prot · GQ0952 · 2003-02-05 00:00:00 — Ansvarsfrågan måste tydliggöras föratt vi ska kunna bearbeta det som hände i Göteborg.För att vi över huvud taget ska kunna komma fram tillnågra konstruktiva förslag måste vi ha klart för ossvem det är som tar ansvar och vem det är som haransvar, annars spelar det ju ingen roll vad vi beslutarom i denna kammare, på polishögskolor, rikspolissty-relse eller vad ni än må vilja. Ansvarsfrågan måstetydliggöras!Anf. 13 ():Fru talman! Jag måste säga att ibland när manlyssnar på debatter som handlar om polisen låter detsom om polisen egentligen inte kan göra någontingoch inte har några resurser alls. Men när vi diskuterarkriminalvården diskuterar vi överfulla fängelser,överfulla häkten, och någon måste ju ändå ha sattdem där. Det sker mycket bra polisarbete, men detkan givetvis bli bättre.Fru talman! Det sista jag vill säga i den här de-batten är att det som vi från har settsom allvarligt är att man från ledningshåll inom poli-sen inte en enda gång under den här processen harkunnat ställa sig upp och tydligt säga att det gick fel,att det begicks misstag och att det blev fel vid olikainsatser. I stället är det de enskilda polismännen somhar fått ta ansvaret för de olika händelserna.Det är inte så att vi från tror att vikan ha ett polisväsende där inga misstag kommer attbegås. Det sker i all verksamhet och framför allt i enså svår verksamhet som polisverksamheten. Men omman från ledningshåll inte kan erkänna de misstagsom begås, kan man heller inte rätta till felen ochgöra förändringar.Vi från hoppas verkligen att vi ifortsatt konstruktiv debatt kan tala om de fel sombegås utan att hänga enskilda polismän, för det är detenda sättet att få en utveckling att gå framåt.Sedan, fru talman, ser jag det som oerhört positivtatt vi nu har kommit fram till att vi ska tillsätta enutredning som ska titta på de djupa strukturella pro-blemen , som det pekas på i och som hänger lite grann i luf-ten. Det kan innebära att det kommer att ske merdjupgående förändringar utifrån de kun-skaper som vi kan få utifrån den utredningen.Med det här, fru talman, vill jag tacka för debat-ten.Anf. 14 ():Fru talman, åhörare! Jag tycker att det har varitintressant att vara med här. Det är första gången somjag deltar i en polisdebatt här.Jag har också tagit del av Göteborgskommitténsrapport men valde att lyfta frågan om polisens till-stånd rent generellt, därför att jag ser att de problemsom jag kommer närmast och berörs närmast av i mitthemlän också finns i många andra län.De problem som har kommit fram i bekräftar tillståndet inom polis-verksamheten i landet. Det är ju väldigt allvarligt närman där kan läsa att utöver de strukturella problemenär det problem med ledarskap, som jag sade tidigare,utbildning, utrustning, operativ ledningsfunktion,taktik och kommunikationsmedel. Då kan man vändapå steken och säga: Vad är det då som egentligenfungerar?När problem uppstår och man inte gör något åtdem , kan det också ge fel signalerinför det fortsatta arbetet. Det gäller att ta de här pro-blemen på allvar för att vända det hela och få en ut-veckling åt det andra hållet. Jag tänker bara på ensådan sak som att polisen inte har haft en centralvidareutbildning , en spetsutbildning därpoliser samlas från hela landet, utan utbildningarnahar varit inriktade på lite olika nivåer och med olikakvaliteter.Det finns alltså otroligt mycket att göra om manska höja kompetensen över hela landet. Man måste gelika villkor för poliser, så att de får rätt utbildning ochrätt till fortbildning. Det handlar inte bara om nyut-bildning av poliser utan också om rätten till kontinu-erlig fortbildning för poliser.Vi lever i när samhället ständigt förändras.Därmed måste man också ställa krav på återkomman-de utbildningsinsatser för polisen.Anf. 15 ():Fru talman! Den här rapporten har tydligen rörtom i grytan ordentligt, och det känns väldigt bra.Jag har med intresse följt debatten i Dagens Ny-heter där polischefer och före detta polischefer