prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Man har tvingats att göra detta därför attskattebaser exempelvis är flyktiga och därför att detkan finnas värderingsproblematik och kontrollpro-blematik som gör att man inte kan tillämpa den prin-cipen rakt av.Dessutom är det intressant att man pratar om attneutralitetsprincipen inte ska styra människors valmellan sparande och konsumtion, den ska tillämpas iskattestrukturen. Däremot gör man klara avsteg frånden principen i andra avseenden, till exempel i bo-stadspolitiken. Man har hyresregleringar för att hållanere hyrorna. Man ska ha riktade subventioner tillviss typ av boende för att stimulera byggande. Manskulle kunna ha precis samma neutralitetsprincip där,det vill säga att man inte ska styra produktionen avolika varor och tjänster. Men se det gör man därför har upptäckt att boendet är en ganska viktig sakändå. Det tillhör faktiskt människors grundläggandebehov.Förmågeprincipen. Ja, det är väl dessvärre så attden som har skrivit svaret på interpellationen inte harriktig kläm på vad som menas med förmågeprincipen.Man blandar samman den med en likabehandlings-princip, men det är två helt olika saker. Förmågeprin-cip innebär bara att den som har mer förmåga skabetala en högre skatt än den som saknar förmåga.Kan man säga att fastighetsskatten fångar uppdetta? Ja, säger finansministern, det gör den. Justgenom att man inför en fastighetsskatt utjämnar manolika förmågor.Men då hamnar vi i en mycket egendomlig dis-kussion, fru talman. Vad är förmåga, och vem bedö-mer förmågan? Uppenbarligen har man när det gällerfastighetsskatt bestämt sig för att den som äger enfastighet har en förmåga, oavsett om han har en in-komst eller ej. På samma sätt skulle man kunna sägaatt den som är och vacker som har enförmåga att bli fotomodell. Avstår man från att varafotomodell ska man beskattas ändå därför att manbesitter förmågan att kunna tjäna stora pengar somfotomodell.Det här att någon annan ska göra bedömningar omförmåga är i själva verket en oerhört vansklig princip.Likviditetsprincipen handlar om att inkomster skabeskattas först när de uppstår. Det är en gammal godprincip för svensk skattestruktur som man bitvis till-lämpar men inte rakt av.Jag skulle vilja säga att de sista orden i svaretkanske var de mest klargörande. Där påpekar finans-ministern att fastighetsskatten ger staten något mer än20 miljarder kronor . Det är en viktig skatt.Det är precis detta det handlar om. Statens aptit påpengar är i princip obegränsad. Därför har man införten princip som väsentligen går ut på att: Vi tar depengar som finns att ta, fastigheter är inte flyttbara. rörlig värld är det väldigt bekvämt att beskattafasta skattebaser.Men hur vore det, fru talman, om man införde enny princip för svensk beskattning som handlar omlegitimitet? Skattestrukturen måste vara legitim för attmänniskor ska vilja betala skatter.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tycker att det här var en mycketbra interpellation. Den är tydlig och klar. Jag tyckerockså att svaret var bra. Det var klarhet i svaret imotsats till det interpellationssvar som finansminis-tern inte hade möjlighet att lyssna till alldeles nysssom präglades av oklarhet.Inte heller jag hävdar att fastighetsskatten är denskadligaste skatten. Men det är den mest orättvisaskatten vi har. Det är skillnad på detta.När det talas om förmånsvärde ska vi notera attom man har ett hus harman ett förmånsvärde på ett ställe i landet och ett heltannat, högre eller lägre, på ett annat ställe. Varför ärinte förmånsvärdet detsamma om man bor med 120kvadratmeter på det ena stället som på det andra stäl-let? Det finns ingen avkastning från ett hus under ettår då man inte säljer huset. Vilken avkastning - intäkt- hade statsrådet på sitt hus i ? Jagförmodar att det var en helt fiktiv avkastning. Mennär statsrådet eventuellt säljer huset blir det en av-kastning.Problemet med fastighetsskatten är att den