prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Det är precis det som ska utredasför att vi ska kunna se hur det här kan hanteras när-mare. Jag tror att vi i grund och botten är ganskaöverens. är lite ivrigare. Men jagtror i det här fallet att det faktiskt är lite klokare attvara lite avvaktande och få ett bra beslut som hållerför framtiden, så att vi kan få den tredje modellen ochvisa att den faktiskt är bäst också. Det är väl det somändå är målet.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Jag riskerar att travestera en talaresom ibland framträder i denna kammare. Den somhyr är inte fri, i alla fall inte om man hyr av . Det är lite grann det som framträdernär man läser revisorernas rapport, att man från För-svarsmaktens sida har svårt att hävda sina intressen.Det här betänkandet handlar ju inte heller enbartom de hyresformer som finns utan över huvud tagetom den styrning som finns av försvaret och de somsamarbetar. Vi bryter ut en liten del som vi tror att detvore bra om man utsatte för en marknad så att fick konkurrens när det gäller framförallt de civila fastigheterna. Det här har visat sig fun-gera bra på andra håll. Om man tror att marknadseko-nomiska mekanismer fungerar borde de kunna göradet även här. Sedan får man givetvis se till att dettasker på ett ansvarigt sätt.Revisorerna har pekat på en rad problem. En avde lösningar de pekar på för ett av de här problemenär just att man ska ha möjligheten att vända sig tillandra förvaltare. Och i det läge som råder , medden kritik som har förts fram, tycker vi att det är löntatt pröva det här. Vi vågar gå hela vägen och vi hop-pas att majoriteten ska våga göra det också.Anf. 111 () re-plik:Herr talman! Jag ska inte upprepamina argument för de är i princip desamma. Men detjag kan tillägga till detta är att påett mycket förtroendefullt sätt tar sig an den här upp-giften. Man säger själv inom förvaltningen att det intehar varit bra. Det finns ett program för hur man skahantera en rad av de andra punkter som revisorernaockså pekar på och som vi inte har debatterat såmycket här. Det ingår så att säga i har redan sagt det mesta om utredningen. Jagtycker att vi i grund och botten är överens. Jag hoppasatt den tredje modellen blir bäst.Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Man kan i korthet säga: Sent skasyndaren vakna! Den väckarklocka som det här inne-bär tror vi skulle vara välgörande för Fortifika-tionsverket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )10 § Förlängning av deltagande iIMF:s Nya lånearrangemang, betänkande 2002/03:FiU17Förlängning av deltagande i IMF:s Nyalånearrangemang, NAB (förs. 2002/03:RB4).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )11 § Radio- och betänkande 2002/03:KrU6Radio- och TV-frågor.Anf. 113 ():Herr talman! I detta betänkande behandlar kam-maren radio- och TV-frågor. Det är kulturutskottetsom lägger fram detta betänkande för kammaren, ochdet är också kulturutskottets ledamöter som är repre-senterade på talarlistan för denna debatt.Betänkandet är ett rent motionsbetänkande där 16motioner från den allmänna motionstiden i höstasbehandlas. Alla partier är representerade bland mo-tionärerna. Många av motionerna är motioner somäven behandlats och som då röntesamma öde och avvisades av utskottet.Utskottsbehandlingen av motionerna har resulterati tolv stycken reservationer och tre särskilda yttran-den.Vid denna typ av betänkande där betänkandet intehar föranletts av en proposition från regeringen präg-las innehållet i betänkandet fullt ut av innehållet imotionerna. Politikområdet Mediepolitik omfattardagspress, radio och television och skydd av barn ochungdom mot skadligt innehåll i massmedierna. Demyndigheter som ligger inom kulturutskottets bered-ningsområden är och kommitténRådet mot skadliga våldsskildringar. Dit hör också detre public service-företagen , och Utbildningsradio.