prot · GQ0975 · 2003-03-20 00:00:00 — Be-tänk detta och kom ihåg att detta också är en del avett folkrättsligt resonemang!Vi har anledning att hålla samman. Även om vihär i kammaren inte har samma uppfattning om all-ting, vet jag att det bland det svenska folket finns enmycket stark uppslutning kring FN och de idéer somFN står för. Vi vill bygga FN starkt igen och inteutnyttja den här konflikten, den här krisen eller dethär kriget för inrikespolitik. Därför manar jag tillsamling och sammanhållning, vaksamhet naturligtvisför att bevara den trygghet vi har i vårt land, ochframför allt internationell solidaritet. Stå upp för allastaters lika rätt, alla folks frihet och hela världensfred!(Applåder)Anf. 37 BO ():Herr talman! kom den engelska pre-miärministern tillbaka till Lon-don efter en uppgörelse med den tidens förtryckareoch utropade fred . Vi vet alla vad som inträf-fade.Det är svårt att göra avtal med förtryckare, medmänniskor som inte har någon respekt för rätt, förmänniskoliv och människovärdighet. Där ligger ocksåproblemet med den irakiska regimen.I den diskussion som vi har fört glöms alltför oftadet faktum bort att det irakiska folket har förtrycktsav . Det är en mansom har genomfört aggressioner mot andra länder,mördat det egna landets invånare och som fortfarandehåller landet i ett järngrepp. har han uppma-nats av FN med resolution efter resolution att ändrapolitik och att avrusta, och ändå har inget hänt.För drygt fyra månader sedan samlades FN kringen ny resolution. Det är alldeles uppenbart att derapporter som har lämnats visar att har uppfyllt de krav som ställdes på villkorslösoch snabb nedrustning och avrustning och på att manskulle visa att man inte längre hade massförstörelse-vapen.Det är det som är grunden till det som inträffat.När säkerhetsrådet spricker därför att någon sägeratt våld inte alls får användas skapas en ohållbarsituation.Herr talman! Folkrätten får inte längre vara ett in-strument som gör att förtryckaren inom statens ramkan göra vad han vill. Folkrätten måste vara en rättför varje människa att leva ett liv i fred och säkerhet.Den folkrätten står vi moderater upp för.(Applåder)Anf. 38 ():Herr talman! Det var bra att statsministern nyan-serade utrikesministerns uppslutning bakom denfranska linjen.Jag var i FN när resolution förhandladesfram och träffade då också . Det var justkombinationen av ett trovärdigt militärt hot och va-peninspektörerna som man trodde på. Inte minst HansBlix var personligen mycket angelägen att framhållaatt det är bara ett trovärdigt militärt hot som gör hansmission möjlig.Det som blev ett problem när resolution1441 skulle efterlevas var att fransmännen av allt attdöma inte var redo att stå för att det någonsin kundebli aktuellt med det militära hotet. Det kom i varjefall i praktiken att vara på det sättet.Jag menar att det just är FN:s sönderfall som harförsatt oss i den här situationen. Jag tycker att det ären mycket svart dag . För mig är det en tragediatt detta krig har brutit ut. Det borde verkligen hakunnat undvikas.Ulla sade att det borde vara en mänsk-lig rättighet att i fria val välja bort diktatorer. Verk-ligheten är ju att så går det sällan till. Diktatorer avgårsällan frivilligt. Det är bara under tryck som de flyttarpå sig.Nog borde det väl vara litet tankeväckande närflera av oss talar om kurderna i norra . Glöm inteett ögonblick bort att de har sin frihet bara tack vareUSA:s militära närvaro. Det är bara för att varjedag skyddar dem som de lever där.När talar om sina vänner i norraIrak ska vi komma ihåg att deras valda ledare harvälkomnat det militära ingripandet.Jag beklagar att kriget har brutit ut, men saken ärtyvärr något mer komplex än vad en del av talarna härvill låtsas om.