prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — av de socialdemokratiska väljarna vill bestämma mer och slippa klåfingriga politiker som lägger sig i. Det får de inte . Överförmynderiet med socialistiska förtecken hindrar dem. Socialdemokraternas omoderna politik går inte i takt med verkligheten eller ens med de egna sympatisörerna. I stället ökar likriktningen med maxtaxan. Enligt ökar barnens tid i förskolan, och den ökar allra mest skrämmande nog för de yngsta. Detta leder till att kvaliteten urholkas. Det handlar mer för ettåringarna och mer för femåringarna . Grupperna på fritidshemmen växer. Är det verkligen så illa att det är viktigare för regeringen att få in så många barn som möjligt i samma fack än ha en god kvalitet för de barn som redan är där? Barnen borde komma först. har skrivit på . Barnperspektivet borde styra. Vi kristdemokrater vill ha valfrihet genom ett barnomsorgskonto så att föräldrar kan välja den barnomsorgsform, till exempel förskola, dagbarnvårdare, föräldrar som är hemma eller någonting annat, som passar just dem. Förskolan ska vara högkvalitativ. Därför oroar det att av förskollärarna var långtidssjuka eller av annan orsak borta från jobbet. I den nya lärarutbildningen signaleras att färre vill bli förskollärare. Det bådar inte gott för kvaliteten. Att Socialdemokraterna har svårt med löften vet vi. Se bara på löftet från valet om 6 000 nyanställda i förskolan. som gått har regeringen skjutit upp löftet om och om igen. har inte statsrådet kommit än fast hon finns på talarlistan, men när hon kommer hoppas jag att hon svarar på när Socialdemokraterna tänker leva upp till det löfte som gavs. Skolan behöver resurser. Trots det väljer socialdemokrater och stödpartier att lägga pengarna på annat. ökar statsutgifterna med 11 miljarder, varav kommunerna bara får futtiga 300 miljoner. vill satsa 2 miljarder mer än vad regeringspartierna klarar av på kommunsektorn . För att kunna lära sig måste man vara trygg. Otrygghetens kalla vind drar in över skolan. Dagens barn betalar för decennier av den normlösa skolan. 77 000 barn ringde till hjälptelefon. Nästan vart femte samtal, , handlade om mobbning. får fler anonyma besökare, och mejlen till blir fler. av eleverna är rädda när de går till skolan. Var femte elev har kränkts med sexuella ord. Vad gör skolministern åt detta? Vi kristdemokrater vill se de goda värderingar, den människosyn och den etik ur tradition som finns i läroplanen genomsyra skolan. Skolorna ska redovisa det som görs i värderingsarbetet. Problemen med lärarflykten förvärras. lämnade 5 100 av skolans lärare jobbet, mestadels för privat sektor, och det finns mörkertal. Var tionde lärare var långtidssjuk eller av annan orsak borta från skolan . måste väl ha någon idé för att lösa detta problem. Det går inte att bara rulla tummarna. Vi kristdemokrater vill uppvärdera lärarnas status med införande av lärarlegitimation, garanterad kompetensutveckling och högre löner. Klappjakten på friskolor måste upphöra. De fristående skolorna fyller en viktig roll. Regeringen pratar numera om tillsyn, och det är en välkommen insikt. I modell ska alla skolor tillses av så att läroplan och lagar följs. Det är inte minst viktigt att granska de kommunala skolorna. Det är bara att beklaga att den nya myndighetsorganisationen med två centrala skolmyndigheter, tvärtemot vad som lovades, blev dyrare än den gamla. Nära 100 miljoner dyrare blev det. Tänk om de pengarna lagts på tillsyn i stället. Vi vill att och bevaras för de handikappade barn som kanske starkast behöver röster som talar för dem. Det finns redan nu skäl att oroa sig över det nya gymnasiet. Efter remissinstansernas sågning av förslag är det näst intill ett mysterium hur ska kunna koka soppa proposition på så tunn spik. De partier som står bakom den propositionen kommer att förhöras om hur i all världen det är möjligt att utgå från en utredning som enligt många remissinstanser inte ens går att använda som beslutsunderlag. Nära en halv miljon människor var beroende av , , för att få råd med mat, hyra och livets nödtorft. Men CSN har problem. 