harframfört helt olika uppfattningar om hur polisen iframtiden ska fungera och organiseras. Det visar attdet inte finns en klar och tydlig struktur som entydigttalar om hur det hela ska fungera.I rapporten kände jag igen väldigt mycket gam-malt militärt språkbruk. Eftersom jag har varit militärförut känner jag väl igen hur man pekar med helahanden och använder vissa uttryck vid ordergivning-en och så vidare. Jag tror att det med det språkbruketföljer också en tradition och ett tänkande. Jag hoppasverkligen att den utredning som kommer ska titta pådetta, för samhället ser inte likadant ut som då dessaföre detta furirer valde att bli poliser. Det har föränd-rats kraftigt.Jag kunde också se hur de olika avdelningarnainom polisen hade inte bara tekniska problem medkommunikationen utan också problem av en annansort - det var alldeles för mycket pinkade revir i om-rådet. Alla de frågor som har lyfts fram och den de-batt som finns kommer att leda till någonting bra. Jagtror att den nya polisutbildningen kommer att betydamycket. Nya unga poliser är något väldigt värdefullt,likaså fortbildningen. Jag tror att detta är viktiga frå-gor som kommer.Jag delar naturligtvis uppfattningatt vi måste fortsätta att arbeta med polisen över helalandet. Det har lätt blivit så att tätorterna och storstä-derna har varit vägledande för hur polisen ska organi-seras. Vi har andra problem på glesbygden, och jagvill gärna se farbror polisen i gathörnet igen.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! känner jag inte igen RagnwiMarcelind. Hon brukar vara en så balanserad talare.Ska vi verkligen diskutera 80-talets eller 90-taletsekonomiska politik? Det är väl inte det som behövsnär det är så mycket vi måste förbättra när det gällerpolisen?Hon säger att jag inte har sagt att jag skulle ta an-svar. Det var ju precis det jag sade! Jag tror att allaandra här har hört det. Jag har ett jättestort ansvar föratt reformera polisen, för att fortsätta utvecklingsar-betet och se över de strukturella sakerna som har pekat på. Det är vårt politiskaansvar, och det är till stor del mitt politiska ansvar.Sedan talar hon om en minskning med 27 civila.Hon vet ju om att det har ökat med 1 000 civila underförra mandatperioden. Tänk om jag inte hade fåttchansen att korrigera detta! Då hade hon kanskeupplyst svenska folket om att det skulle ha minskat.Hon vet ju att det inte är så! Det har ju ökat med1 000 under förra mandatperioden.Johan talar om rikspolischefen och Väst-ra länspolismästare. Jag tycker att det varrimligt att vi alla, även jag, fick en möjlighet att läsaigenom det . All debatt ska inte gå viamedierna. Det är viktigt att man får en möjlighet atthöra exakt vad som har sagts. Jag har inte hört alltsom de har sagt, men jag kan i alla fall konstatera attrikspolischefen har tagit till sig kritiken, och ävenlänspolismästaren. Detta är viktigt för att vi ska kun-na gå vidare. Jag lägger mig inte i den debatt som harvarit mellan de olika rikspolischeferna. Den får varamellan dem.Jag håller med om att det är svårt attpå den här korta tiden diskutera alla dessa olika frå-gor, men jag vill ändå nämna något. upp brottsförebyggande arbete. Jag vet inte hurJohan ställer sig där, men jag hoppas och troroch vill gärna få bekräftat han menar att vi ska fort-sätta att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Dethandlar inte om att man ska ha det brottsförebyggan-de arbetet i stället för polisen. Vi har ju brottsföre-byggande råd runtom i landet, i snart av landetskommuner. De som har den centrala rollen i debrottsförebyggande rådens arbete är polisen. Ju mervi satsar på brottsförebyggande arbete och brottsföre-byggande råd, desto mera måste vi satsa på polisen.Sedan vill jag ta upp frågan om kommunala vakt-bolag och poliser. Jag har sagt det många gånger:Vakter och väktare ska inte ersätta poliser i derasgrundläggande arbete, men poliser ska inte hellerersätta väktare. De har en helt annan utbildning ochen helt annan erfarenhet. De