(Applåder)Anf. 39 ():Herr talman! Låt mig ställa två retoriska frågor.Var det fel att bestod med den hotfullhet som viväl alla inser krävdes för att FN:s vapeninspektörerskulle få en chans? Gjorde man fel när man ställdeupp och skapade den hotbilden?Vem hade triumferat mest om hade dragitsig bort från gränser när bestämt höllfast vid sitt veto?Det är egentligen lätta frågor att svara på, tyckerjag.Det råder delade meningar om hur folkrätten skatolkas. Jag har inte svårt för att tycka att det stridermot folkrätten att starta det krigsom nu startats, men säkerhetsrådets oförmåga och isynnerhet uppträdande måste finnas medsom ett orsakssammanhang när vi talar om brott motfolkrätten.Folkrätten handlar om staters rätt. Men folk ochstater är inte alltid liktydiga begrepp. Det är därför vitalar om norra och kurdernas situation där. Sta-ters rätt och folks rätt sammanfaller . Indi-viders, folks, mänskliga fri- och rättigheter kan, enligtmin uppfattning, inte ställas åt sidan för staters ochregimers rätt till makt.Det är en ny debatt som behöver få genomslag ide internationella sammanhangen. Den har börjat,men den har långtifrån slagit igenom i riks-dag.(Applåder)Anf. 40 ():Herr talman! President sade i sitt tal härom-kvällen att han och ska ta ansvar för Mellanös-ternregionen och att han börjar med Bagdad.Jag vill citera ett kurdiskt ordspråk som lyder: Enåsna blir inte en häst även om han går till Bagdad.Jag tycker att det är bra att alla talar om humanitä-ra insatser och återuppbyggande av efter kriget.Det verkar finnas en samstämmighet kring det.Jag vill påminna om att i och med attFN lämnat har också Oil for food-programmetupphört. av befolkningen i lever på detprogrammet. Det irakiska folket behöver alltså matoch medicin . Redan nu har irakier börjat fly tillnorra . De behöver mat, medicin, filtar och tältnu. Vi hoppas att den svenska rege-ringen är beredd att göra dessa insatser.Statsministern sade i TV att han tyckte attdet var meningslöst att protestera i FN och ställakravet att FN ska fördöma och Storbritanniensmilitära angrepp som ett brott mot . Dettycker jag är synd. Att driva den frågan tror jag skullevara att visa att det är FN som kollektiv som säger attdetta är ett brott mot . Det skulle ocksåvisa omvärlden att FN anser att det är allvarligt attUSA och agerar som de gör.Statsministern sade också att han inte utesluter atthan skulle demonstrera för freden, men han ville vetavilka parollerna är. Jag kan tala om att de blir: mot . Försva-ra folkrätten och FN:s oberoende. Solidaritet medIraks folk. För fred och demokrati.Ut och demonstrera för freden!(Applåder)Anf. 41 ():Herr talman! Jag är glad att regeringen är så passtydlig i den här frågan. Det är ett något senkommetengagemang för fred och mot krig, men vi är ändåtacksamma för det.Vi är alla ense om att styrs av en avskyvärddiktator. Det är det som är själva kärnan i vår kritikmot när man bryter mot folkrätten.Vi ska ju använda demokratiska metoder när vikräver det av eller andra diktatorer.Det för mig också in på frågan om folkrätten somdiskuterar . Vi kanske behöver diskutera hurfolkrätten ska tillämpas, och vad det är som ska gälla.Vi ska diskutera det här i riksdag, men glöminte att det är i man beslutar omdetta. Det är inte enskilda stater som bestämmer omtolkningen, utan det är bara FN själva som kan för-ändra den tolkningen.Jag tycker att det är viktigt att skicka med stats-ministern inför toppmötet i att stora ansträng-ningar måste göras för att åter förena länderför ett bra samarbete. Vi behöver ett starkt Europasom motvikt till den stormakt som är.Jag tror att i längden uppskattar att vi har ettstarkt som engagerar sig för fred och demo-krati i världen, men också i kampen mot terrorismen.Jag tycker också att det är viktigt att skicka medatt vi bör tala om för de turkiska företrädarna att omTurkiet någonsin ska bli medlem i EU, måste kurder-nas sak också vara deras sak. Man kan inte gå förbiden folkliga resning som sker inne i , och detär viktigt att turkarna vet vilka regler som gäller i EU-samarbetet. Kurdernas sak är också vår sak.