Även om medelsberäkningen för de tre program-företagen inte ligger inom statsbudgeten och vissa avfrågorna kring yttrandefrihet och annat bereds avkonstitutionsutskottet, ligger merparten av frågeställ-ningarna kring programföretagen inom kulturutskot-tets beredningsområde.I detta betänkande lyfter motionärerna fram blandannat frågor om målen för mediepolitiken och denframtida public service-verksamheten. Här lyfter manfram frågan om en ny public service-utredning. Just iden frågan för utskottets majoritet ett resonemang omatt den nuvarande tillståndsperioden för programfö-retagen upphör vid utgången av och att det ärangeläget att den nya utredningen kommer i gångsnart.Som vanligt finns det i betänkandet även mode-rata motionsförslag som syftar till att privatisera helaeller delar av de tre public service-företagen. Själv-klart avstyrker utskottet dessa förslag med motive-ringen att ett förverkligande av dessa förslag skulleinnebära en väsentlig minskning av mångfalden iutbudet för en stor del av befolkningen.I ett antal motioner behandlas frågor som harsamband med programverksam-het. Där behandlas frågan om programtextning, omstörande bakgrundsljud, om uppläst textremsa försynskadade och program för de erkända etniska mi-noriteterna i landet. De är alla mycket viktiga frågor,som också utskottet haft en givandediskussion kring. Utskottet konstaterar emellertid -och det är en mycket viktig princip - att det inte an-kommer på att under löpande sändningspe-riod uttala sig i den typen av frågor. Det är som har i uppdrag att följa upp ochbedöma hur nuvarande villkor i sändningstillståndenuppfylls av de olika programföretagen. Frågan omändringar eller skärpningar av tillstånden börhänskjutas till det kommande parlamentariska bered-ningsarbetet som ska föregå nästa tillståndsperiod.Herr talman! Som jag har nämnt behand-las i betänkandet 16 motioner från allmänna motions-tiden. Utskottet yrkar avslag på samtliga motionsyr-kanden. Dessa ställningstaganden i betänkandet harföranlett 12 reservationer. För den intresserade villjag även nämna att torsdagen den 27 marsdebatterade ett betänkande från ,KU25, om massmediefrågor. Omröstningen ägde rumi går.Herr talman! Efter denna kortfattade presentationav betänkandet hoppas jag på en innehållsrik debatt idessa viktiga frågor och att kammaren senare i dagfattar kloka beslut i enlighet med utskottets förslag.Anf. 114 ():Herr talman! Det är inte alltid jag delar åsikter, men jag vill ändå tacka för inledningen och beskrivningen av betänkandetoch majoritetens ställningstaganden. Detta skaparstörre förståelse för betänkandet än att jag börjar medatt hacka på några punkter utan att den fulltaligaläktarpubliken vet vad det handlar om. Det ska blispännande att se hur replikerna kommer att fungerafrån de smärre talarstolarna.Herr talman! Från sida har vi i fram-för allt en stor fråga en avvikande uppfattning i för-hållande till majoriteten. Jag ska återkomma till den.Men först vill jag ge en grundläggande liberal de-klaration beträffande public service-verksamhet.Folkpartiet anser att medierna i ska varasjälvständiga i förhållande till den politiska makten,och vi slår verkligen vakt om public service-verksamhet.Det behövs ett rejält nytänkande inom radio- ochTV-politiken. har tidigare genom årtion-dena varit pionjärer i arbetet med att skapa en friradio och TV i vårt land. Det har inte minst handlatom synen på en friare etableringsrätt och synen påreklam. Det är landvinningar som var omstridda närde genomfördes. Det fanns motståndare, och ni vetmycket väl var de fanns någonstans. Detta är land-vinningar som framstår som självklara och somfå vill riva upp.Nu gäller det att i takt med den snabba tekniskautvecklingen också förnya och utveckla synen påpublic service-TV. Det behövs offentliga satsningarpå så kallade smalare produktioner inom radio ochTV. Det är produktioner som på kort sikt inte alltid ärkommersiellt gångbara. Det behövs satsningar påoberoende nyhetsförmedling.Men det nuvarande sättet att finansiera public ser-vice-TV framstår som väldigt gammalmodigt. Attbetala för att