ska inte ha renavaktuppdrag. Vi ska hålla isär de två olika yrkesrol-lerna och inte blanda ihop dem. Vi ska inte hellersäga att det ena ska ersätta det andra. Båda funktio-nerna behövs, men poliser ska göra polisarbete ochväktare ska göra vaktarbete.Arbetet från presenteradesför . Jag instämmer med BeatriceAsk: Låt oss se vad det leder fram till. Jag kan intesvara för alla delar av det nu - men jag tycker i allafall att 2 miljarder inte är någon lågbudget. Jag villunderstryka att man har arbetat väldigt hårt med denhär frågan.Avslutningsvis måste jag återigen hålla med Bea-trice : Ja, det behövs ökade resurser. Det är själv-klart. Det är till stor del en resursfråga, men naturligt-vis handlar det också om ett utvecklingsarbete sommåste fortgå lokalt och central - här i ochhos oss i regeringen. Tillsammans kommer vi attkunna skapa en ännu bättre polis.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka förde klara beskeden. Vi ska, som jag förstår det, ha enbredare sammansättning på dem som ska utreda vilkareformer som behöver göras för att vi ska få en effek-tiv och bra fungerande polis. Jag vill också tacka förerkännandena av att vi verkligen behöver mer resur-ser till svensk polis. Tyvärr räcker det dock inte attThomas lovar runt om hans regering hållertunt. Det är viktigt att löftena också blir verklighet.Jag vill skicka med att han kanprata lite politisk filosofi med sina kolleger i reger-ingen. Om man får en spik i foten finns det oändligaresurser för sjukskrivningar och arbetsskadeersätt-ningar och så vidare. Där finns det inga gränser. Menom någon får ett järnrör i huvudet finns det uppenbartgränser för den välfärd vi har för att skydda männi-skorna från att bli misshandlade eller utsatta för brott.Det är inte vilket verksamhetsområde som helst vitalar om när vi talar om polisen. Det är en central delav välfärden för svenska medborgare i dag.Nej, ska inte gripa in och blirikspolischef inför en planering. Men regeringen kanfatta beslut om att ska ta ett meroperativt ansvar. Det har man gjort tidigare. Denmöjligheten utnyttjade inte regeringen, och det trorjag var ett misslyckande. Det ansvaret faller på Tho-mas . Sedan brukar det i och för sig intevara någon nackdel att ha varit socialdemokratiskminister om man vill bli rikspolischef, men det är välen senare fråga för är jätteviktig. Denrör alla så kallade blåljusmyndigheter. Det handlarom hur man vid stora insatser - katastrofer - skasamordna räddningstjänst, ambulanser, polis ochbrandkår och annat. Detta kostar mer pengar än2 miljarder om det ska vara kvalitet. Man har interäknat med alla kostnader som finns.Slutligen vill jag tacka alla som deltar i detta ar-bete. Jag tackar alla poliser som kämpar påi en tuff verklighet som alldeles för ofta är heltomänsklig.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Jo då, i regeringen ägnar vi oss en heldel åt politisk filosofi också, utöver andra saker somvi gör. Sedan tycker jag inte att ett järnrör i huvudetbör ställas mot en spik i foten. Jag tycker att bådasakerna är väldigt obehagliga.Jag vill tacka för den här debatten. Det är, somsagt, mycket som återstår att göra. Jag vill ändå passapå att säga att jag tycker att det är viktigt att lyftafram alla de poliser som gör ett oerhört bra arbete.Tyvärr - och det kanske är något vi får finna oss i -presenteras det som bara problem ochelände. Men så är det inte. Det märker vi när vi är uteoch besöker polisen. De gör ett väldigt bra arbete. Detär inte bara bekymmer och klagomål. De är fulltmedvetna om vilket viktigt arbete de gör, inte minstför våra ungdomar. Det är lite synd att den bilden intekommer fram oftare för allmänheten, för det är ocksåen viktig del att presentera.Det behövs som sagt fortsatta åtgärder. Det har vidiskuterat här. Det här är några saker.Vi ska inte tillsätta någon gigantisk ny Göte-borgsutredning därför att vi då skulle lamslå allt dettaomfattande reformarbete som pågår. Låt oss istället göra detta parallellt. Vi kan inte förlora enmassa tid. Men vi ska titta på det strukturella sam-band som kan finnas. Vi ska fortsätta att utvecklapolisens arbetsuppgifter och arbetsmetoder och såvidare, och vi ska fortsätta att noggrant följa ochgranska hur fortsätter att gå mot ennationell samordning i de saker som vi har talat ommen utan att bli en nationell enpolismyndighet.