(Applåder)Anf. 42 ():Herr talman! tog vi från ini-ativet till en debatt om och fick till stånden sådan. Jag tycker att den debatt som då fördes varbra och intressant. föreslog vi en nysådan debatt eftersom läget har blivit akut. Vi harockså den här gången blivit bönhörda och fått tillstånd en debatt.Jag tycker att även debatten har gett resultat,om också kanske inte lika positiva. stod allapartier helt tydligt upp för en FN-linje här i riksdagen.I dag är det inte längre så. Jag tycker att ,och har övergett denlinjen när FN inte tog de beslut som man hade hop-pats på och förväntat sig. Jag tycker att det är syndoch skam att det har blivit på det sättet.Nu skyller åtminstone en del här kriget på Frank-rike, som har gjort vad man kunnat för att stoppa det.Man skyller också på säkerhetsrådet och på en splitt-ring i FN, men det är inte säkerhetsrådet, FN, Frank-rike eller som har gått till anfall. Det är intedem som vi ska skylla det här misslyckandet på utandet måste skyllas på och , som har gått till anfall trots att det inte var nödvändigtoch trots att det fanns möjligheter att hitta andra vä-gar.Vi är allihop överens om att ären vidrig diktator, men det här är inte den rätta vägen.Det här är en väg som många, många människor fårlida alldeles i onödan för. gäller det för densvenska regeringen att agera och vara mer kreativ,också att våga agera och tala i världssamfundet. Föross alla andra gäller det att på gator och torg demon-strera och tala om vad vi tycker. Jag tror att svenskafolket förväntar sig det av oss. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 14.55.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.55.7 § (forts. från 5 §) Lärarutbildning och lärare(forts. UbU4)Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Trots händelserna i som kam-maren just har debatterat får vi nu försöka att kon-centrera oss på den aktuella debatten om lärare ochlärarutbildning.I anförande tidigare här i kamma-ren fanns det inte ett enda konkret ord om lösningarpå skolans problem, inte ett enda konkret ord omlösning på lärarbristen, tvärtom. Jag tror att mångalärare och många föräldrar skulle bli oerhört förvåna-de om de fick höra detta anförande. De skulle kon-statera att det saknas en offensiv medvetenhet om deproblem och de brister som finns.Min fråga, herr talman, till är: Varär den offensiva politiken när det gäller att höja lärar-yrkets status, när det gäller att se till att skolan fårtillräckligt med resurser och när det gäller att se tillatt vi får tillräckligt med förskollärare? Det är trepunkter där får chansen att förklara ochutveckla den socialdemokratiska politiken.Anf. 44 () replik:Herr talman! Till att börja med är jag, för att mär-ka ord, inte säker på att jag förstod påståendet att jaginte sade ett enda ord om problemen, snarare tvärtom.Men om vi bortser från det var väl min utgångspunkti de frågor som tar upp att det somvi har gjort är att vi faktiskt utifrån de problem som vihar identifierat har förnyat lärarutbildningen för attrusta lärarna, se till att de får bättre förutsättningaroch se till att högskolan får andra förutsättningar attmöta de problem som skolan har.Genom den förbättring som vi har genomfört harvi också bidragit till att höja läraryrkets status. Tors-ten parti har i allt väsentligt varit med omatt genomföra de här förändringarna, och det tyckerjag är bra. Jag tycker inte att man ska glömma bortdet när man säger att det inte alls finns några lösning-ar och förslag och att vi inte har gjort någonting.Detta var ett viktigt inslag när det gällde att mötade problem som lärarna står inför i vardagen. Jag ärglad över att vi i så stor utsträckning har varit överenshär i kammaren om att man behöver bra ämneskun-skaper och goda pedagogiska och metodiska kunska-per för att möta de problem som man ställs inför isamspelet mellan lärare och elever, mellan elever ochelever och mellan lärare och lärare och när det gälleratt utveckla kunskapsprocessen. En viktig utgångs-punkt har varit bättre forskningsanknytning och såvidare.Det andra som jag skulle vilja säga om lärarre-kryteringen var att jag nämnde sex konkreta exempelpå den förnyade lärarutbildningen i förgrunden för attmöta rekryteringsfrågorna. Jag säger inte att de vid-tagna åtgärderna är de enda som ska genomföras,men de är en bra grund att bygga på för att komma tillrätta med den rekryteringskris som vi kommer attmöta framöver på olika områden, alltifrån förskolantill vuxenutbildningen. På den vägen får vi jobbavidare tillsammans med konkreta förslag.