150 miljoner ska sparas, elva kontor ska läggas ned, två kontor ska slås ihop och närmare 190 personer kommer att förlora jobbet. Studenterna oroas över konsekvenserna. Ska det nu ta att få sina ansökningar behandlade? revisorer, liksom studentorganisationerna, har efterlyst en genomtänkt strategi från regeringen för att studenterna tryggt ska kunna få sina pengar och en rättssäker behandling. Trots det avslår Socialdemokraterna och stödpartierna förslagen. Utbildningsministern har här i kammare sagt att det inte handlar om nedskärningar. Någon förankring i verkligheten ska väl ändå en regering ha. Har över huvud taget någon strategi för CSN? På högskolor och universitet känner sig kvinnliga doktorander diskriminerade. Inom humaniora, religionsvetenskap, rättsvetenskap, juridik, skogs- och jordbruksvetenskap, odontologi och farmaci har antalet aktiva doktorander minskat . Forskarassistenterna blir färre. av de relativt nya doktorerna är forskarassistenter, trots att det är den brukliga vägen att meritera sig. Hur ska högskolans och den övriga arbetsmarknadens behov av forskarexaminerade om inget görs? Det samlade med bland annat , och akademierna skriver till regeringen och ropar på insatser. Svensk forskning förlorar, och färre resultat omsätts i industriell verksamhet. går 12 000 forskare och lärare i pension. Vad gör åt detta? För att möta resursproblemen i högskola och forskning gör återigen satsningar. I vårt budgetalternativ avsätter vi 40 miljoner mer till grundutbildningen och 75 miljoner mer till forskningen än vad Socialdemokraterna och stödpartierna klarar av. Det är en signal. har blivit ett passivitetsdepartement. Skulle och uppträda som duo finge det väl bli under artistnamnet De snackande ministrarna. Vi kristdemokrater vill se en annan väg med trygghet, kunskap och ansvar för barnen; valfrihet för föräldrar, möjligheter för eleverna samt högskola och forskning som håller. Det är den väg som behövs för att möjliggöra det trygga kunskapssamhället. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jag givetvis står bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för kammarens tids vinnande yrkar jag enbart bifall till reservationerna 2 och 8. 22 (): Jag blev faktiskt lite chockad när jag hörde det här sista, salvelsefulla inlägget och likaså inlägg. Det gäller vad remissinstanserna har sagt om utredningen vägar till kunskap, en utredning som jag själv var delaktig i. Jag känner inte alls igen den här beskrivningen, och jag har ändå läst remissvaren väldigt noggrant. Det är klart att det finns kritiska synpunkter, men det finns också väldigt många positiva kommentarer om utredningens förslag. Jag skulle vilja påminna om att ledamot i utredningen i allt väsentligt när det gäller de bärande principerna stod bakom utredningens förslag. Att sedan tjurade och hoppade av utredningen i ett ganska tidigt skede när förklarade att han gärna såg ämnesbetyg i stället för kursbetyg i den nya gymnasieskolan kan man väl bara le åt, tycker jag. Jag skulle egentligen vilja använda min tid till att prata lite grann om det här stora betänkandet, men göra det utifrån temat tillväxt. För är det en oerhört viktig fråga. Hur ska vi kunna skapa bättre förutsättningar för tillväxt och därmed också öka vår välfärd? Jag börjar med det som gäller vuxenutbildningen, och jag kommer att slå ned på några punkter. menar att den eftergymnasiala yrkesutbildningen måste bli mer anpassad till den dynamiska utveckling som karakteriserar 2000-talets samhälle. För den eftergymnasiala yrkesutbildningens del handlar det om att bygga nätverk och skapa former och kanaler för samarbete och samverkan mellan utbildningsanordnare, arbetsliv och myndigheter. Central för att nå de regionala utvecklingspolitiska målen är en väl fungerande eftergymnasial yrkesutbildning av hög kvalitet som främjar arbetslivets och näringslivets behov och kompetensförsörjning. kommer