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 januari.3 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget somledamot av från och med den 6 februari.Kammaren biföll denna anhållan.4 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att interpella-tionsdebatten kl. 9.00 skulleutgå och ersättas av bordläggningsplenum kl. 12.00.Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamö-ter.5 § betänkande 2002/03:LU3Sjöfylleri.Anf. 19 ():Fru talman! Vi ska nu behandla betänkande LU3som handlar om sjöfylleri. Jag börjar med att yrkabifall till förslaget i utskottets betänkande i dess hel-het.I dag har vi bestämmelser som gäller den somframför ett fartyg eller i övrigt på ett fartyg fullgör enuppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjössoch är påverkad av alkoholhaltiga drycker eller någonannan drog och ej på ett betryggande sätt kan utföravad som åligger honom. Den som bryter mot dessabestämmelser döms för sjöfylleri till böter eller fäng-else . Är brottet att anse somgrovt gäller 20 kap. 5 § samma lag, och denna personkan bli dömd för grovt sjöfylleri till fängelse i högsttvå år.Diskussionerna om sjöfylleri har i denna kammarevarit många. Den behandling som denna fråga undersenare år fått är att regeringen över-lämnade en proposition om drograttfylleri och sjö-fylleri till . ansåg att det sakna-des tillräckligt med underlag för att föreslå en pro-milleregel för sjöfylleri av normalgraden.Den utredning som tillsattes, Sjöfylleriutredning-en, redovisade sitt uppdrag 2001 i betänkandeSOU 2001:30. I det betänkandet föreslås att maninför en promillegräns för enkelt sjöfylleri. Det sägsatt det skulle avse alla slags fartyg men inte alla vat-ten. Begränsningen som man ansåg fanns var de vat-ten där likheterna med vägtrafiken är mer påtagligaoch faromomenten mer uttalade, det vill säga kanal,sluss, allmän farled och allmän hamn.I denna fråga ansåg , som ärsjödomstol, att den föreslagna begränsningen tilldessa vatten ger intryck av att man tänkt sig vatten-vägar som likt vägarna på land är starkt trafikeradeoch klart urskiljbara i terrängen. Man säger att dettainte är i överensstämmelse med verkligheten. För desjöfarande är det viktigt att veta var promilleregeln ärtillämplig.En viktig invändning mot förslaget är vidare attdet saknas skäl att i detta sammanhang ha olika reglerför allmänna hamnar och andra hamnar.Promilleregeln föreslås avse endast den som fram-för fartyget. De andra som fullgör andra uppgifter avväsentlig betydelse skulle inte innefattas. Man kanfråga sig varför.Fru talman! Senast behandlade motio-ner i denna fråga 2001. Ställningstagandet då var attregeringen skulle komma med förslag medanledning av beredningen av Sjöfylleriutredningensbetänkande.I avvaktan på regeringens arbete vidtog riksdageninte någon åtgärd. Med anledning av detta avslogsmotionsyrkandena.Fru talman! framhåller i sinmotion att en lagändring ska ske skyndsamt. Honbeskriver det ökande antalet båtägare och de tragiskaolyckorna som har inträffat . Jag förstårhennes oro när det gäller de olyckor som har inträffatoch att det ska ske fler. Vi vill alla få en förändring avattityderna till alkohol på sjön. Då kan man fråga sigvarför vi inte lagstiftar för att få en skärptlagstiftning. Denna fråga är ju som sagt inte ny.Jag har beskrivit några frågor som vi vill lösa ut,men det finns fler.Fru talman! Vi har inte resurser för att kunnakontrollera på det sätt som vi borde göra att reglernaför promillegränser följs. Detta har bland annat JOsom var en av remissinstanserna i utredningen belyst.Man säger: "Eftersom det vidare skulle vara omöjligtatt