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! uppehåller sig i väl-digt hög grad vid det förflutna och talar om tidigarereformer. Min fråga handlar , om nulägetoch om vad vi gör för framtiden för att se till att detfinns tillräckligt med lärare i den skola som vi så välbehöver. Var är de konkreta lösningarna? Frågorna ärmånga, men svaren är desto färre.Vi kristdemokrater efterlyser just de konkreta lös-ningarna.När det gäller att höja läraryrkets status vill viauktorisera läraryrket för att sätta en tydlig kvalitets-stämpel: Detta är lärare.När det gäller resurserna tror vi inte på regering-ens politik - det gör ju inte ens egna revi-sorer - att ägna sig åt hoppande statsbidrag, som görmer skada än nytta. Vi tror på en långsiktig resursför-stärkning i skolan i kommunerna.När det gäller att se till att det finns tillräckligtmed förskollärare för att upprätthålla den pedagogis-ka kvaliteten i förskolan efterlyser vi här i en avvåra reservationer just åtgärder för att lyckas med det,eftersom signalerna visar så tydligt att just förskollä-rare blir en brist i den nya lärarutbildningen. Till-räckligt många väljer inte förskollärarinriktning.Mina frågor kvarstår, herr talman. Låt oss inte talaså mycket om det förflutna! Låt oss tala om hur vi skalösa problemen! Där har ett ansvar föratt komma med förslagen.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är ganska märkligtatt betraktar en av de viktigastereformer vi har gjort för att möta de nya utmaningarsom skolan står inför som tillhörande gårdagen. Denreformerade lärarutbildningen har ännu inte fått utlärarna. De har inte gått ännu i den förnyadelärarutbildningen.Jag skulle vilja säga att den kanske mest långsik-tiga förändring vi gör är när vi tar ansvar för att för-nya och förändra lärarutbildningen, för att möta debehov som finns och ge goda förutsättningar för lä-rarna att också tackla de problem, ibland svåra pro-blem, som man står inför. Det är av det skälet sombåde och jag avvisar de försäm-ringar av lärarutbildningen som föreslås frånolika håll i den här kammaren.När det gäller resurser till skolan - det kanske intehör till dagens debatt - har vi också visat vägen, medallmänna höjningar av statsbidrag, med riktade bidragtill och skolbarnsomsorgen och medkvalitetsutvecklingspengar till barnomsorgen.Där slår sig för bröstet och sä-ger att är lite bättre än den trojkasom nu styr. Om jag har förstått saken rätt tänker inteTorsten bilda regering i någon trojka, utani något slags fyrklöver. I den fyrklövern finns ju par-tier som vill sänka skatten med bortåt 100 miljarder.Om jag vore skulle jag oroa migmer för den fyrklövern än för den trojka som taransvar för skolutvecklingen och försöker lösa en delav de problem som vi tacklar och brottas med i var-dagen.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag vet inte om taladeom framtiden eller om det förflutna när han villepåminna mig om vad som sades 1996 inför den dåva-rande nya lärarutbildningen. Jag får be att påminnaJan om vad sade i början av90-talet. Han sade nämligen att de tidigare läropla-nerna nedvärderade kunskaper och att skolpolitikernainte hunnit med att intressera sig för skolans kun-skapsförmedling. Sådana uttalanden karakteriserarsnarare av socialdemokratisk skolpolitik. Det ärju katastrofala medgivanden.Jag hoppas verkligen att vi alla här i kammaren äröverens om att lärarutbildningen ska vara en akade-misk utbildning. Jag hoppas att vi är överens även omatt utbildningen ska vila på vetenskapliga grunder ochbeprövade metoder.Då vill jag ställa en fråga till du verkligen att kommunerna erbjuder veten-skaplighet så mycket som universiteten gör? Får vibättre lärare om vi förkortar