man äger en TV-apparat är knappastrelevant längre eftersom det går att se TV via datoreller mobiltelefon. Det finns egentligen inget skäl tillatt behålla den apparatskatt som dagens TV-licensutgör. Vi måste ha ett regelverk som är teknikneutralt.Jag är medveten om att detta inte genomförs ,men det borde åtminstone finnas en påtaglig aviseringom en önskvärd förändring. Men det finns det inte.Det är inte heller önskvärt att finansiera publicservice-program via skatten eller reklam eftersom vitycker att public service-verksamhet måste vara opar-tisk och därmed oberoende av både staten och kom-mersiella krafter. Dessutom tror jag att begreppet"kanal" kommer att urholkas i takt med att alltflerkonsumenter i den digitala miljö vi lever i sätterihop och komponerar sin egen TV- eller radiotablå.Därför vill vi i , herr talman, skapa fri-stående stiftelser som finansierar public service-program. Det innebär att vilket slags kanalbolag somhelst ska kunna ansöka om medel från stiftelserna -också kommersiella aktörer. Stiftelserna ska varasjälvständiga och kunna finansiera kvalitetsprograminom olika kategorier och få sina resurser från fondersom får ett stort eget kapital dels genom att staten gören engångsöverföring, dels genom årliga tillskott.Således är en viktig slutsats att ta bort TV-licensenoch att använda de medel som läggs på kontroller avavgifterna och för att ta in avgifterna till public ser-vice-verksamhet.En annan viktig sak är tillgängligheten i TV ochradio för funktionshindrade. tog uppen del frågor om detta. Vi har samlat våra synpunkteri ett särskilt yttrande. Inte minst viktigt är textning avförstagångssända program med svenskt ursprung.Målet är, som sade, att ska50 % av programmen vara textade. Men för att få enbild av hur det ser ut är det viktigt att få relevantstatistik.Först fick utskottskansliet från SVT en tabell somskulle in i public service-rapporten. Där framgick hade nått . Men då hade SVT un-dantagit SVT Morgon och i grundberäkning-en. I den public service-rapport som sedan lades framfanns det en ny tabell - den gamla försvann - där detframgick att målet redan var nått , men dåhandlade det om procent av svensk allmänproduktion.Då fick man leta upp vad det betydde, och det varganska komplicerat att få fram.Man får inte dribbla med statistik. Därför tog jagupp denna sak med kulturministern i en frågestundför , men hon hänvisade tillGranskningsnämnden. Därför har jag skrivit tillnämnden och bett nämnden att reda ut situationen.Det är bra att antalet timmar med textade programökar, men vi måste kunna få tabeller som visar enöverensstämmelse med tillståndsvillkoren. Det äroerhört viktigt att hörselskadade och andra funktions-hindrade ska kunna se TV tillsammans med övrigafamiljen. Det är självklart att man måste räkna medden utökning som SVT gör i sina sändningar. Till-ståndsvillkoret måste finnas med när nyakanaler och tider tas i anspråk.Vi tar i vårt yttrande också upp problemet medstörande bakgrundsljud, som ibland medför att hör-selskadade varken kan höra på radio eller höra kom-mentarer i TV.Herr talman! En tredje stor fråga beträffande radiooch TV handlar om den digitala utvecklingen, mendet är ett område som vi återkommer till eftersom vihar fått två propositioner i ämnet. Vi står givetvisbakom vår reservation i betänkandet, men vi avstårfrån både debatt och yrkande i det avseendet nu.Slutligen har vi en markering angående . Regeringen har lovat att en översynska komma till stånd. Det har man gjort två gånger.Därför känns det angeläget att skulle kunnauttala att översynen ska komma i gång, men majori-teten tyckte inte att det var nödvändigt. Jag inte barahoppas utan utgår från, förutsätter, använd vilka ordni vill, att vi inte ska behöva diskutera det här i höstigen utan att översynen verkligen kommer i gång.Löften är till för att hållas, även om regeringen förnärvarande visar att det inte alltid är så nödvändigt!Fru talman! För att snabba upp voteringen yrkarjag bifall bara till