övervaka tillämpningen av en sådan lagstiftningfinns det anledning att befara att den i själva verketskulle bli moralundergrävande. "Det är därför viktigt att vi ser hur vi på ett bra sättska kunna tillämpa den nya lagstiftningen.Räddningsverket delar i stort sett uppfattningen iutredningens förslag. Men man framförde vissa svå-righeter, att kanalers och slussars geografiska be-gränsningar är väl synliga i naturen, medan däremotbegränsningen av både allmän farled och allmänhamn inte är lika lätt att definiera, vilket kan kommaatt leda till tillämpningsproblem för tillsynsmyndig-heterna och rättsosäkerhet för den enskilde.Fru talman! Det finns fortfarande frågor som be-höver ses över för att man ska få en bra lagstiftningom detta.Vi tror också att det gäller att få ut mer informa-tion om riskerna med alkohol på sjön. Det handlar omatt bilda opinion.Vi vill från Socialdemokraternas sida se över dettaärende lite till, och det är föremål för beredning inomRegeringskansliet med anledning av Sjöfylleriutred-ningens förslag.Jag vill även i detta ärende betona att det i lagut-skottet inte fanns några reservationer, vilket visar attvi var väldigt eniga i denna fråga över partigränserna.Anf. 20 ():Fru talman! Jag har ägnat en del tid åt att invente-ra i arkiven när det gäller det som har sagts om sjö-fylleri . Det har blivit en digerläsning eftersom frågan har diskuterats i kammarensedan 70-talet. Det som för mig låter som en själv-klarhet, att nykterhet ska gälla såväl till sjöss som tilllands, har tydligen vållat stora bekymmer både i riks-dag och i regering.Att framföra en båt eller en bil i onyktert tillståndär givetvis helt förkastligt då det innebär en fara bådeför omgivningen och för föraren.Som nybliven riksdagsledamot har jag häpnatöver fyllerilagens ljumma mottagande, långa hand-läggningstider, utdragna utredningar och ett flertalutskottsbehandlingar.Efter att enskilda riksdagsledamöter under enmängd år motionerat i ärendet - här bör folkpartistenElver namn nämnas - fattades äntligen ettbeslut om en lagändring som trädde i kraft den 1 juli1999. Lagändringen innebar straffbestämmelsengrovt sjöfylleri vid en alkoholkoncentration på 1 %.Sedan dess har frågan handlat om en promillere-gel även för sjöfylleri. En utredning tillsattes underbeteckningen Sjöfylleriutredningen.I ett betänkande 2001 föreslås en promillegränsför enkelt sjöfylleri. Promilleregeln begränsas till attgälla framfart i kanaler, slussar, farleder och allmännahamnar, vilket inom parentes är förvånande. Vid vårasvenska kuster och populära insjöar är det gott ombåtar, och inträffar olyckor även där som äralkoholrelaterade.Efter en remissbehandling bereds nu emellertidärendet av . Utskottet skriver i sittsvar att det är angeläget att ett ställningstagande frånregeringens sida kommer till stånd.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de även om jag anser att man uttrycker sig milt. Detär beklämmande att en sådan viktig fråga har förha-lats . Därför förväntar jag mig ensnabb slutbehandling av ärendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Franchising och avtalsvillkor mellan när-ingsidkareFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU4Franchising och avtalsvillkor mellan näringsidkare.Anf. 21 ():Fru talman! Varje människa har rätt till ett värdigtliv. Barnen ska få skolgång. Vi behöver trygghetgenom polisverksamheten i samhället, något som juhar diskuterats här . Vi behöver vårdoch omsorg i olika skeden i livet och väldigt mycketmer. Men för att samhället ska ha råd med allt dettabehöver vi ett sprudlande företagsklimat. Vi behövertillväxt i landet.Fru talman! Jag gör ett litet break och, för att integlömma bort det, yrkar bifall till reservation nr 2.Särskilt vill jag uppmärksamma det särskilt yttrandetom franchising.Nu går vi vidare. Vad jag vill beröra är grundenför välfärden. Enskilda människors idéer och kreati-vitet ska tillsammans med forskning och kunnandeomsättas i nya innovationer. Det är vad vi vill