studenternas tid på uni-versitetet? Får vi bättre civilekonomer om vi förkortarexempelvis civilekonomprogrammet?Anf. 48 () replik:Herr talman! Min kommentar om historien bakomlärarutbildningen var ju föranledd av att argumenterade för att det var viktigt med en breduppslutning. Det har vi försökt åstadkomma i dennakammare. Jag ville påvisa att det fanns goda förut-sättningar för det. Sedan orkade inte Moderaternavara med hela vägen, vilket fem av partiergjorde. Det är viktigt.Både och ifrågasätter omskickliga lärare behöver finnas i skolan någon del avsin utbildningstid eller inte. Jag är kanske inte alltidöverens med , men hon förde in i denhär diskussionen att pedagogik utvecklas i sambandmed ett innehåll. Det är precis det som är grunden tillden verksamhetsförlagda delen av utbildningen, somgör att vi tycker att det är viktigt med kopplingenmellan den universitetsförlagda delen av den utbild-ningen och den verksamhetsförlagda delen, det villsäga den som finns ute i utbildningssituationen. Jagtror att det är oerhört viktigt att blivande lärare fården träningen och den möjligheten. Det är också detsom efterfrågas. Det har belysts här tidigare.Jag vet egentligen inte vad menarnär hon säger att vi kortar ned utbildningen och intetar ansvar för det. Det enda förslag som ligger här ikammaren om att korta ned lärarutbildningenkommer från parti tillsammans medFolkpartiet. Vi andra slår ju vakt om den längd somlärarutbildningen nu har och som, vilket jag redan harredovisat, i samband med reformeringen i många fallär längre än den gamla lärarutbildningen var, det villsäga den lärarutbildning som i stor ut-sträckning hänger fast vid.Anf. 49 () replik:Herr talman! När jag säger att vi förkortar lärarut-bildningen menar jag att vi förkortar den del där lä-rarna finns på universiteten.Jag vill också kommentera en annan sak som JanBjörkman tog upp före avbrottet. Han sade att vi stårför någon sorts "lärarutbildning light". Det var detsom föranledde repliken. Med kortare utbildningstidpå universiteten, som vi nu pratar om, och med bort-tagandet av IV-programmet står ni snarare för någonsorts variant av "lärare light" och "elever light".Socialdemokraterna står för specialpedagogik föralla och bara för vissa, säger . Men genom att just ta bort IV-programmethjälper ni till att skapa mindre pedagogik och mindrekunskap åt alla. Jag vet inte om tror attlärare blir speciallärare genom att läsa lite pedagogikpå högskolorna. Ska de också läsa lite tandläkarkun-skap så kanske de blir tandläkare?Med kunskap menar jag den tid som de visats viduniversitetet, därför att akademisk utbildning måstevila på vetenskapliga grunder.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är därför vi har sett till att lärar-utbildningen har fått en tydligare forskningsanknyt-ning . Jag tycker att det är oerhört viktigt.Det är en del i kvalitetsutvecklingen av lärarutbild-ningen.När det gäller specialpedagogiken innebär ju deförslag som ni lägger i kammaren att inte alla lärareska ha tillgång till den specialpedagogiska grund-kompetens som vi tycker att de behöver och som femav kammarens partier tycker att de behöver. Ni vill juatt man ska isolera den till en mindre grupp, som skaskaffa sig specialpedagogisk kompetens.I den lärarutbildning som finns , som är be-slutad och som majoritet står bakom, finnsspecialpedagogiken som grundkompetens för alla.Den finns som ämne att välja för dem som vill ha det.Det finns en specialisering både för de lärarkandida-ter som går i grundutbildningen och för de verksam-ma lärare som känner att de skulle behöva ha mer avdet inom ramen för sin kompetensutveckling.Det ni gör är att snäva in det och säga att det är enliten grupp lärare som skulle behöva den specialpe-dagogiska kompetensen. Jag tror inte att det räckerom man ska ge lärarna möjligheter att möta de behovsom finns i skolan.Det blir lite konstigt när ni kräver att lärarutbild-ningen ska förkortas och menar att det är farligt omlärare är ute i skolan under sin utbildningstid. Jagskulle vilja fråga : Vilka delar är detsom ska plockas bort? Är det de tematiska ämneskun-skaperna? Är det specialpedagogiken? Är det värde-grundsresonemanget? Vilken del av lärarutbildningenär det som ska försvinna när man ska göra den härförkortningen?Jag tycker att det är viktigt att säga att vi inte stårbakom den typen av kvalitetsförsämringar, vare signär det gäller den generella, pedagogiskt metodiskakompetens som lärarna behöver eller den mer speci-fika specialpedagogiska kompetensen.