reservation 3, men jag sympatiserarnaturligtvis mycket starkt med övriga folkpartireser-vationer.Anf. 115 ():Fru talman! Den här debatten handlar om radiooch TV. Man kan säga att det känns lite underligt attdebattera ett motionsbetänkande när vi just i dagarnahar fått två propositioner som vi inte ska debattera , nämligen propositionen om digital-TV och pro-positionen om kapitaltillskott till . Det måvara mig förlåtet att jag ändå återkommer tilldem.Vi har tre reservationer i detta motionsbetänkan-de. Jag står givetvis bakom alla tre, men jag nöjer migför att vinna tid med att yrka bifall till vår reservationnr 1.I våra reservationer tar vi upp mål för mediepoli-tiken och dessutom public service-verksamheten.Jag kan säga, även om sade i vanlig ordning avstyrker de moderata reserva-tionerna på det här området, att jag inte är direkthoppfull om att kammaren ska bifallareservationerna. Men som moderat vet jag att när vipredikar med idog envishet brukar det så småningombli resultat. Därför ska jag ändå för majoriteten tafram en del av de saker som de kan fundera på införden framtida uppgörelsen om mediepolitiken, så attde kanske kan ta till sig en del av det jag säger nu.Vi tycker att staten ska ha tre huvuduppgifter påmedieområdet. Det är att skapa regelverk och tydligaspelregler. Det är att garantera tillgången till kvali-tetsprogram, det så kallade public service-uppdraget,så att man därmed i public service får tillgång till deprogram som man kanske inte alltid har . Det ärockså att hantera de statliga radio- och TV-bolagen,, , UR och Teracom.Målet för mediepolitiken ska vara att säkerställayttrandefrihet och upphovsrätt samt mediernas obero-ende och tillgänglighet.Vi tycker inte heller att man genom skattemedelska uttaxera medel som motverkar konkurrens ochmångfald.Staten ska inte utöva sin makt så att den styr ochdominerar medieutbudet.Medierna ska stå oberoende från stat och kom-mun.Vi tycker också att medierna ska ha rätt att sökasin finansiering genom reklam eller avgifter frånpubliken.Begränsningar av mediernas ägandeförhållandenska inte förekomma.Det är för oss ganska självklara och, tycker vi,ganska naturliga utgångspunkter för en bra mediepo-litik. Tyvärr har vi inte fått med oss majoriteten pådetta, men vi fortsätter, som sagt var, att envetet pre-dika detta. lär man väl komma medoch ta någonting av detta.I den nya mediebransch som vi har där man, somutskottets ordförande tidigare sade, snart kan se påTV i en vanlig dator om man har , Internetoch webb-TV eller via bredband, finns det knappastlängre något motiv för att ha en TV-avgift. Vi tyckeratt avgiftsfinansieringen bör avskaffas och publicservice-verksamheten finansieras genom skattemedel.Det är för oss en utgångspunkt i det betänkande somvi nu behandlar.Så vill jag säga några ord om digital-TV. När vinu talar om nya medier kan den frågan inte uteslutas.Vi tycker att den låsning som vi har fått vid marksänddigital-TV enbart kan beskrivas med ett ord på sexbokstäver, det vill säga fiasko.Den här låsningen vid marksänd digital-TV fördy-rar marknaden, leder till dubbla sändningskostnaderoch har inneburit att vi har fått betala oerhört mycketpengar och får oerhört lite. Man kan konstatera att dettyvärr inte har givit någonting vare sig för konsu-menterna eller för den breda allmänheten, utan enbarthar blivit en oerhört dyr satsning. Det har sålts ca140 000 boxar, och vi ligger uppe på miljardkostna-der för detta. Det går, som sagt var, inte att beskrivadet annat än som en stor katastrof.Här är det viktigt att man från regeringen sida seröver detta och inte enbart försöker försvara ministerngenom att lägga mer och mer pengar på något somhar en uråldrig teknik, som är alldeles för dyrt ochsom man kan se på betydligt billigare sätt.Slutligen, fru talman, skulle jag vilja ta upp nå-gonting om det som står i betänkandet om nordisktTV-samarbete. Det är en folkpartimotion - men kanvara bra ändå - och jag vill ansluta mig till vad somtas upp i den. Det är