det att bli något av en överlevnadsfråga för en region att kunna erbjuda attraktiva eftergymnasiala utbildningar inriktade mot arbetsliv eller eget företagande. ambition är att utveckla en genomtänkt sammanhållen politik för den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi menar att det vore naturligt att kommunerna i högre grad samverkade även kring vuxenutbildningen, både på gymnasial nivå och inom den för regionens tillväxt så viktiga eftergymnasiala yrkesutbildningen. Men för att en sådan samverkan ska vara genomförbar krävs politiska beslut som innebär att ansvaret för hela vuxenutbildningen decentraliseras till kommunerna och att staten också övertar finansieringen. Samtliga partier har ju i stort sett ett gemensamt politiskt mål, nämligen att av en årskull ska gå vidare till högre studier på universitet och högskolor . Det är bra, tycker vi. Men det är orimligt att staten inte också tar ansvar för de övriga och deras kompetensutveckling och behov av yrkesutbildning, särskilt med tanke på att vi kommer att få en ny gymnasieskola som i lägre grad än nu kommer att utbilda för ett visst yrke. Det finns alltså ett stort behov av att skapa ett reguljärt system för en eftergymnasial yrkesutbildning med olika specialiseringsgrad och längd. Det är något som vi också har utvecklat i en motion, som jag hoppas att vi kommer att kunna återkomma till att diskutera. När det gäller vuxenutbildningen har jag två frågor, särskilt till eller någon annan bland som kan svara på det här, och de gäller anslagen till vuxenutbildningen. slår ju samman mängder av olika anslag och lägger in i ett, som man kallar för Vuxnas utbildning, och det har jag i och för sig inget att säga om. Men det ska innehålla det statliga stödet för utbildning av vuxna på ungefär 1,8 miljarder, bidrag till kvalificerad yrkesutbildning på uppemot 800 miljoner och folkhögskolornas verksamhet som är 1,2 miljarder. Det gör 3,8 miljarder totalt. Men man lägger bara tillbaka 3,4 miljarder i det nya anslaget. 400 miljoner försvann alltså på vägen, plus de 50 miljoner för uppsökande verksamhet som man också stryker. Eftersom man också säger i sin motion att KY ska utökas kraftigt måste det här innebära en mycket kännbar reducering av antalet utbildningsplatser inom både komvux och folkhögskolan. Det här är väldigt oklart: Hur stor är den tänkta utökningen av antalet platser inom KY, och hur stor är den avsedda minskningen av antalet utbildningsplatser inom komvux och folkhögskola? Det tycker jag är något som vi alla borde kunna få ett svar på. Jag är lite chockad över att från till ett annat halverar det statliga stödet till vuxenutbildningen. Det är att sätta komvux i en totalt ohållbar situation, för att inte tala om alla vuxenstuderande. Det hjälper inte då att man gör en modest ytterligare satsning på KY med ca 100 miljoner. Det är ändå 840 miljoner mindre totalt för vuxnas utbildning Fru talman! kommer enligt uppgift den forskningspolitiska propositionen att läggas fram. Jag förutsätter att det i enlighet med det 121-punktsprogram som våra tre samarbetspartier har upprättat kommer att finnas utrymme i budgeten för en kraftig förstärkning av forskningsresurserna. Behovet av ökad tillväxt har lyfts fram i många olika sammanhang, bland annat i regeringsförklaringen, och en oerhört viktig faktor för tillväxt är just satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete. ser satsningar på utbildning, forskning och utveckling inte som kostnader utan som nödvändiga investeringar för framtiden, på samma sätt som man kan betrakta infrastruktursatsningar. Svensk forskning är framstående. När det gäller naturvetenskap och teknik låg vi i topp enligt undersökningar avseende antal publicerade artiklar per tusen invånare . Det är en följd av att vi satsar mest i världen på forskning och utveckling i förhållande till vår bruttonationalprodukt. Men sedan tar det stopp. Till skillnad från , eller för den delen mera näraliggande och är vi dåliga på att