prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Regeringen redovi-sar i skrivelsen att kommuner och landsting har fåttkraftigt ökade statsbidrag till2000, att betydande resurser har avsatts för särskiltprioriterade insatser inom äldreomsorgen de senasteåren och att satsningar har gjorts för att bygga bostä-der för äldre. Men trots de många initiativ och åtgär-der som har vidtagits med stöd av Nationella hand-lingsplanen finns fortfarande brister.Vi ser detta i senaste lägesrapportVård och omsorg om äldre 2002. Socialstyrelsensslutsatser är bland annat att situationen inom vårdenoch omsorgen är ansträngd. Det finns ett växande gapmellan utbud och efterfrågan på vård och omsorg föräldre. Trots att äldreomsorgen fått mer resurser finnsfortfarande stora brister. pekar på attkunskap, kvalitet, innehåll och effektivitet i vårdenoch omsorgen måste utvecklas, att landsting ochkommuner måste samarbeta bättre, att ett individba-serat system för verksamhetsuppföljning bör införas.Vi ser också bristerna belysta i revisorernas rap-port till . Det är inte acceptabelt att 2 800personer i vårt land har fått en insats beviljad menännu inte någon insats utförd i verkligheten. Det ärhelt oacceptabelt att ytterligare 2 000 drabbats avfelaktigt fattade beslut.Det är angeläget att kvalitetsarbetet inom äldre-omsorgen drivs vidare. Här är nationellamål av stor betydelse som drivkraft. Det är mål somockså måste följas upp aktivt och löpande.Socialstyrelsens normerande roll bör stärkas. Detär väsentligt att regeringen aktivt följer att styrelsensvidgade mandat leder till att äldreomsorgens natio-nella mål förs ut och följs upp.Herr talman! Alltför ofta får vi ta del av rapporterom brister i äldreomsorgen. Alltför ofta speglas huräldre far illa eller till och med vanvårdas. Trots dettatillhör det dock lyckligtvis undantagen. Men varjesådan rapport måste självklart tas på djupaste allvar.Därför är också tillsynen så viktig. gavslänsstyrelserna utökade möjligheter till en effektivtillsyn, bland annat genom att man fick rätten attmeddela förelägganden även i kommunalt drivenverksamhet. har också länsstyrelserna fått medeltill sina äldreskyddsombud. Det blir ytterligare enviktig del i en aktiv tillsyn.Utskottet ser det som viktigt att tarfram gemensamma indikatorer över några viktigakvalitetsaspekter inom äldreomsorgen.Herr talman! Den nationella handlingsplanen harpå flera områden varit drivande för utvecklingen aväldreomsorgen. Med kraft och energi och med deäldres bästa för ögonen går vi nu vidare på det härspåret: Vård efter behov. En hög kvalitet. En höggrad av tillgänglighet. Solidarisk finansiering genomskatter.Så kan en god vård för dem som byggt upp vårtland och vår välfärd göras ännu bättre. Så kan verktygges så att en guldkantad äldreomsorg blir verklighetute i kommunerna.Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottetsförslag i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 218 () replik:Herr talman! började med högläs-ning ur handlingsplanen med många vackra ord ochvisioner. Jag undrade om inte hadetagit del av revisorers rapport och Social-styrelsens bistra kritik. Men det kom in på sedan. Det är klädsamt att han inte gömmersig utan faktiskt inser vilken enorm kritik som harframförts.Sedan kom in på det ökade an-talet anställda. Om läser Socialsty-relsens rapport ser han där att det är främst inom denprivata sektorn som de anställda har ökat. Detta ma-nar till eftertanke.Lars U nämner ekonomisk trygghet föräldre. Det instämmer jag i. Därför har vi föreslagit attvi ska undanta från skatt. Detgynnar pensionärerna mycket.Instämmer i vad i TT-meddelande eftersom pratade om att anhöriga är viktiga:"Anhöriga ska inte behöva stå för vården av sinagamla , lovar socialminister ." Hur stämmer detta med det som säger om hur viktiga anhöriga är? I TT-meddelandet säger man att de ska slippa ifrån.Jag vill också passa på att fråga just kommittébetänkandet om vård i livets slut-skede. När vi diskuterade förra årets utskottsbetän-kande framgick det att frågan hade remissbehandlatsoch var under beredning. när vi får årets betän-kande framgår följande: "Betänkandet har remissbe-handlats. Regeringen har inte tagit ställning till denfortsatta behandlingen av kommitténs förslag." För-klara detta, . 