viktigt att vi får möjlighet att senordiska TV-kanaler i svensk TV.När man befinner sig i , i och iHelsingfors kan man titta på svensk TV i respektiveländer. Som medlem i tycker jag attdet är en viktig fråga att driva detta.Det talas också om en utredning som är tillsatt ochatt den ska vara klar . Men det är vik-tigt att vi när utredningen lägger sitt förslag kommerfram till att man gör någonting efter detta. Jag tyckeratt det är oerhört viktigt, både för de nordiska med-borgare som bor i och för andra, att vi här iSverige kan ha samma villkor när det gäller TV somman har i andra länder.Med det, fru talman, yrkar jag ytterligare en gångbifall till vår första reservation.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Vi är ju eniga med er i ,och ni med oss, om att TV-avgiften ska bort. Men jagär lite överraskad över alternativet, att det ska finan-sieras med skattemedel. Det innebär ju att staten haren möjlighet att styra över det här som åtminstone viinte tycker att den över huvud taget ska ha. Jag skullevilja höra en kommentar till det.Beträffande de nordiska TV-sändningarna vill jagsäga att det här har dragit ut väldigt . Så längedet har funnits TV i de nordiska länderna tror jag har diskuterat att försöka få till stånd att vi skakunna se varandras program, bortsett från dem sombor i gränsland. Jag hoppas , med de företrädaresom finns inom , att det här ska kom-ma till ett bra slut, det vill säga att vi ska kunna sevarandras public service-kanaler.Anf. 117 () replik:Fru talman! Den sista delen behöver vi kanskeinte diskutera så mycket, eftersom vi är överens ifråga om vikten av att kunna se nordisk TV.Dock vill jag säga en liten sak. Tyvärr är det inteparlamentarikerna som bestämmer, utan det är rege-ringarna. Och regeringar följer inte alltid parlamenta-rikernas rekommendationer. Men med tanke på attbåde utskottets ordförande och jag nu framför dettahär i kammaren hoppas jag att regeringarna kommeratt följa de rekommendationer som vi från dennatalarstol tycker att de ska följa.Så går jag över till public service. Ja, det finns ettpar olika sätt att betala. Det ena är att uttaxera medel.Det andra är att finansiera genom privata medel ellerstiftelsemedel. Det tredje är att betala det genomskattemedel.Jag tycker att public service-verksamheten börkunna vara en sådan verksamhet som betalas viastatliga medel, för public service är så viktigt. Publicservice, som vi har till olika TV-program och olikasaker som vi absolut måste få fram, ska bedrivas i enkanal utan andra intressen. Därmed ska detta kunnabetalas via de offentliga delarna.Jag är medveten om att det också kan finnas andravägar. Jag tror inte att det blir några större problemför oss och att utreda detta,men för mig är det viktigt att det här inte ska betalasvia licenspengar. Pengarna ska komma så att man haren oberoende kanal som sänder public service-program. Man ska veta att detta är en kanal där detinte finns några intressepengar, utan det är helt statli-ga pengar. Det trodde jag också att tycka var bra.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! När det gäller att det är helt statligapengar har jag ändå en viss oro i fråga om de riskersom finns. Jag trodde att spåren förskräckte med deregeringskonstellationer som har varit som genomårtionden har försökt stoppa fri etablering av TV,försökt stoppa reklammöjligheter i TV och medemfas driver hur distribution av TV ska gå till. Jagtrodde att detta förskräckte . Det för-skräcker liberaler.Anf. 119 () replik:Fru talman! Visst förskräcker det som LennartKollmats räknar upp. Genom att läsa våra reservatio-ner vet jag vad vi tycker i den här frågan. Är det någ-ra som på ett tydligt sätt gör klart detta så är det väl vii våra reservationer där vi verkligen talar om hur vivill ha en fri radio och TV. Men - och det är väsent-ligt - vi vill också ha en public service-verksamhetsom står helt fri. Det är viktigt. Står public service-verksamheten helt fri tycker vi att den lilla delen skakunna