kommersialisera våra forskningsresultat. Bland låg vi först på tionde plats . Det problemet är vad man brukar kalla den svenska paradoxen. Investeringarna i forskning och utveckling ger inte särskilt hög avkastning. Orsakerna till det är flera, och jag vill nämna några. Det här är någonting som vi anser att vi måste ägna tid och kraft åt att försöka förändra. Det saknas, tycker vi, i flera avseenden en slagkraftig offentlig innovationspolitik. Forskningsresurserna är uppdelade på olika departement, vilket enligt min mening är olyckligt. Det finns också en obalans mellan satsningar på grundforskningen och den behovsmotiverade industrinära forskningen. Vi behöver öka den process- och produktionsinriktade forskningen som kan generera flera jobb och därmed öka tillväxten och välfärden. Vi har också brist på riskvilligt kapital, särskilt det initiala såddkapitalet. Lärarundantaget är ett hinder för utveckling av forskningsresultaten. Det råder brist på fokusering. I ett litet land som vårt måste vi våga prioritera. Tillväxten i har kunnat hänföras till några få storföretag, inte till den offentligt finansierade forskningen. Vi behöver stimulera mindre och medelstora företag att satsa mer på FoU. Det finns av tradition fortfarande en brist på akademiskt entreprenörskap. Vi tycker att belöningssystemet för framgångsrika forskare inte är tillräckligt attraktivt. Forskningsinstituten är för små, och ägandet är otydligt. Staten måste här ta ett betydligt större ansvar. Samverkan mellan universiteten och näringslivet sker i en gråzon utan tydliga regler. Det måste förbättras. Jag kan inte i det här inlägget jag ser att min tid snart är slut fördjupa mig ytterligare i vad som skulle behövas för att skapa tillväxt och välfärd. Vi står inför ett arbete som innehåller mycket spännande, viktiga avvägningar och prioriteringar som måste göras. Därmed vill jag säga att står bakom förslaget i utbildningsutskottets betänkande nr 1 utom i ett fall. Vi har en reservation, och den kommer att beröra längre fram. 23 () replik: Inledningsvis vill jag ta upp vuxenutbildningen. De totala kostnaderna för vuxenutbildningen är i riket. Regeringen har själv bantat dem jämfört med , med en avsevärd summa. lägger med sitt budgetförslag närmare 5 miljarder på vuxenutbildningen. Det är en ganska liten del vi sparar på. Det beror bland annat på att vi tycker att man ska komma till rätta med problemet med konkurrenskomplettering, som inte är komvux främsta uppgift. Det beror också på att vi har en annan aktivare politik för att sätta fler människor i arbete. Jag är den folkpartist som hoppade av kommittén, dock inte i ett tidigt skede utan i ett sent skede. Det var inte när utbildningsministern kommenterade ämnesbetyg, för ämnesbetyg tycker vi är ganska bra. Vi vill gärna ha en utveckling i riktning mot ämnesbetyg i gymnasieskolan. Det som gjorde att vi lämnade var att ministern talade om att vi skulle avskaffa förkunskapskraven. Det har blivit en kraftig reaktion mot det. Det skulle leda till det system som flera har vittnat om, att nästa stadium ska ta hand om vad det tidigare stadiet i skolan har misslyckats med. Det är många tunga remissinstanser som verkligen har dömt ut förslaget. säger tydligt att med det förslaget kommer studenterna inte att vara förberedda för högskolan. säger att eleverna inte kommer att vara förberedda för yrkeslivet. Hantverksorganisationerna säger att man inte kommer att vara förberedd för yrkeslivet. varnar för att på gymnasiet kommer att bli en förlängd grundskola. Min enkla fråga är: Tar inte något intryck av den väldigt seriösa och allvarliga kritiken mot förslag? 