219 () replik:Herr talman! Varför läste jag högt ur handlings-planen? Jag tycker att dagens debatt, , har varit väldigt mörk. Det har varitså när vi har debatterat detta. Jag skullevilja ta upp ett exempel från tidningen visa hur den kommunala äldreomsorgen faktisktkan se ut. Där finns rubriken - en guldkantadäldreomsorg. Hela tidningen är full av sådana rubri-ker, till exempel En helgjuten äldreomsorg. På ledar-sidan är rubriken klimat för de anställda.Vidare finns rubriken arbete.I tidningen framgår av den som är ansvarig föräldreomsorgen i min egen hemkommun att man harföljt upp och styrt äldreomsorgen i efter Natio-nella handlingsplanens mål.Det roliga med tidningen är att det framgår att Pi-teå kommun - den guldkantade äldreomsorgenskommun - har samarbete med och utbyte av anställdamed . Det är ingenting som vihar sagt att de ska ha. Det gör de själva frivilligt. Det är vettigt att stanna upp vid och trycka påhandlingsplanen.Ska jag förklara palliativ vård? Jag tycker att detsom stod i betänkandet var tydligt. Jag har svårt attförklara på annat sätt än att regeringen inte har kom-mit längre.Anf. 220 () replik:Herr talman! Det är sällan jag blir stum, men detblev jag nästan . Det här är högst anmärkningsvärt.Jag uppmanar verkligen att medhjälp av sina kontakter sätta fart på departementet.Man gör inte någonting för att följa upp ett sådantenhälligt slutbetänkande från Kommittén om vård ilivets slutskede. Sedan står och talarom den fantastiska vården i hemkommunen. Det kanväl hända, men vi här är ansvariga för äldreomsorgeni hela Sverige.Dessutom är det en annan fråga som jag vill passapå att ställa till , och den handlar omäldreomsorg på olika språk. I handlingsplanen stårdet: Det är angeläget att äldreomsorg erbjuds påsamtliga minoritetsspråk, så att äldre får en möjlighetatt bevara såväl språket som kulturen och har möjlig-het att kommunicera med omgivningen.Om det nu är så att det finns ett antal kommunersom inte kan erbjuda det här och den gamla skullevilja bli vårdad i en annan kommun som just harmöjlighet att ge vård på hennes språk men kommun-politikerna säger nej, vad säger tilldem?För mig är det ganska enkelt, eftersom vi vill läg-ga alla pengar till äldreomsorgen i en säck och sedanär det den äldre och den anhöriga som ska hjälpas åtatt välja ut det som blir bäst för den som är sjuk ellerbehöver vård och omsorg. Då behöver man inte gåvia kommunpolitikerna.I dag är det så att äldre som inte får flytta överkommungränsen på grund av att kommunpolitikernasäger nej har kommunarrest.Anf. 221 () replik:Herr talman! Att jag tog upp det här var inte föratt uppehålla mig vid enbart det, men för att visa attdet kanske finns någonting som vi kan diskutera, somdet är viktigt att lyfta upp. Det är att det finns godaexempel, att det finns verksamhet som verkligenfungerar och verksamhet som följer våra intentioner ihandlingsplanen. Det är ganska intressant. Det vi ivanliga fall står här och diskuterar är att det är väldigtdåligt.Jag har också sett en enkätundersökning, och denär gjord och gäller hela . Dethar gjorts 22 000 intervjuer. Den visar att man ärväldigt nöjd med äldrevården. Särskilt servicehusenoch ålderdomshemmen får beröm av både boende ochanhöriga. har betyget stigit stadigt.De kommunala servicehusen anses bättre än de pri-vata.När man talar om möjligheten att flytta till en an-nan kommun låter det också väldigt allvarligt. Migveterligt är det ungefär 30 kommuner som har haftproblem med att följa den lagstiftning som säger har rätt att flytta. De 30 kommunerna har haftproblem med att bygga särskilt boende och se till attdet funnits särskilt boende. De har haft problem medatt lyssna på sina medborgare, kan man säga. Det