skattsom tas ut är totalt frikopplad från principen skattefter bärkraft, eller förmågeprincipen som sade. Jag förstår att den kräver en radundantag. Jag kan inte räkna upp alla, men vad jagkommer att tänka på är psalmen av att inte räkna alla undantagen. Jag tänker inte påhur många de är och inte alls på alla de prov på god-het från regeringens sida som boende rönt i samman-hanget.Tyvärr har det blivit precis det motsatta, nämligenatt denna skatt är starkt segregerande. Det är tyvärrmånga som tvingas flytta för att de inte klarar skatten.Jag var på ett möte i för några månadersedan - som nog statsrådet har hört talas om. Därfinns vanligt folk som har blivit så uppskattade att deinte har råd att bo kvar i sina hus. Det är säkert riktigtsom statsrådet och regeringen säger, nämligen att detinte är så många hushåll längre som är hårt drabbade,kanske 40 000. Men de är desto hårdare drabbade.Problemet är att eftersom förmånsvärdet baseras påhur mycket andra har betalt för sina hus går det inteatt försvara sig mot den ökade skatten.Jag ska dock ta vara på det positiva. Statsrådet gördenna gång ett mycket viktigt erkännande, nämligenatt det finns principer i beskattningen som är svåra attförena. De fungerar inte fullt ut som statsrådet hartänkt sig.Den regel som ska införas kan kallas för dämp-ningsregel. Det är en gummibandsprincip. Den får fullt genomslag. Pendelrörelsen är exaktdensamma. Men, okej. Det är ett steg något i rättriktning - dock inte i principfrågan.Allt det jag har sagt är dock ett intet jämfört medden fråga statsrådet och jag har diskuterat,nämligen att man får högre skatt till följd av högretaxeringsvärde när man vidtar miljöförbättrande åt-gärder i huset. Det är en vettlös politik. Det är ensanslös skatteprincip.Anf. 39 ():Fru talman! Det har varit mycket om principer.Jag har också en princip om att skatter ska prövasutifrån grundläggande värden. Skatter kan faktisktvara oetiska i meningen att lagstiftningen i sig inne-bär att grundläggande etiska värden om mänskligafri- och rättigheter i fråga om skatterättsliga principeröverträds. Uppfattningen är att fastighetsskatten ge-nom sin konstruktion kommer i konflikt med bådeäganderätt och den social- och skatterättsliga princi-pen om skatt efter bärkraft. Den kan inte heller moti-veras utifrån intresseprincipen. Det finns ingen somhelst koppling mellan å ena sidan den skatt mantvingas betala och å andra sidan någon form av för-mån eller nyttighet som fastighetsägaren har.Räntebidragen är kraftigt avvecklade. skullede upplöpa till ca 3 miljarder på intäktssidan. Det blir också ganska konstigt att tala omtillgång i kapital och avkastning. Med den principeninnebär det att det hus man äger skulle reparera sigsjälv , det skulle bli en förmån och man skulletjäna mer pengar på det. Det är det som är avkastningav kapitalplacering. Det finns ingen real inkomstförrän man säljer huset. När man realiserar det finnsdet en vinst. Det är för det läget man hellre skulle tade större kostnaderna, det vill säga när man har peng-ar i handen, än att behöva lägga ut pengarna innan definns eller innan man över huvud taget vet om mankan sälja huset. Vi vet att det är ganska anmärknings-värt att det är omgivande fastigheter som ska be-stämma min fastighetskostnad. Att vidta miljöförbätt-rande åtgärder skulle höja mina kostnader, trots attjag gör något bra för miljön.