prot · GR095 · 2003-09-22 00:00:00 — Jag har ofta påmint om här i kammaren att om man jämför perioden , när vi fick en socialdemokratisk regering efter regeringen , med tiden fram till så har tillväxt varit , att jämföra med EU-länderna som har haft en tillväxt på . Vi har varit något bättre och något duktigare på tillväxt i än i omvärlden . Men det finns ingenting som säger att det automatiskt kommer att vara så framöver, utan vi måste naturligtvis anstränga oss för att också hålla en hög tillväxttakt i fortsättningen. Jag tycker att det är viktigt att också diskutera vad vi gör för att kunna påverka förutsättningar för en god tillväxt. Vad är då tillväxt över huvud taget? Det är ingenting annat än att vi skapar fler företag och fler jobb så att fler människor kan arbeta och vi får fler arbetade timmar. Då kan vi sälja fler varor och tjänster, få in mer pengar till hela folkhushållet och kunna använda de pengarna för olika typer av reformer. Där kan och jag skilja oss åt. Han kanske i första hand vill använda de nya pengarna för att sänka skatten för vissa grupper. Jag vill i första hand använda pengarna för att anställa fler lärare och fler personer i sjukvården, för att satsa mer på barnomsorg, barnbidrag, pensionärer och annat. Vi kan ha en diskussion om hur vi vill använda pengarna, men ska vi kanske koncentrera oss på att diskutera hur vi skapar nya resurser och hur vi skapar den här tillväxten. Jag har en fråga till som jag tycker är intressant med tanke på att hans parti i den förra valrörelsen drev en politik som man inte fick stöd för här i men som hans partivänner fick stöd för i . Den har praktiserats i . och hans parti, liksom hans partivänner i , tyckte att en väldigt viktig väg för att nå en bättre tillväxt var att kraftigt sänka skatterna i samhället. Därmed skulle man automatiskt få en ökad tillväxt. Vi socialdemokrater tror inte att det är den bästa vägen för att nå tillväxt. Vi tror inte att det är den rimliga vägen för att nå tillväxt. Vi avvisade det i den förra valrörelsen och fick också ett stöd från väljarmajoriteten för en sådan politik. Men i har partivänner tillämpat principen att sänka skatterna kraftigt. Det har lett till att har en av de lägsta tillväxttakterna i , och det har lett till att har ett av de största offentliga underskotten. Min fråga till är: Är det något speciellt med den franska skattepolitiken, som den har bedrivits, i förhållande till den skattepolitik som Moderata samlingspartiet vill driva här hemma? Eller har några andra förklaringar eller motiveringar till att den här skattepolitiken inte har lett till den kraftigt ökade tillväxt som parti ofta säger man skulle kunna få genom skattesänkningar? Jag kan hålla med om att det som finns i regeringsförklaringen naturligtvis är en fortsättning på budgetpropositionen. I budgetpropositionen finns skarpa förslag . Det finns intentioner för framtiden. I regeringsförklaringen har vi, efter EMU-omröstningen, också ytterligare velat markera de här tillväxtinslagen. Vi kommer naturligtvis att diskutera med våra samarbetspartier och hur de ska utformas framöver. Men vi är också, som statsministern har framfört, intresserade av en öppen debatt med alla andra partier. Vi vill gärna lyssna på de förslag som finns från Moderata samlingspartiet och andra för att i sak värdera de olika förslagen. Jag tycker att det är viktigt att vi lyssnar till varandras förslag. I den mån det finns skillnader mellan oss som partier är det rimligt i en demokrati att de skillnaderna också redovisas. Jag vet att det finns en viss skillnad mellan samlingspartiet och oss socialdemokrater när det gäller exempelvis sättet att se på strukturförändringar. Det är lätt att vi talar om behovet av strukturförändring i vårt samhälle och i vårt näringsliv. När jag talar om strukturförändringar menar jag framför allt möjligheter för unga människor att få en bra utbildning, att satsa på forskning, att stärka de incitament i vårt samhälle som gör att vi skapar ett grönare