är30 kommuner som det handlar om.Cristina Husmark har förut idebatter med mig tagit upp den frågan och sagt attSocialstyrelsen tycker si och så. tyck-er också att det lagutrymme som finns för att man skakunna flytta är tillräckligt. Däremot är det kommu-nerna som ska tillhandahålla boendet och se till attdet finns.Anf. 222 () re-plik:Herr talman! Jag hade också tänkt fråga i vilkenvrå i departementet det viktiga slutbetänkandet Dödenangår oss alla ligger. har gjort det. Jag instämmer i att det behövs enkraftig uppmaning till socialministern att sätta fart pådetta, som är så oerhört viktigt. Vi tyckte att vi gav endel instrument för att nå ett mål om en god vård vidlivets slut.Lars U säger att vi målar det här mörkt,men jag tycker inte att det är sant. Det handlar delsom att många äldre som är friska känner sig diskrimi-nerade, vilket jag tog några exempel på, dels om attdet finns stora brister. Det är inte bara oppositionensom säger det, utan det säger också Socialstyrelsenoch revisorerna. Det har trots allt en tyngd.Samtidigt anförs resursbristen ofta som skäl. Dåvill jag fråga om han delar och gemen-samma åsikt att det behövs mycket mer pengar förframtiden för att kunna ha en god vård och omsorg.Dessutom vill jag fråga om anhörigbiten, som detockså sades många vackra ord om. Jag är glad attSocialdemokraterna har kommit ut på plattan, ävenom det är lite sent, och åtminstone i ord vill stärka deanhöriga. Trygghetsplatser är ofta en avgörande fak-tor för om anhöriga verkligen ska våga ta på sig detstora ansvaret att ha en svårt sjuk människa hemma.Då vill jag fråga: Vad gör regeringen för att just kun-na hjälpa till så att det finns trygghetsplatser när manbehöver det?Anf. 223 () replik:Herr talman! Låt oss säga någonting om palliativvård och betänkandet Döden angår oss alla. Denangår mig också. Jag glömde säga till HusmarkPehrsson att jag ska ta med mig det. Det är inte så attvi sitter tysta. Jag tror att det kommer att hända en heldel. Jag vet att det pågår en massa projekt kring denhär utredningen runtom i landet. En del har kontaktatmig, och de kommer att få visa hur långt de harkommit med sina projekt. Om vi tar hit dem kanskede sedan får påverka regeringen, så att vi pushar framnågonting.Måla mörkt - nej. I anförandet tog jag också uppbristerna. Vi hade ett seminarium, återigenlokalt i min hemkommun - jag håller på - därman bjöd in äldreomsorgspersonal, politiker ochandra från hela landet för att diskutera vad man gör iPiteå och om det är möjligt att knoppa av någontingav det man gör. Det är därför jag har lyft upp det, inteför att på något sätt skymma de brister som finns.Resurser till kommunsektorn behövs. Vi har härhört ett replikskifte där det belystes att vi i samar-betspartierna tillsammans i budgetarbetet slår vakt omverksamhet, välfärdskärnan, och ser till att det finnspengar. Vi slår vakt om det, och jag hoppas att andrapartier stöttar det.Anf. 224 () re-plik:Herr talman! har lagtextra pengar till kommuner och landsting - reelltextra pengar. talar om extra resurserunder , men det har ju visat sig attregeringen har givit med den ena handen och tagitmed den andra. Nettoeffekten har snarare blivit minusän plus. Så ärliga ska vi väl vara.Jag vill också ta upp en annan fråga, som är enförutsättning för att allt detta ska fungera, och det ärpersonalens utbildning. Det duger inte att fortsätta attha det som det har varit de senaste tio elva åren, då40 % av personalen i äldreomsorgen fortfarande sak-nar utbildning. Vad avser regeringen och Socialde-mokraterna att vidta för aktiva åtgärder, inte om femeller utan nu? Läget är kritiskt. Många 40-talister går i pension, och även om det är en och an-nan som vill jobba till 67 och har de oftahaft ett så oerhört tungt arbete att de inte orkar.Det tar att få en färdig utbildning, ochdärför undrar jag vad Socialdemokraterna och har för recept i innerfickan för att se till attvi får personal som är välutbildad för sitt arbete.Anf. 225 () replik:Herr talman! Jag