Ända sedan reglerna infördes görs föränd-ringar. Bara det visar att någonting är fel i systemet.Man borde ta åt sig det och i stället helt enkelt av-veckla fastighetsskatten och införa andra möjligheter.Till exempel när man säljer huset betalar man enstörre skatt. Det skulle folk mer acceptera. Det skullevara mer rättvist mot dem som bor runtomkring ilandet.Anf. 40 Finansminister ():Fru talman! Grunden för den nuvarande fastig-hetsbeskattningen finns i ett riksdagsbeslut från 1992.Vi hade som bekant en borgerlig regering ledd avmoderaten . Finansministern var folkpartistoch hette . Jag vill påminna debattörernaoch interpellanten om att de principer som då slogsfast i fastighetsbeskattningen är faktiskt fortfarandegällande.Jag vill läsa ur och pro-position, eftersom interpellanterna uppenbarligen intehar tagit del av denna. Där står följande: Fastighets-skatten är utformad som en objektskatt beräknad påfastighetens taxeringsvärde. Ett motiv för att ta utfastighetsskatt har varit att denna ersätter en inkomst-beskattning av det i fastigheten nedlagda kapitalet.Fastighetsskatten för privatbostäder i form av småhuskan således ses som en skatt på en implicit avkastningpå eget kapital motsvarande den tidigare schablonin-täkten.Jag tror att och hade enpoäng då, liksom . Jag tror att det vore klädsamtom interpellanterna tog del av principen och erkändeprincipen på samma sätt som och gjorde sedan.I hela vår beskattning finns ett antal principer somibland kan vara konfliktfyllda och där vi tvingas göraavvägningar. Det man kan se är att vi hargjort avvägningen att reducera den skattesats somfanns på Bildts och tid från till 1,0 %.Vi har till exempel infört begränsningsregeln, somframför allt är till för pensionärer och hushåll medlåga inkomster. Varför har vi gjort det? Jo, för att detstora problemet på fastighetsmarknaden under senareår har varit en våldsam prisutveckling. På ett par treår fördubblades priserna. Vi måste anpassa fastighets-skattesatserna till ett nytt läge. Inte minst mot denbakgrunden har jag gett iuppdrag att göra ytterligare övervägningar av anpass-ningar för att ge hushåll med lägre inkomst möjlighetatt bo i sina fastigheter under rimliga villkor.Samtidigt finns det en konflikt i varje form av be-skattning. Jag tycker att det är viktigt - och som up-penbarligen de som skrev propositionen för tio årsedan tyckte var viktigt - att det finns en neutralitet ikapitalbeskattningen. Vi kan inte bortse från den ochlägga hela beskattningen vid det tillfälle man säljerfastigheten. Jag tror inte heller att någon av debattö-rerna skulle vilja ha en sådan skatt som skulle bliföljden av att lägga hela skatten på försäljningstill-fället. Det innebär att nuvarande reavinstskatt på20 % skulle behöva höjas till . Jag undrarverkligen om , vill ha en sådan skattesats där den enskil-de fastighetsägaren tvingas betala av det haneller hon får i vinst eller mellanskillnad när han ellerhon säljer sin fastighet. Det är i den yttersta formenkonsekvensen av en sådan argumentering.Priset på en fastighet bestäms ytterst av de omgi-vande fastigheternas pris. Då är det inte orimligt attskatterna har en betydelse för de omgivande fastig-heternas pris.Anf. 41 ():Fru talman! Fastighetsskatten infördes av denborgerliga regeringen . Det gör inte principernabättre. Även solen har sina fläckar, och även en bor-gerlig regering kan fatta beslut som inte alltid är heltkloka. Dessutom har vi faktiskt ingen kunskap omvilka avsteg från beskattningen man hade gjort omman hade suttit kvar vid regeringsmakten och settvarthän principen hade lett.Låt mig kommentera något annat.Det finns faktiskt ingen logik i fastighetsbeskatt-ningen. Man konstaterar att när det gäller fastigheteroch småhus ska marknadslägen och omgivandestruktur få slå igenom fullt ut. Men den principentillåter man inte när det gäller hyror, därför att manska ha en hyressättning som är oerhört likartad i helalandet, oavsett om människor har förmånen att bo iStockholms innerstad eller bor i utkanten av låter vi inte marknadskrafterna slå igenom, menjust när det gäller boende i småhus ska de göra det.Ska man prata om neutralitet tycker jag att detvore bra om man hade samma typ av tänkande i bäg-ge avseendena.När det gäller hus har man också fäst sig väldigtmycket vid att hus är en form av investering, som geren form av implicit kapitalavkastning. Men hus gerbåde konsumtion och investering - det är bägge de-larna. Det är egentligen väldigt svårt att skilja de bådaaspekterna åt. Ska man vara konsekvent