folkhem och en miljödriven exportverksamhet där vi tar till vara de kompetensfördelar vi har på miljöområdet. Det är en del av den socialdemokratiska synen på hur vi kan utnyttja olika tillväxtfaktorer för att få ett bättre samhälle. Jag vet omvänt att när Moderata samlingspartiet, och kanske fler av de borgerliga partierna, talar om strukturreformer handlar det mer om skattesänkningar av det slag jag nämnde, oftast för dem som har mest pengar och störst inkomster. Det handlar till exempel om att man vill sänka ersättningen. Som sade, vill man inte ha lika stora ersättningar i exempelvis a-kassan om man blir arbetslös eller vid sjukdom och annat. Där finns olika synsätt mellan våra partier, men låt oss fortsätta att diskutera det och andra förslag som kan finnas för att stärka tillväxten. Min huvudfråga, som jag gärna skulle vilja höra utveckla, handlar om den modell som har tillämpat i , nämligen att försöka sänka skatterna kraftigt och därmed få till stånd en tillväxt. Om det inte har fungerat i , vad är då förklaringen till att det har misslyckats där? försökte ta upp en diskussion om förklaringar till varför det gick som det gick i folkomröstningen om EMU. Jag kanske inte ska utveckla det så mycket just . Den diskussionen kan väl föras vid andra tillfällen. Men jag vill påminna om att det är viktigt att respektera det valutslag som vi har fått. Jag gillar inte valutslaget, och det gör inte heller. Vi hade hellre sett ett annat valutslag, men vi ska naturligtvis känna stor respekt för valutslaget och tolka det så att många människor känner osäkerhet, inte minst inför det som händer i där många länder har stora ekonomiska svårigheter. Därför känns det inte tryggt att byta penningsystem i ett sådant läge. En sådan reaktion från majoriteten av svenska folket ska man naturligtvis ta till sig. Jag känner själv att vi bland de socialdemokratiska väljarna har haft ungefär samma situation som vi hade i folkomröstningen om EU 1994, nämligen att lika många socialdemokrater är för som emot. Men jag ser också att bland väljare är det betydligt fler som har röstat nej till EMU den här gången än som röstade nej till EU 1994. Jag antar att också har funderat över vad det kan bero på att väljare har blivit mer negativa över tiden och vad som kan ha påverkat deras ställningstagande. Jag skulle vilja ta upp en sak som jag tycker är en viktig tillväxtfråga. Den har och jag diskuterat tidigare också. Det gäller jämställdhetsaspekten på tillväxten. är ju ett av de länder i som har allra högst sysselsättningsgrad för kvinnor. Vi är dessutom i den unika situationen att vi har en lägre arbetslöshet bland kvinnor än bland män i . Det hänger naturligtvis ihop med att vi i konsekvent har satsat på att bygga ut den offentliga sektorn där väldigt många kvinnor har fått jobb i äldreomsorg, barnomsorg och skola. Men vi har också via olika familjepolitiska reformer, maxtaxa och mycket annat, bidragit till jämställdheten. Socialdemokratin och har ibland haft olika uppfattningar om exempelvis maxtaxan, men det är ändå en realitet att den har bidragit till ökad jämställdhet. I en särskild bilaga i årets budgetproposition har vi försökt att peka på jämställdhetsutvecklingen och vad som behöver göras i fortsättningen för att minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors deltagande i samhällsliv och arbetsliv, när det gäller inkomster, löner och mycket annat. Det finns skäl att fortsätta den diskussionen. Ett av de inslag som jag upplever som en skillnad mellan oss socialdemokrater och är att vi har sett just arbetsmarknadspolitiken som en bro och brygga för många kvinnor att komma ut i arbetslivet och få jobb. De har kunnat få stöd från den offentliga arbetsförmedlingen. Oavsett om man bor i den lilla orten eller i den stora staden får man ett stöd från den offentliga arbetsförmedlingen för att få ett jobb, en utbildning eller en praktik. Jag har sett att länge har velat minska resurserna till arbetsmarknadspolitiken. Därför är jag