vet inte om vi har något i inner-fickan. Jag tror att det handlar väldigt mycket om attmotivera kommunerna att fortsätta att satsa. Det hargjorts en hel del på utbildningssidan. Det handlarockså om att få kommunerna att inse att det är viktigtatt satsa på kompetensutvecklingen.Chatrine nämnde att saknar utbild-ning, men det finns kommuner där det är an-ställda. Vissa kommuner har satsat på det här, menandra inte. Det handlar om att motivera kommunerna.Jag tycker att det var en intressant fråga somChatrine tog upp. Det är kanske därför som visocialdemokrater tillsammans med de andra samar-betspartierna var lite försiktiga med att bifalla Riks-dagens revisorers punkt som handlade om destineradestatsbidrag. Vad gjorde oppositionen? Det kan visasig att vi är i behov av att destinera statsbidrag, speci-ellt för att stimulera kompetensutveckling och rekry-tering. Då kan det vara bra att göra det. Därmed villjag inte säga att vi ska använda medlen slösaktigt, förvi har haft som tradition i utskottet att vara väldigtförsiktiga med hur vi har använt dem.Om inga resurser skulle ha tillförts - 30 000 an-ställda utan resurstillskott - måste ju politi-ken ha lyckats ypperligt. Det skulle betyda en enormskattekraftsökning ute i kommunerna. Vi har i så fallklarat politiken väldigt bra om skattekraften själv hargjort att kommunerna haft ork att bära 30 000 fleranställda, för det är ju faktiskt så det är.Anf. 226 () re-plik:Herr talman! Anledningen till att jag inledde mittanförande med att åberopa : avd. E varfaktiskt att jag ville peka på att det finns olika dimen-sioner. Det finns sådant som är mycket, mycket braoch fint, och det finns sådant som är problem ochbehöver utvecklas. Jag vill gärna säga att det är destora och många vardagshjältarna i vården och om-sorgen som är hoppet , personalensåledes.Det är flera frågor som diskuteras här . Jagkoncentrerar mig först på frågan om vård i livetsslutskede. Vi har fått beskedet - vi kanske inte kom-mer längre nu - att den frågan ska tamed sig. Jag önskar lycka till. Vi ska med intresse tadel av vad det kommer att leda till.Den andra frågan är, som jag har tagit upp, reha-biliteringen. Den har fått svidande kritik från Social-styrelsen som ett jättebekymmer. När det gäller till-gången till rehabilitering saknas konkreta förslag ochåtgärder. Jag skulle gärna vilja höra av hur han och majoriteten diskuterar kring pro-blemet med rehabilitering och vad det är ni anser kan göra.Slutligen den tredje frågan, åtgärder för demens-sjuka. Vi har kommit så långt att vi vet att det är enarbetsgrupp som arbetar med frågan på departemen-tet. Kan vi få höra något om vad arbetsgruppen arbe-tar med? Om inte, kan vi då åtminstone få besked omnär det kommer förslag på området?Anf. 227 () replik:Herr talman! frågade egentli-gen redan i sitt anförande och mig närförslagen kommer och när de ska verkställas. Mycketav det som vi har debatterat är sådant som intebehandlas av utredningar, utan det är saker och tingsom vi ska fatta beslut om. Jag skulle jättegärna,, vilja ha en sådan situation i kammaren attvi, när vi tar ett samlat grepp, också skulle kunnalyfta in samverkanspropositionen med mera och fattabeslut på en gång. Du frågar ju varför vi fattar beslutnästan på en gång om samverkansproposition ochannat, pang, och sedan är det klart. vet jusjälv hur arbetsformerna är uppbyggda, att det intefungerar så.När det sedan gäller frågan om nyhetsvärdet i detsom sade om Solhem är det inte Lassesansvar. Det är ju nyhetschefen som beslutar vad somska publiceras. Det är väl snarare han som haft dåligtomdöme om han har publicerat något som KennethJohansson inte tycker har ett direkt nyhetsvärde.I frågan om demensvården skulle jag vilja avvaktavad arbetsgruppen kommer fram till. skaden presentera sitt resultat. Det är alltså inte så väldigtavlägset. Sedan får vi försöka se till att det blir ensnabb hantering. Det ska bli intressant att se vad ut-redningen kommer fram till.Anf. 228 () re-plik:Herr talman! När