betalas via skattemedel.Både och jag tycker faktiskt atten viss del av kulturen ska betalas via statliga pengar,även om vi inte alltid tycker att den regering somsköter de här statliga pengarna sköter det på det bästasättet. Och vi framför våra åsikter om hur radio ochTV ska vara, hur fritt det ska vara. Likväl tycker vi attdet är viktigt att vi har någon helt oberoende som stårför public service-verksamheten. Men vi ska säkertkunna komma överens om detta 2006 bildaren borgerlig regering. Det viktiga tycker jag är att vihar en fri radio och TV som är uppbyggd på ett heltannat sätt än nu.Anf. 120 ():Fru talman! Debatten om radio och TV är viktig,och vi i har ett särskilt ansvar för publicservice-kanalerna. Av erfarenhet vet jag att frågoromkring radio och TV engagerar ledamöterna i kul-turutskottet, som redan är sagt här. Därför har vi, trorjag i alla fall, ett återkommande betänkande idet här ämnet. Vi kristdemokrater står bakom femreservationer i det här betänkandet, men jag begränsarmig till att yrka bifall till reservation nr 12.Fru talman! I en demokrati har den fria åsiktsbild-ningen en avgörande betydelse. Den politiska kom-munikationen och åsiktsbildningen kan ske på olikasätt, till exempel genom personliga samtal och genomorganisationer och föreningsliv. Det är dock genommedierna som skilda åsikter och opinioner når denstora allmänheten. Det övergripande målet för stats-makternas agerande gentemot medierna måste varaatt demokratin stärks och fördjupas. Tillsammans kanmedierna genom debatt, nyhetsförmedling och annaninformation ge underlag för medborgarnas fria ochsjälvständiga ställningstaganden. I det här samman-hanget är det viktigt att ta särskild hänsyn till radionsrespektive televisionens särskilda genomslagskraft.Vi kristdemokrater anser att public service, radiooch TV i allmänhetens tjänst, som vi säger på svens-ka, inte bara har haft utan också haren mycket viktig uppgift att fylla. I ett demokratisktsamhälle måste det fria ordet värnas och vårdas. Flerän en röst måste få höras, och respekten för allas rättatt uttrycka sina åsikter måste upprätthållas. I denstora förändringsprocess som pågår inom medieom-rådet är det också viktigt att det finns kanaler med ettbrett utbud av kvalitetsprogram inom alla genrer,inklusive underhållning, ett utbud som även språkligaoch etniska minoriteter och funktionshindrade harmöjlighet att ta del av och som människor oavsett varde bor i landet kan identifiera sig med. Public serviceska vara en garant för allt detta. Om det ska varamöjligt krävs att bolagen ligger långt framme ocksånär det gäller den digitala tekniken, så att sändningarav hög teknisk kvalitet kan garanteras till alla hushåll,och det krävs att organisationen är decentraliseradoch utformad på ett sådant sätt att programverksam-het och produktion finns i hela vårt avlånga land.Fru talman! Vi kristdemokrater har även dettariksdagsår motionerat om att en ny public service-utredning ska tillsättas för att lägga upp de långsiktigariktlinjerna för svensk public service. Jag har avståttfrån att reservera mig av den anledningen att jag vetatt arbetet med direktiven till en sådan utredningpågår. Precis som det uttalas i betänkandet är detmycket angeläget att utredningsarbetet kan påbörjassnart - jag skulle vilja säga omgående. Det är angelä-get med tanke på att den nuvarande tillståndsperiodenför programföretagen upphör vid utgången av år 2005och att ska fatta beslut i ärendet i god tidinnan det nya tillståndet.Majoriteten tycker att vi lägger oss i sådant som ärreglerat i nuvarande tillstånd, och därför borde vi intekomma med diverse förslag och synpunkter. Eventu-ella förslag ska samlas till nästa tillståndsperiod, ocheventuella synpunkter om att tillståndet inte följs skaanmälas till , som vi hörde här iinledningen. Jag kan till viss del hålla med om detta,men är det viktigt att vi engagerar oss ochdiskuterar radio och TV även under tillståndsperio-den, inte bara inför ett nytt sändningstillstånd.