intresserad av att höra hur ser på det från jämställdhetssynpunkt. Jag vet att ett av svaren kan vara att privata arbetsförmedlingar kan göra detta i stället. Men all erfarenhet visar ju att privata arbetsförmedlingar inte är så intresserade av kvinnor i glesbygd eller på mindre orter. Det är kanske mer en storstadsföreteelse. Det tycker jag också är en viktig jämställdhetsaspekt. Vi borde diskutera hur vi tar upp jämställdheten i förhållande till tillväxten. ser inte att finns något samband mellan budgetpropositionen och regeringsförklaringen. Jag tror att han antingen har läst väldigt illa eller inte alls och inte vill se sambandet. I budgetpropositionen har vi sida upp och sida ned presenterat rader av förslag som ska stärka svensk ekonomi och svensk tillväxt. Det har sedan vidareutvecklats i regeringsförklaringen. säger att budgetpropositionen skulle vara tillväxtfientlig. Det är inte särskilt tillväxtfientligt, , att ge kommuner och landsting mer än de har fått för att de i sin tur ska kunna anställa fler skolsköterskor, lärare, barnomsorgspersonal eller hemtjänstpersonal. Sådana förslag är väl i allra högsta grad tillväxtvänliga. Jag tror att och jag är överens om att vi borde kunna förstärka kommuners och landstings möjligheter att anställa till exempel vårdpersonal . Jag tycker att det är en fel att beskriva budgetpropositionen som tillväxtfientlig i det avseendet. Jag tar gärna upp bolagsskatten, som diskuterade. I regeringsdeklarationen har vi konstaterat att i vår närmaste omvärld, i , och de baltiska staterna, finns det planer på att sänka bolagsskatten. har en låg bolagsskatt. Det har flera påmint om i debatten. Men om , relativt de här länderna, skulle få en försämrad konkurrenssituation, finns det skäl att vi ser över vår situation också. Jag har lite svårt att förstå varför någon skulle ha invändningar mot att vi bibehåller den konkurrenskraftssituation gentemot omvärlden som vi har exempelvis när det gäller bolagsskatten. Man kan alltid diskutera hur den ska utformas och så vidare. Vi har från Socialdemokraternas, och sida gjort den bedömningen att det gäller att skapa ett utrymme för en av de saker som vi har i vårt 121-punktsprogram, nämligen den så kallade 3:12-skatten, alltså skatten på mindre företag. Vi minskar den skatten med året framöver för de mindre företagen. Vi tycker att det har varit en angelägen reform för att stärka tillväxtkrafterna i de små företagen och ge dem en chans att kunna utvecklas. Jag har en fråga till som handlar om grön skatteväxling. var väldigt kritisk mot den gröna skatteväxlingen. Grundidén med den gröna skatteväxlingen är att försöka minska vårt olje- och elberoende, vårt beroende av sådana energiformer och sådan miljöskadlig verksamhet som vi helst vill försöka begränsa. Jag vet inte om har en annan uppfattning och inte tycker att vi ska ha någon form av skatteväxling och inte genom ökade skatter på de här områdena ska försöka minska vår påverkan på miljön. Jag har ändå uppfattat att det i breda grupper finns ett intresse för den gröna skatteväxlingen. Man kan alltid diskutera utformningen av den. Det här är ett långsiktigt sätt att försöka värna vårt samhälle och vår miljö. Det är när man talar om den ökade skattebelastningen lätt att glömma bort att hushållen får tillbaka pengarna fastän i annan form. Som någon tidigare sade här sker det inte krona för krona för varje hushåll utan man vill påverka hushållens beteendemönster. Man kan av de fördelningspolitiska studier som görs se att det oftast är människor som bor i lägenhet som tjänar på den gröna skatteväxlingen eftersom de har väldigt miljövänliga uppvärmningsformer, som inte ger samma slitage på vår miljö som andra uppvärmningsformer har. Detta är inte ett sätt att straffa människor som är starkt beroende av olja eller el utan det är ett försök att få människor att fundera på hur man i större omfattning kan använda förnyelsebara energikällor för att på så vis minska det slitage som vi har på vår natur och vår