24 () replik: Först vill jag ta upp halvering av stödet till utbildning av vuxna. Regeringens förslag under anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna, och därmed också förslag, ligger på 1 . förslag till minskning är 900 miljoner. Det är ungefär en halvering. Det är drygt en halvering, om man ska vara riktigt noga, men det sade jag inte. Det måste naturligtvis sätta sina spår någonstans. En så kraftig minskning kan inte gå komvux spårlöst förbi. Det är klart att vi instämmer i att konkurrenskomplettering inte är bra. Det är förkastligt. Men att göra en så kraftig nedskärning , 2004, när vi fortfarande har kvar den gymnasieskola vi har är oerhört drastiskt. Det måste väl också förstå. Jag kan tänka mig att man kan spara på de delarna efter 2007, när vi har genomfört den nya gymnasieskolan. Ett av syftena med det är att få ned behovet av konkurrenskomplettering. Med det förslag som föreligger tror jag att vi ska kunna åstadkomma det. Remissinstanserna har visat på en del problem i förslag. De har bland annat pekat på att det kan finnas problem med det fria söket. Man har diskuterat kring det. Men att, som , säga att remissinstanserna har sågat betänkande är en grov överdrift. Jag är övertygad om att departementet i arbetet med att ta fram en proposition kommer att ta stor hänsyn till remissinstansernas tyckande. Så är det väl alltid. Det finns en villighet att lyssna till alla instanser. 25 () replik: Det är ett bollande med siffror när det gäller vuxenutbildningen. Man kan lätt få intrycket att vill halvera satsningarna på vuxenutbildning i . Vi minskar kraftigt på det extra statliga bidraget, men det är bara en liten del av vuxenutbildningen. Den större delen av pengarna ingår i kommunbidraget. Där kan man göra olika bedömningar. Jag vill påminna om att , 2002, var majoritetens statsbidrag 2,8 miljarder. Sedan har ni sänkt det med . Ni har också gjort en drastisk nedskärning utan att tala om att det är en kraftig försämring. Genomgående när det gäller vuxenutbildningen har vi legat på en något lägre nivå. Ni har kommit efter, ett eller efteråt, och hamnat på samma nivå. Det finns olika bedömningar av vilket behov som finns. Vi satsar mer på att få människor i arbete, att få jobb i stället för bidrag generellt. De som verkligen är motiverade för studier ska naturligtvis beredas möjlighet till det. Men det är absolut inte någon drastisk nedskärning. Av anförande kunde man få intrycket av att föreslår en halvering av det totala anslaget till vuxenutbildning, men så är det inte. Jag har inte sagt att alla remissinstanser har sågat förslag. Jag är övertygad om att många kommuner där det är samma majoritet som i regeringen yttrar sig ganska positivt. Men de tunga remissinstanserna , , , hantverks- och branschorganisationer är mycket kritiska. Det handlar om att förkunskapskraven slopas, att man inte får någon riktig yrkesförberedande utbildning och att det första gymnasieåret blir ett förlängt grundskoleår. Vårt förslag är att i ett pressat läge skjuta upp en stor förändring av gymnasieskolan och försöka jobba med förbättringar när det gäller alla de stora problem vi har . Jag förstår att inte går med på det. Men jag skulle vilja höra vilket intryck har tagit av kritiken. 26 () replik: Jag kan återkomma till halveringen av vuxenutbildningen när vi kommer fram till nästa utgiftsområde, utgiftsområde 15, där det tydligt framgår vad sparar på. Det är de kortutbildade vuxna som har svårigheter på arbetsmarknaden. Det är ganska avslöjande för elitistiska kunskaps- och människosyn. Som en av deltagarna i utredningen kan jag säga att och även nära följde hela utvecklingen av arbetet. De flesta kommuner har varit mycket positiva och är positiva till utredningens förslag, . är också positivt. Många av universiteten och högskolorna tycker också att det är spännande. Det finns varierande åsikter kring betänkande. Om man sammanfattar det kan man säga att kommittén har fått ett positivt mottagande. Sedan får vi se vad det kommer att bli när det blir en färdig proposition. 