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är uppenbart att det råder vissamissförstånd eller att det finns missförstånd som mangärna vill ta upp för att kunna anklaga sina politiskamotståndare för olika hemska och grova missdåd.Om man räknar på våra förslag finner man fak-tiskt att lärarna inte ska studera . Det ärbara det att tiden ska användas på ett annat sätt. Se-dan vill vi inte ha de här tre extra terminerna för aka-demiker. Vi är övertygade om att de kan komma in iskolan efter två terminers utbildning. De behöverkanske den där mentorslussningen, som vi talar om ivåra förslag. De ska direkt in i skolan, så vi motsätteross inte på något sätt att lärarens pedagogiska skick-lighet utvecklas i skolan. Det är det första.Det andra gäller den verksamhetsförlagda utbild-ningen. påstår, precis som man gör ihela den socialdemokratiska retoriken, att situationeni är en skapelse av den ondskefulla JanBjörklund. Det är klart att allt som inte fungerar iSverige ska skyllas på den borgerliga ledningen iStockholms stad under förra perioden. Men jag kaninformera om att precis samma diskus-sion, om en praktik som inte fungerar och som intehar varit förberedd, råder i det socialdemokra-tiskt styrda . Hur kan det komma sig? Har denondskefulla konspirerat också i Mal-mö?Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag kan väl börja med att säga att detinte var jag som tog upp exemplet om . Jagkostade på mig att påpeka att det inte hade gjorts etttillräckligt implementeringsarbete i underförra perioden för att möta de behov som uppstod ilärarutbildningen. Jag tror faktiskt att det är så.Sedan säger : Vi vill inte kortaned lärarutbildningen. Vi vill inte sänka kraven. Vivill bara ta bort en termin.Den delen av lärarutbildningen som och vill ta bort är den där de tema-tiska ämnesstudierna ligger. Det är där värdegrunds-resonemanget ligger. Det är där den specialpedago-giska kompetensen ligger. Det är där utvecklingsar-betet kring samarbetet med föräldrarna ligger. Det ärdär avsnittet om könsskillnader i utbildningen liggeroch så vidare. Det är klart att det får effekter på lärar-nas utbildning och på kvaliteten i lärarnas utbildningom man säger: Detta är inte viktigt. Det kan vi draned på.Jag håller med om det som inne på förut, att det är viktigt att ha goda kun-skaper i matematik om man ska bli mattelärare, mendet räcker inte. Man måste ha ett antal andra kunska-per. Indirekt höll ju med om det närhon sade att pedagogik utvecklas i samklang med ettinnehåll. Då måste man också knyta ihop lärerikun-skaperna och ämneskunskaperna. VFU:n är det endaoch det verksamma instrumentet för att man ska kun-na göra det. Det säger nej till. Det handlarom en förkortning av lärarutbildningen. Man sägernej till den arena där det här samarbetet och den härkvalitetsutvecklingen finns. Det är sammanfattningenav svar när det gäller den förnyade lärar-utbildningen. I och med det har man också sänktkvaliteten i lärarutbildningen och gett lärarna sämremöjligheter att möta de utmaningar som skolan ger.Anf. 53 ():Herr talman! Vi vill inte förkorta hela lärarutbild-ningen. Vi vill ha längre ämnesstudier. Vi vill ocksåha speciella studier för till exempel lärare för barn iyngre åldrar. Det handlar om speciella utbildnings-moment när det gäller läs- och skrivkunnighet. Såbeskrivningen stämmer faktiskt inte med det förslagsom vi har lagt fram.Sedan gäller det innehåll och pedagogik. Om in-nehållet, ämneskunskaperna, är för svagt kan ingenpedagogik i världen utvecklas.