ska man dåbeskatta en rad andra saker. Varför beskattas intesegelbåtar som guppar omkring för 10 miljoner, mo-torbåtar, , husbilar och en rad andra kapi-talvaror som är just en blandning av konsumtionsva-ror och investeringsvaror? De ger ju också ägande ettnyttjandevärde som borde beskattas. Det görs inte, fördär finns problem.Man pratar om att man inför begränsningsregler.Ja, det gör man. Men å andra sidan lägger man förfastigheter med taxeringsvärden större än 3 miljonerkronor fiktiva inkomster på av överskjutandevärde, som gör att dämpningsregeln inte blir likamycket värd för dem som kanske har glädjen att ägaett hus med högt fastighetsvärde.När det gäller begränsningsregeln och dess bief-fekter är det så att vi i har den stora glädjenatt få se en rad danskar som flyttat till . Debeskattas i och har inga svenska inkomster.Fastighetsskatten får inte uppgå till avinkomsten. Men om man inte har några inkomster iSverige, vad gör man då? Innebär det att utlandsbo-ende i ska slippa fastighetsskatt?När det gäller neutraliteten kan vi hävda att inteheller det håller. Hade vi haft neutralitet skulle vi hatagit bort fastighetsskatten på hyreshus. Där beskattarman ju redan hyresintäkterna. Med fastighetsskatt blirdet en dubbel beskattning. Då kunde vi ta bort det.När det gäller bostadsrätt har man en väldigtkonstig och egendomlig beskattning, som inte alls ärbaserad på marknadsvärden utan på någonting heltannat. Ska vi nu vara korrekta så får vi åtminstone hasamma princip rakt av på alla typer av boenden.Nej, fru talman, vi moderater vill sänka skatten, sådärför behöver vi inte fundera på om fastighetsskattendrar in till staten. Vi vill sän-ka skatten, och vi vill också sänka fastighetsskatten.Det är egentligen vårt argument.Slutligen när det gäller fastighetsskatten kanskedet vore klarare och tydligare om man sade till män-niskor: Du ska betala fastighetsskatt, men om du intehar några pengar ska du hyra ut ditt hus tre månaderom året till någon annan - det är ditt sätt att göra rättför dig om du inte kan betala skatten.Anf. 42 ():Fru talman! Som historieskrivare har en del förtjänster. Han använder alltid detta från1992. Det är alldeles korrekt. Men alltid att fastighetsbeskattningen i självaverket gjordes om 1984 och att de som skrev det härom fastighetsskatterna då var ochOlof . Båda gångerna har det ju skett efter har genomfört ganska stora skattereformer, dåman har ändrat kapitalbeskattningen. Men det är heltkorrekt att och stod bakomdenna skatteprincip.Men det var på det sättet, , att påden tiden hade man också räntebidrag, som gickbland annat till fastighetsägarna, inte minst. Då hadestaten ett underskott på ungefär 30 miljarder -! Dessa tog man bort, och vem vardet som protesterade mot detta? Jo, det var Socialde-mokraterna.Nu har man vänt detta från minus 30 miljarder, sånu beskattar man i stället hela fastighetssektorn, så attdet kommer in, precis som säger,plus 24 miljarder. Detta är en fantastisk förändring!Det är inte konstigt att vi har både högre hyror ochhögre boendekostnader i när vi har det på detsättet.Anf. 43 ():Fru talman! Det finns ju en princip till som vikristdemokrater hävdar, och det är ofullkomlighets-principen. Den löper över alla partitillhörigheter, varesig man heter , eller , eller tilloch med Gustafsson.När man talar om principer kan ju principen intevara den att man hävdar att det skulle vara så och såmånga miljarder i den ena eller andra riktningen ochatt det skulle rättfärdiga att man har en skatt som i sigär orättfärdig från början. Då får man hitta andra sättatt få intäkter eller lösa problemen.Det gäller samma sak med kommunerna. Vi vetatt kommunerna har utgifter för fastigheterna, försnöröjning och en massa annat, men de har inga in-täkter från dem. De får lite statsbidrag bakvägen. Vivill också ifrågasätta om det ska vara så. Vi tycker attdet är bättre att kommunerna själva kan klara sinaåtaganden och att man i så fall betalar