27 () replik: Trots de annars himmelsvida skillnaderna mellan det socialistiska blocket och kristdemokratin finns det en likhet som den välvillige kan se mellan och . Det är att vi vill ta ansvar. Vi vill vara med och påverka och göra det bästa av en situation, även när omständigheterna kunde vara bättre, till skillnad från de mer avhoppande plakatbärarna som finns i . Därför, herr talman, är det helt korrekt som säger att fullföljer , men vi reserverar oss på avgörande punkter. måste väl inse och medge att när ett antal mycket tunga remissinstanser kommit med avgörande kritik avstyrker hela förslaget, anser att konsekvenserna är otillfredsställande utredda, säger att betänkandet inte ens fyller elementära krav borde till och med lyssna och ta intryck. Även borde inse att om det ska bli en förändring av gymnasieskolan, som vi i och för sig kan vara överens om behövs, måste man lyssna på synpunkterna och göra någonting betydligt bättre när det gäller kvalitet, kunskap och yrkesutbildning än vad socialistiska majoritet klarade av när den avslog de förslag som lade fram i kommittén. Jag konstaterar också, herr talman, att i sitt anförande inte sade ett enda ord om tryggheten i skolan. Jag är intresserad av att höra henne kommentera situationen med mobbning och otrygghet i skolan. Vad har för recept? 28 () replik: Man kan ha olika uppfattningar. Jag menar att reservationerna från ledamot inte rörde avgörande punkter eller de principiella övervägandena utan var mera marginella. Jag tycker att skolan är oerhört viktig för oss alla. Den är så viktig att vi måste försöka sträva efter att hitta breda överenskommelser över blockgränserna just för att vi ska kunna ge skolan trygghet och möjligheter att utvecklas så som den behöver. Därför tycker jag att det är olämpligt att, som gör i det här fallet, använda betänkande och försöket att skapa en ny struktur i gymnasieskolan som partipolitiskt slagträ i debatten. Det är inte att skapa trygghet i skolan. När det gäller mobbning och elevvård kommer att utveckla detta. Vi har skrivit en mycket fyllig motion där vi beskriver ett batteri av åtgärder som vi vill få till stånd för att just skapa större trygghet, bättre förhållanden och en förbättrad elevhälsa i skolan. Det återkommer alltså till. 29 () replik: är det nyttigt att som riksdagsledamot lämna . Den här hösten har jag ägnat en väsentlig tid till att besöka gymnasieskolor och prata med elever, lärare, skolledare och kommunalpolitiker av alla de schatteringar och politiska färger. Det entydiga intrycket från dessa samtal är en skepsis, en oro och ett bekymmer inför de förslag som kommit från och som nu hyllar. När det finns så allvarlig kritik och så mycket oro borde väl till och med en vänsterpartist kunna inse att man måste ta intryck och göra någonting betydligt bättre och annorlunda än det som kommit fram till. kan börja med att läsa de kristdemokratiska synpunkterna och reservationerna, till exempel om yrkesutbildning som ägnade en väsentlig del av sitt anförande till att tala om. När det så gäller tryggheten ska jag med stort intresse lyssna till . Det ska bli oerhört intressant att höra vad har att säga. personifierar i hög grad den normlösa, neutrala och värdelösa skolan alltså skolan utan värden. noterade , Barnens rätt i samhället, en ökning av samtalen . De statistikförda samtalen ökade , och av samtalen handlade om mobbning. Nog vore det intressant att höra hur detta normlösa parti skulle vilja lösa det hela. Vi kristdemokrater står för de goda värderingarna, men vad står egentligen för numera? 30 () replik: Jag tror att de flesta av oss är mycket angelägna om bra samtal med lärare, elever, skolledare och föräldrar. Själv har jag varit ute på ungefär 15 platser och träffat mellan 50 och 100 lärare varje gång då jag berättat om förslag. Det är klart att jag fått frågor, men sammantaget har jag upplevt att lärarkåren i gemen ställt sig väldigt positiv till förslaget. Där befinner vi oss tydligen i två olika verkligheter, och kanske är det så, , att man i vissa fall lyssnar på dem som bekräftar ens fördomar. reservationer till kommitténs betänkande rörde bland annat lärlingsutbildningen. Det är ju inget nytt. Lärlingsutbildning finns i gymnasieskolan, och om det förslag som lagt fram genomförs kommer den att finnas kvar som en del i gymnasieskolan.