miljö . sade också att han var spänd på att få höra diskussionen om alternativa finansieringsformer. Det är en diskussion som vi har haft , och vi har alltid varit öppna för den i den mån det kan visas att dessa finansieringsformer ger lägre kostnader för staten. När det gäller att lån finns det inte någon som är bättre än staten på att skapa goda villkor. Vi har inte sett så många exempel på goda alternativa finansieringskällor som har varit överlägsna staten, men det är klart att man ska vara öppen för sådana här diskussioner, och, , ett exempel på en alternativ finansieringskälla för utbyggnad av vår infrastruktur är miljöavgifter i . Det är en utmärkt alternativ finansieringskälla som både har bra miljöeffekter och är ett sätt att skapa en bättre infrastruktur. Det gäller bättre tunnelbana, bättre pendeltåg, bättre busstrafik och över huvud taget bättre kollektivtrafik i . Jag vet att det bland många av partivänner liksom även bland liberaler finns ett starkt stöd för detta. är exempelvis en stor förespråkare för miljöavgifter i . Också detta är en alternativ finansieringsform som det är intressant att utveckla . Jag har en fråga till som egentligen hänger ihop med den diskussion som vi har haft om EMU-omröstningen. Jag levde i den föreställningen att och var för de överskottsmål som vi har haft i . Jag blev väldigt osäker när partiledare gång på gång förtalade överskottsmålen och sade att de inte alls var nödvändiga för framtiden. Jag hör nu att är på återgång till den gamla retoriken. Det vore intressant att få bekräftat om det är så att tycker att det är viktigt att vi har offentliga överskottsmål och att de är en del av tryggheten inte bara för vår ekonomiska stabilitet utan, inte minst, också för de äldre att vi har resurser så att vi kan stå emot den situation som vi kommer att befinna oss i under många årtionden framöver, där relationen mellan antalet ungdomar och antalet äldre förändras så att färre kommer ut på arbetsmarknaden och fler pensioneras. Höjda överskottsmål är i de sammanhangen naturligtvis en väldigt bra buffert. Det vore alltså intressant om kunde bekräfta att det är ursprungliga hållning till överskottsmålen som gäller i dessa sammanhang. Låt mig säga att jag uppskattar den andra diskussion om tillväxtfrågorna som inledde. Även om vi inte kan komma överens på alla punkter vi har ibland i grunden olika uppfattningar om och skilda sätt att se på tillväxt kan vi kanske ändå i några avseenden gemensamt flytta fram våra positioner. För att definiera vad jag ser som den viktiga skillnaden från socialdemokratisk utgångspunkt i synen på tillväxt vill jag säga att vi ser tillväxten inte bara som ett värde i sig därför att den skapar större rikedom och större ekonomisk kapacitet i vårt samhälle. Vi tror också det är viktigt att tillväxten ska vara i harmoni med våra ekologiska villkor och med vår miljö. Vi anser framför allt att tillväxten är en fråga om att skapa bättre villkor såväl för företag och entreprenörer som för de anställda. Vi menar att det handlar om bådeoch, inte bara om den ena av dessa två delar av vår arbetsmarknad. Om vi har den synen som en gemensam utgångspunkt tror jag att vi framöver också borde kunna ha ett bra samtal om hur vi kan förbättra svensk tillväxt. Även om vi är medvetna om att vårt land har haft en lite bättre tillväxt än omvärlden, vill vi gärna också bibehålla det försprånget för framtiden. 