där man bor.Sedan finns det andra lösningar än att försökahävda jättestora summor för att skrämma bort regel-ändringar av den orsaken. Det är fortfarande så inte ska beskattas när man inte har någon in-komst. Det är bara fiktiva och fiskala tankar bakomsådant. Jag hoppas att regeringen kan komma påbättre tankar, så att vi slipper alla dämpningsbegräns-ningar och andra undantagsregler.Anf. 44 Finansminister ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att vihar olika uppfattning om fastighetsskatten. Vi social-demokrater tycker att de 24 miljarder som fastighets-skatten ger, och som betalar hela barnbidraget, ärviktiga. Jag vill inte avskaffa barnbidraget. Det kan-ske är det vill.Anf. 45 ():Fru talman! Det var det där med pengar.24 miljarder är mycket pengar. Men då kan jag på-minna om att kostnaden för sjukfrånvaro och förtids-pensioner är 120 miljarder. Kunde vi nedbringa denkostnaden skulle vi kunna klara halvafastighetsbeskattningen.Om min röst och min sångförmåga hade tillåtitdet, hade jag sjungit för kammaren, men det tänkerjag inte göra. Däremot kan jag erinra finansministernom, inför nästa förstamaj, att det finns en vers i Inter-nationalen som handlar om att under båd' stat ochlagar vi digna ned. Sjöng man det i tåget tror jag skulle få många villaägare med sig.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 46 TREDJE VICE TALMANNEN:Vi har kommit fram till veckans frågestund. Vihälsar följande statsråd välkomna: kulturministerMarita , statsrådet , socialmi-nister , statsrådet ochmiljöminister besvarar såvälallmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget an-svarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen. Jagvill också påminna om att frågor och svar ska varakorta, högst en minut.Ordet är fritt.IdrottskontoAnf. 47 ():Fru talman! Jag kan börja med att säga: Ja, ! vann alltså, alldeles , i stor-slalom.Min fråga gäller också just detta. borfortfarande kvar i . kommer Kaj-sa och hem och tävlar förSverige i en stor friidrottsgala i . Därav följermin fråga till idrottsministern.Kajsa och har ju flyttat till pågrund av de skatteregler som vi har här i . Viskulle kunna ändra på detta genom att införa ett id-rottskonto liknande ett skogskonto eller ett upphovs-mannakonto för författare. Det innebär att man skattarde år som man tar ut pengarna. Så gör man till exem-pel i . Hur ser idrottsministern på den tanken?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det var ett glädjande besked om An-jas framfarter i pisterna. Vi hoppas, både i regeringoch i opposition, på mer av det. Det är viktigt förSverige.Frågan om idrottskonto eller hur vi ska kunnahjälpa de av våra idrottsmän som verkligen är elit ochtjänar mycket pengar ska Bir-gitta också diskutera med finansministernalldeles efter frågestunden. Som idrottsminister vetjag att en del idrottsmän flyttar utomlands bland annatpå grund av finansfrågor men också på grund avvädret - sol och värme. Men jag vet också hur viktigtSveriges välfärdssystem har varit när det gäller attmånga idrottsmän har kunnat komma så långt som dehar gjort i sina idrotter.Jag lämnar över frågeställningen om idrottskontottill finansministern, som får diskutera med BirgittaSellén. Men jag ser många insatser som gör när det gäller stöd till idrotten men också att vibehöver hjälpa idrottsmännen, så att de kan behållamer av sina inkomster , och detråder inga delade meningar om det mellan mig ochfrågeställaren. Frågan är bara hur och om just ettidrottskonto, beroende på hur det utformas, verkligenär rätt metod. Där har jag nog en del frågeteckensjälv.Anf. 49 ():Fru talman! Detta gläder mig. Just i frågandestund sitter två kvinnor framme vid podiet som jagvet tänker lite grann som jag, nämligen att det finnsmöjligheter att ändra på det här. Den förra idrottsmi-nistern var också positiv till de här tankarna, och jagvet via tidningsintervjuer att den nuvarande är intres-serad av att titta på möjligheter. Och det är detta somjag frågar efter.Det är ju viktig PR för oss att vi kan behålla elitid-rottarna här i . Vad tänker andra länder när deser att iväg sina elitidrottare somtjänar mycket pengar. Det är väldigt dålig reklam förvårt land, tycker jag.Många av de här elitidrottarna har försakat sin ut-bildning, så för dem är det en fördel att kunna hapengar kvar på kontot och inte ha skattat bort allting.Det skulle vara intressant att höra vilka andra tankarministern har, som inte handlar om idrottskonton.Finns det några vidareutvecklade tankar på det härområdet?