det gäller vården av demenssju-ka och insatser efterlyser vi, och har gjort det länge,rättstrygghet och rättssäkerhet. Det är också mångaandra delar som behöver åtgärdas, som kunskapen ommiljön, tid för omtanke, resurser och så vidare.Juni månad var ett besked. Då återstår det att sehur förslagen ser ut. Det ska bli intressant att ta del avdem. Jag hoppas att de också ska leda till åtgärder.Min sista fråga handlade om rehabiliteringen. Jagoch vill se en översyn av ansvarsfördel-ningen. Det har , SPF - - vi i och jag trormed flera framfört som idéer och förslag inför detarbetet.Oklarheter i ansvarsfördelningen är en sak, mendet behövs också mycket mer av personalresurser,kompetens och att få ordning på vårdkedjan när dethandlar om att rehabilitera och ge det stöd och deinsatser som många äldre har behov av för att kunnafå livskvalitet på ålderns höst.Anf. 229 () replik:Herr talman! Vad ska jag svara? Vi har dels sam-verkanspropositionen, dels översynen av ädelrefor-men. Samverkanspropositionen, som vi ju snart skadebattera i den här kammaren, har just som gemen-sam nämnare ansvaret mellan kommuner och lands-ting, så jag vet inte om jag ska gå in i den här debat-ten och tala runt det.Anf. 230 vice talman () replik:Herr talman! Jag har ett par frågor till . I de kristna socialdemokraternas tidningBroderskap kunde man läsa rubriken. Ungefärsamma sak har fastslagit. När vi hartagit upp det här i utskottet svarar utskottet att det intefinns någon anledning att göra något åt det just ,utan man ska avvakta utredningen och det som Soci-alstyrelsen tittar på. Det ska rapporteras dels , dels2004, 2005 och 2006. Då vill jag fråga : När kan man tänka sig att regeringen börjarvidta åtgärder när vi ser att de allra fattigaste pensio-närerna skinnas mer nu på sina knappa pengar än vadde gjorde före maxtaxan? Jag hoppas att jag inte fårsvaret 2006 i alla fall.Sedan, herr talman, tycker jag att det var bra attLars U tog upp - det har inte gjorts så oftafrån Socialdemokraterna - detta att de äldre männi-skorna också har betydelse och ska kunna verka isamhället, både i arbetslivet och i övrigt. Vi har frånFolkpartiet sagt att vi behöver en nationell handlings-plan för det här, därför att det är mycket som behöverändras i samhället om det ska vara möjligt för äldreatt fortsätta vara aktiva i samhällslivet i övrigt. Jagskulle också vilja höra hur ser pådet.Anf. 231 () replik:Herr talman! Maxtaxan för äldre har utvärderats iår. Den kommer att utvärderas och årligen.När var åtskild uttalade mi-nistern att han hade nåtts av kritik från kommunernaoch att han , eller någonting så-dant, skulle återkomma med förslag till åtgärder omdet skulle visa sig vara problem. Mitt sikte är inställtpå att vi ska kunna ha en avstämning framme runt2004 och då kunna göra justeringar om det är någotsom det är problem med.Det är viktigt att göra en sammanställning ochtitta på kommunernas lösningar - hur de har utformatsin taxa, vad de har gjort för förändringar och litegrann hur det såg ut förut. Jag tror nämligen att det ärmånga kreativa saker som har hänt ute i kommuner-na, och det måste man ju också titta på.De äldre har betydelse - visst, det harde. Jag tycker också att det var ett bra delbetänkandesom Senior 2005 kom med, fast jag inte sitter med iden utredningen. Jag var nere i , och där vardet roligt att se att delbetänkandet stämmer väldigtväl överens med vad FN pratar om när det gälleräldre, vikten av äldre i samhället och vikten av äldre iframtiden.När det gäller om man ska genomföra en nationellhandlingsplan får vi väl se vad Senior 2005 i sin hel-het landar i. Jag tycker att det kan vara intressant atttitta på helheten i den utredningen först.Anf. 232 vice talman () replik:Herr talman! Det var ett svar som gjorde mig litefundersam när det gäller maxtaxan. Socialministernhade tydligen 2002 sagt bör göra något åt det. säger möjligtvis, förhoppningsvis, kanske det kan kom-ma någonting 2004 som gör att de gamla som i daghar det väldigt