9 () replik: Debattordningen blev möjligen lite lustig eftersom finansministern när han en andra gång fick ordet mera ställde frågor till oppositionen. Det är kanske det omvända som borde gälla eftersom det är regeringens budget som vi ska diskutera. Jag ska dock gärna svara på frågan om . Min syn på det borgerligt styrda liksom min syn på det socialdemokratiskt styrda är att de ska hedra de åtaganden som gäller i den som de ingår i och därmed inte driva sina respektive ekonomier med stora underskott, oavsett vad skälet till dessa är. Jag noterar det som också återkom till, nämligen att många länder av olika kulör runtom i , styrda av socialdemokratiska eller borgerliga regeringar, just nu ägnar sig åt att sänka skatter. Det anges också som ett skäl för att socialdemokratin nu själv skulle behöva fundera på det. Låt mig sedan lite grann polemisera mot när det gäller synen på tillväxt. säger att man vill använda den till vissa saker, bland annat för att sänka skatt. Det är en alldeles för begränsad beskrivning enligt syn på nyttan av tillväxt. Fördelen med det växande ekonomiska utrymme som följer av tillväxt är att det bidrar till att skapa mer av resurser till både sjukvård och skola, och det behövs sannerligen. Jag nämnde just att vi har stora och växande underskott i kommun- och landstingssektorn. Jag tycker att problemet är att det i alldeles för mycket har beskrivits som att det är av statsråd namngivna statsbidrag som är grund för välfärd i kommuner och landsting. Det handlar snarare om den egna skattekraftens förmåga att växa till, så att man därmed får råd med det som är viktigt för människor, nämligen att skolan är bra och att sjukvården fungerar. Tillväxtens viktigaste effekt är att den dels skapar utrymme för verksamheter som folk tycker är viktiga, dels ger utrymme för lägre skatter. Det är detta bådeoch som enligt mitt sätt att se ger ett bra och växande samhälle. är kanske inte den som ska peka finger när det gäller användning av ofinansierade skattesänkningar. har beskrivit den finanspolitiska stimulans som regeringen satte in och inte minst . Den angavs uppgå till 168 miljarder i vad som kallades ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar. En betydande del av detta var lägre skatter. kan då säga att det fanns ett utrymme för detta, men motsvarande utgiftsminskningar var inte krona-för-krona-finansierade. Den teknik som pekade på att andra har utnyttjat har alltså använts av er själva. Jag vill ställa tre frågor till . Den första gäller bolagsskattesatsen. Jag ska återkomma till , som uppenbarligen inte är någon varm anhängare av åtgärder i det avseendet. Även vi kan tycka att det är märkligt att man börjar i den ändan. Om det nu finns resurser för skattesänkningar, varför inte hörsamma den kritik som riktas mot att det är svårt att vara företagare i i stället för att bara se till vad som är bra företag? Det har nämligen betydelse ifall man väljer att sänka bolagsskatten eller inte gör det. Det är i det ljuset som 3:12-reglerna ska ses. Poängen med 3:12-reglerna är ju inte egentligen att de gäller småföretagsbeskattning, utan just det att det är huvudägare som själva är aktiva i sitt eget bolag som på det här sättet med lättnader kan få ett lägre skatteuttag. Det lönar sig alltså bättre att driva eget företag. Jag skulle vilja ha svar på hur ni har resonerat. Min sista fråga gäller också denna beskrivning av allting som har varit så bra och att det går bra för . Jag tror att detta för många är en väldigt grundläggande fråga: Hur kan det komma sig att ni svek era egna vallöften om det nu finns så mycket utrymme och så väldigt mycket går så bra? 10 Finansminister () replik: Jag ska svara på de tre frågorna, även om alla frågorna var något insinuanta. Den första frågan är ganska enkel. Om det är så att omvärlden ändrar förutsättningarna, det vill säga om , och de baltiska staterna sänker bolagsskatten, så får ju relativt sett en sämre position. Det är i ett sådant läge man naturligtvis ska reagera. Om vi inte gör det så får vi en försämrad konkurrenskraft, och jag tycker att det är orimligt att acceptera en sådan situation. När det gäller 3:12-reglerna handlar det om att inte bara se på företagsbeskattningen, utan man måste se på företagsbeskattningen i relation till individbeskattningen, vanliga löntagares beskattning, också. Det gäller ju att vi får en balans mellan löntagarnas beskattning och företagarnas beskattning. I det utredningsförslag som vi nu har hanterat och som vi återkommer till med en definitiv proposition har vi sett att småföretagens villkor