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker verkligen att det är viktigtatt föra en diskussion om idrottsmäns och idrotts-kvinnors ekonomiska förutsättningar, när de tjänarmycket pengar . Men jag blirändå lite upprörd över sätt att beskri-va den här frågeställningen. Hon talar om att vi iSverige iväg - kastar ut, lät det som - vårastjärnidrottare ut över världen och att det är dåligreklam för . Jag tror inte att tyckeratt det är dålig reklam att spelar fotboll i ettannat land. Jag tror inte att tycker att det ärdålig reklam att spelar fotboll i ett annat landän Frankrike.Det här är ju en frågeställning som inte bara haratt göra med, och kanske inte ens mest har att göramed, hur stor skattesatsen är i de olika länderna. Dethandlar också om att det finns förutsättningar attutöva idrotten i många olika länder. Jag tänker påtränare, som i ochengelska tränare i AIK, vilket vi hoppas blir bra förAIK. Det här är alltså inte bara en frågeställning omskattesatsen, men jag välkomnar ändå den diskussio-nen efter det att finansministern och frågeställaren hardiskuterat det här . Vi får se om vi kankomma längre då.Flygtrafiken på NorrlandAnf. 51 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet är väldigt många som för länge sedan harmärkt att den upphandling som Rikstrafiken har gjortav Norrlandstrafiken inte har fungerat. Särskilt desom har försökt resa har märkt det på ett väldigt på-tagligt sätt. Men har även Rikstrafiken själv med-gett att upphandlingen av Norrlandstrafiken var ettmisslyckande. Statsrådet känner till de problem somfinns, och jag tänker inte upprepa dem här, utan nutycker jag att det är väldigt viktigt att vi blickar fram-åt.I bland annat mitt hemlän, , är vi heltberoende av en väl fungerande flygtrafik. Därförtycker jag att det är väldigt angeläget att inte nästaupphandling också misslyckas. Därför skulle jag viljafråga vilka åtgärder som regeringentänker vidta för att säkerställa flygtrafiken på Norr-land men också vad man tänker göra för att se till attnästa upphandling går bättre än den förra.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag, precis som AnnaGrönlund, verkligen beklaga att enskilda personeroch företagare har fått problem genom den upphand-ling som har varit. Jag är medveten om det, och det ärklart att vi måste göra allt vi kan för att de problemeninte ska upprepas vid nästa upphandling.Vi har regelbundna träffar med Rikstrafikendär de drar slutsatser av det förfarande som har varitoch erkänner att det är ohyggligt svårt att göra denhär typen av upphandlingar.Vi kommer att träffa Rikstrafiken regelbundet.Rikstrafiken har nya operatörer som är bereddaatt fortsätta att flyga på de sträckor som upphandling-en gäller, och det är viktigt, därför att då kan manockså ge besked till alla som bor där och alla somverkar där att flygtrafiken ska fortsätta.Sedan tror jag att det är tid att över huvud tagetutvärdera den roll som Rikstrafiken har. Det är enmyndighet som har verkat , och vilägger ett ohyggligt stort ansvar på Rikstrafiken närdet gäller att man ska ha med ett regionalpolitisktperspektiv. Därför ska jag också arbetamed direktiv till en översyn av Rikstrafiken, så att vikan vara säkra på att man har de starka verktyg somman behöver för att arbeta regionalpolitiskt.Anf. 53 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka för svaret.Det låter ju väldigt bra.