besvärligt ekonomiskt kan få ha vadman brukar kalla koftpengar, detta att man också kange barnbarnen en liten present ibland, att de ska kun-na ha det kvar. Det är bekymmersamt, och jag tyckerfaktiskt att det brådskar. Det brådskar, och det börkomma någonting, åtminstone om det som man vet.Dessutom kan jag gott säga att jag vet att man imånga kommuner sitter och lägger pussel närman ska få ihop sin budget. Man tittar just på äldre-omsorgen, på . Man minskar antalet tim-mar men tar lika mycket betalt med hjälp av de härminimitaxorna. Man lägger på kostnader för maten.Det här ställer till jättestora bekymmer för de äldre.Sedan fick jag ungefär samma svar när det gällerhur vi ska underlätta för de äldre att få vara kvar ochdelta. Då ska vi kanske vänta tills Senior 2005 någongång har lagt fram sitt förslag. Sedan ska det gå ut påremiss. Så ska det väl bli en proposi-tion. Jag ser fram emot att det kanske finns någotförslag som gör att jag kan få vara med och påverkasamhällslivet när jag har gått i pension.Anf. 233 () replik:Herr talman! Jag vet att reageradepå signaler som kom när valet var klart. Då kom rapporterna. var uteoch sade någonting då om att han skulle titta specielltnoga på maxtaxan och hur kommunerna hade åtgär-dat detta, hur man hade genomfört reformen.Jag hoppas att du ska kunna vara med när vi fattarbesluten, . Det är helt klart.Jag tycker inte att det fel att vänta på Senior 2005.Senior 2005 tar ett intressant grepp, lite grann detsom var inne på i sitt anförande.Det tar ett grepp runt politiken för äldre. Det handlarinte om äldreomsorg eller något annat. Man tar merett fast grepp runt det här. Kanske är det så att vi skata en titt på hur vi kan forma något nationellt somgreppar över hela äldrepolitiken i stället. Då kan vihålla ihop det hela.Anf. 234 ():Herr talman! I mitt anförande kommer jag att talaom de äldre som inte finns representerade i CarinMannheimers TV-serie , nämligen de äldresom inte har svenska som modersmål. Jag tänker härsätta speciellt fokus på dem som har finska som mo-dersmål.Det är nästan lagen om ensamlad minoritetspolitik till skydd för de nationellaminoriteterna i trädde i kraft. I propositionenföreslogs bland annat att ett utredningsarbete inledsom en nationell lagstiftning om rätt till äldreomsorgmed finskspråkig personal. Regeringen skrev ocksåatt kommunerna ska erbjuda alla medborgare en godäldreomsorg och att det i vissa fall innebär att vårdoch omsorg ges på det modersmål individen talar.Det är ju känt att äldre riskerar att förlora det sistinlärda språket men behåller modersmålet. Självarbetade jag inom vården , inomäldreomsorgen. Jag kommer ihåg att jag en gångträffade en ungerska och en finskta-lande man som båda enbart talade sitt modersmål. Dehade totalt glömt det inlärda svenska språket. Detsom speciellt etsade sig fast i mitt minne var mötensom de äldre hade med sina barn och barnbarn, mötenutan ett gemensamt språk. Barn till dessa invandrarehade aldrig fått möjligheten att lära sig föräldrarnasmodersmål i skolan.Attityden mot båda dessa från många i personalenvar att efter 30 i måste man kunna svenska.Det är fortfarande viktigt att bli påmind om att in-vandrare som behärskar svenska inte självklartkommer att göra det när de åldras och blir beroendeav stöd och hjälp från samhället.Herr talman! Vad har då gjorts i denna fråga efterdet att lagen om nationella minoriteter antogs här iriksdagen? fick regering-ens uppdrag att kartlägga och redovisa äldreomsorgför finsktalande äldre. Rapporten kom sommaren2001. I rapporten presenteras bland annat goda exem-pel på olika verksamheter och lösningar. Men i verk-ligheten, för den enskilde, är tillgången till finsksprå-kig äldreomsorg obefintlig.För två år sedan fanns det fyra äldreboenden medsammanlagt 95 lägenheter samt särskilt boende med181 platser. Då var lagen ny. Det borde ha hänt en delsedan dess. Enligt uppgifter jag fått har äld-reboendena minskat till 90 lägenheter. De särskildaboendena har ökat med 19 platser.