förbättras, men på ett sådant sätt att vi inte träder löntagarnas situation förnär. Det är ju viktigt att de också känner sig trygga i det här läget. Vi har inte svikit några vallöften, . När slog du din fru senast, ? Jag ställer inte så dumma frågor, och på samma sätt vill jag inte ha sådana frågor att besvara som När svek du dina vallöften senast?. Vi har vallöften som vi har lagt fram i 121-punktsprogrammet. Vi kommer att kunna pricka av varenda ett av dem när vi väl kommer fram till valet på samma sätt som vi klarade alla vallöften under förra mandatperioden. Vad vi har gjort , vilket är starkt medveten om, är att vi har bromsat sjukförsäkringskostnaderna. Hade vi inte gjort det så hade vi, som många andra länder i , varit i en situation med stora och växande underskott, och vi vill inte vara i den situationen. Att jag ställde frågan till om hans partivänner i och deras agerande beror på att faktiskt är det enda land i där man kan säga att man själv har vållat sin egen situation med ett stort underskott. Det stora underskottet är självförvållat och planerat. Man har sänkt skatterna medvetet från den franska borgerliga regeringen, medvetet därför att man trodde att det skulle ge tillväxt. Det gav ingen tillväxt. Det gav bara stora underskott. Det gav bara jätteras i ekonomin i det mest utsatta och mest kritiserade landet av alla i . Då var min enkla fråga om har dragit någon slutsats av detta: Om den här politiken inte fungerar i , skulle samma politik fungera bättre i ? Det var min enkla fråga till . 11 () replik: Jag tror att det aldrig är god politik att inte hedra ingångna avtal. Bland annat ska man inte driva sin ekonomi med stora underskott, och det är flera länder som har problem med det, av lite olika skäl. Jag vill sedan säga om lägre skatt att det inte är oväsentligt vilka man väljer, om man nu anser sig ha ett utrymme. Det är därför 3:12-reglerna är intressanta. Vi menar att det är en otjänst gentemot tillväxten att också bredare inteckna folk så att folk får betala högre marginalskatter och att man inte skriver upp brytpunkten. Jag tror att många skulle säga att förmögenhetsskatten spelar en stor roll för vad som gör det lönsamt att fortsatt driva företag i och att kanske inte bolagsskattesatsen i det hänseendet är det viktigaste. Egentligen har jag inte fått klart för mig hur ni landade på det och inte på det andra, och det var min fråga. Det är en fråga som väldigt många ställer just . vill jag ta upp det här med brutna vallöften. Det är inte så mycket jag som påstår det. Det finns väldigt mycket folk där ute som nog anser att lovade att taken i sjuk- och föräldraförsäkringen skulle höjas från , och det är väldigt få som hörde vare sig eller någon annan socialdemokrat prata om att det fanns idéer om att sänka ersättningsnivåerna. Du behöver inte peka finger åt mig. Det handlar mer om vad dina väljare tycker. De anser nog att du har svikit lite vallöften, och det tycker jag att du ska stå för. 12 Finansminister () replik: Jag tycker att är ett gott exempel på hur misslyckad skattepolitiken kan bli, och jag förstår att i viss mån håller med mig på den punkten, och det tycker jag är ett steg framåt. Det är väl så att vi är i en situation just nu där det gäller att samla alla krafter vi kan för att hålla ordning på svensk ekonomi. Om inte regeringen, och hade bromsat kostnaderna så hade vi råkat illa ut. Jag vet att på några punkter fanns det också från de borgerliga partierna stöd för den politik som vi drev. I en valsituation tvingas man välja mellan olika saker. För oss var det helt övergripande att kunna välja att bibehålla och klara utgiftstak och klara andra ekonomisk-politiska mål som vi ställde upp. På samma sätt har vi gjort bedömningen när det gäller exempelvis förmögenhetsskatten och bolagsskatten. Faktum är att förmögenhetsskatten har sänkts . Statens inkomster från förmögenhetsskatten har minskat med över tre miljarder. Vi har ju höjt de fribelopp som enskilda har för förmögenhetsskatten åtskilligt.