bygga idet här landet. Små och medelstora företag ska finnasina former, så att förutsättningarna blir riktigt gynn-samma.Det är vår roll att som lagstiftande församlingövervaka att lagstiftning och god etik upprätthålls förmarknaden, för företagarna och för oss alla. Statenmåste därför ta ett övergripande ansvar för att likvär-diga villkor ska gälla för olika företagsformer ochföretagande. De små och medelstora företagen fårinte missgynnas i detta sammanhang.Fru talman! Franchising är en samverkan mellantvå näringsidkare, mellan franchisegivaren och fran-chisetagaren. Denna företagsform utmärks av ettgemensamt uppträdande både utåt och inåt. Franchi-segivaren upplåter genom ett avtal åt en eller flerafranchisetagare att mot en viss ersättning få rätten attsälja varor och tjänster under ett specifikt namn, tillexempel McDonalds.I denna konstellation är franchisetagaren självklartunderlägsen franchisegivaren. Därför är det viktigt attett lagligt minimiskydd upprättas för att stärka densvagare partenUnidroits generalförsamling antog enmodellag, och har signalerat om enutredning. Vi kristdemokrater följer det här arbetetmed stort intresse.Fru talman! Avtal mellan näringsidkare innehållerofta en skiljeklausul. Vi vet att konflikter och me-ningsskiljaktigheter uppträder i alla sammanhang isamhället. Konfliktlösningsseminarier finns det i stormängd. Det gäller då konflikter mellan människor irelationer och mellan olika parter. Naturligtvis gällerdet också inom företagsverksamheten. Då är det vik-tigt att det finns skiljeklausuler. Men skiljemannaför-farandet är dyrt. Detta blir särskilt märkbart för små-företagarna i ett mellanhavande med ett stort företag.Ofta tvingas småföretagarna av ekonomiska skäl attavstå från att processa trots att de har berättigadekrav. Detta är inte bra.Vi anser att regeringen ska tillsätta en utredningsom ska lägga fram förslag till åtgärder när det gälleratt kunna jämka avtal mellan näringsidkare. Det kantill exempel gälla annorlunda förfaringssätt för attanvända sig av goda advokater.Fru talman! Majoriteten i utskottet förutsätter attdessa önskemål ska tillgodoses i samband med attregeringen överväger frågan om franchising. Det trorvi kristdemokrater inte riktigt på. Vi tror inte att detär självklart att regeringen utgår från att ett utskottförutsätter saker. I stället tror vi, fru talman, att detvore bättre om utskottet biföll Kristdemokraternasönskemål om ett tillkännagivande till regeringen omatt en utredning ska ske - om man nu ändå tycker så.Riksdagen kan ju inte enbart förutsätta att utredningarska ske om vi inte ger regeringen detta till känna.Att ge goda förutsättningar för jämkning av avtalmellan näringsidkare förbättrar företagsklimatet, ochdet behöver vi i . Det skulle också gynnatillväxten inom industrin. Fler skulle bli sugna på attstarta företag. Därmed ökar vi möjligheterna för allamänniskor som lever i det här samhället att få upple-va det välbefinnande som en god välfärd ger.Anf. 22 ():Fru talman! Det är inte ofta som jag står här i ta-larstolen och håller med men i denhär frågan är och jag faktisktväldigt eniga. Fajtas gör vi i andra frågor - om detsom inledde med och som handlarom familj och barn.Fru talman! har vi i ingen särskildlagstiftning som specifikt tar sikte på franchising. Dethar däremot , , , ochFrankrike.År 1987 lade fram ett be-tänkande med förslag om lagstiftning. Men fyra årsenare bestämde sig den borgerliga regeringen för attlägga den utredningen till handlingarna. Därefter harlagutskottet behandlat motionersom innehåller krav på lagstiftning. Den som har varitmest aktiv i frågan är faktiskt den dåvarande ordfö-randen i justitieutskottet, numera biträdande finans-ministern, talman! Jag beklagar att utskottsmajoritetenvalt att överlåta på regeringen att avgöra om det be-hövs en lagstiftning om franchising eller ej. Det ärtrots allt i denna församling som det lagstiftas.Varför har utskottet återigen valt att inte ha någonsynpunkt på detta?