prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — Jag berättar hur vi hade velat ha det och vad vi fick igenom. Vi såg det ändå som ett framsteg. Vi fick en grön skatteväxling även om den inte såg ut precis som vi ville att den skulle se ut. Vi valde att anta den. Men jag kan ändå berätta för folk hur vi hade velat ha det. Jag tycker ändå att det är rättvisande. När det gäller frågan om kompetenssparandet hoppas vi på en snar lösning. Vi jobbar med frågan. Den har verkligen gått i stå sedan alldeles för . När det gäller frågan om ekonomin ska gå med underskott kan jag säga att det vill inte vi. Vi anser att vi har skyldighet att ta ett ekonomiskt ansvar för framtiden. Det är också därför vi brukar säga nej till sådana förslag som höjt tak i socialförsäkringarna. Däremot ska vi satsa på att förbättra för dem som har det sämst ställt. Det är alltid vår prioritering. Vi förbättrar inte för den breda medelklassen därför att det har inte våra finanser råd med. Det är därför vi till exempel vill spara 6 miljarder på försvaret när nästa försvarsperiod börjar. Vi har många sådana förslag därför att vi anser att det är viktigt att vi inte lämnar efter oss ekonomiska eller ekologiska skulder till framtiden. 40 (): Världens högsta skattetryck innebörden i vårt land är att nästan alla skatter är höga. Det blir då inte svårt att argumentera isolerat för att den och den skatten måste sänkas eller avvecklas. är det så att skattetrycket måste sänkas bit för bit och i den takt som utrymme skapas. Allt viktigt kan inte göras på en gång eller ens . Vi moderater har i våra motioner lagt fram ett och realistiskt skattesänkningsprogram som uppfyller just detta. Det presenteras i det betänkande vi behandlar. Skatter måste sänkas för att skapa utrymme för medborgarna att i högre utsträckning än själva kunna påverka sin tillvaro, men också för att ge incitament till arbete och extrainsatser. Inte minst måste skatten sänkas för att lägga grund för en sådan högre tillväxt som i sig skapar och säkerställer ett framtida välstånd. Det är viktigt att understryka att lägre skatter inte är ett mål i sig utan inte minst ett medel för att säkra tillväxt och framtida välstånd för oss alla som lever och bor i . När skatter sänks bit för bit måste det göras så att det kommer alla till del. Därför är det viktigt och angeläget att till exempel påbörja avvecklingen av fastighetsskatten . Det ger legitimitet och trygghet åt förändringarna. Det är också därför som vi lägger en betydande del av skattesänkningen första året på låg- och mellaninkomsttagare för att skapa utrymme för dem att påverka sina egna liv och för att skapa incitament till arbete och extrainsatser. Just frånvaron av incitament, viktiga för att skapa tillväxt och välstånd, är något som alltmer kännetecknar Socialdemokraternas politik. Jag har pekat på de förödande verkningar som utjämningssystemets konstruktion har på tillväxt i landet. Utjämningssystemet straffar tillväxt var den än förekommer i landet. Det känns bra att det nu går upp för alltfler med stor styrka hur felaktig hela grundkonstruktionen är. Då finns förutsättningar för en grundläggande förändring. Statsministern brukar ibland hänvisa till humlan när han ska försvara det höga skattetrycket. Att humlan kan flyga trots sitt utseende förefaller honom märkligt, och han tycks mena att höga skatter inte heller skulle förhindra tillväxt. Statsministern skulle lätt i insektsvärlden kunna notera att det är andra flygfän än humlan som snabbare och elegantare förflyttar sig i tillvaron. Så är det också med de höga skatterna. De motverkar den högre och uthålligare tillväxt som vi i detta land med våra förutsättningar borde kunna ha. När takten i skattesänkningen ska bestämmas måste i hög grad sådana skatter prioriteras som direkt skadar vår tillväxt. Dit hör, fru talman, inte minst förmögenhetsskatten. har redan berört just detta i debatten. I när andra länder avskaffar förmögenhetsskatten har vi i kvar den, och på en hög nivå, med resultatet att denna skatt driver kapital ut ur landet ca 500 miljarder enligt beräkningar, pengar som därför i sin tur inte genererar några kapitalskatter inom landet. Förmögenhetsskatten leder också till en mängd direkt orationella transaktioner som människor gör för att undvika skatten, som förmögenhetsskatten för vanligt folk är en extra och orättfärdig fastighetsskatt. Avskaffandet av förmögenhetsskatten kan förvisso inte sägas ha kortsiktiga gynnsamma fördelningseffekter. Men ett avskaffande skulle relativt snabbt få långsiktiga och uthålliga gynnsamma samhällsekonomiska effekter och en tillväxt som därmed kommer alla till del. Arvsskatten är på motsvarande sätt en skatt som har negativa effekter. Den är starkt försvårande och konfiskerande vid generationsskiften i företag. Den leder till en mängd orationella transaktioner med negativa samhällsekonomiska effekter. Den är grym mot inte minst pensionärer som upplever en otrygghet när det pockas på åtgärder för att planera för en lägre arvsskatt. Den är besvärlig och kostsam för samhället att administrera och den ger netto relativt små inkomster. Likväl har vi den kvar av någon outgrundlig anledning. Ja, anledningen är väl närmast att Socialdemokraterna i likhet med vad som gäller förmögenhetsskatten sitter fast i sin egen retorik. Men, fru talman, sanningens minut närmar sig. Det visar inte minst analys. En mindre förändring gör Socialdemokraterna trots allt när det gäller arvsskatten. Det är att man föreslår ett avskaffande av arvsskatten mellan makar. Det är en detalj där som är särskilt märklig och orättfärdig. När förslaget äntligen lades fram ägnade man sig sedan åt schackrande beträffande tidpunkten för ikraftträdande. föreslog att den skulle avskaffas per . Signaler gick ut från att det var från det datumet det skulle gälla. Sedan kom ingen proposition. Sedan publicerade statsministern regeringens ställningstagande i regeringsförklaringen . kommer en särproposition med lagförslaget, och där anges , vilket innebär att dödsfall som inträffar denna höst inte kommer att vara del i denna förändring. Många är de som har ringt och är oroliga för vad som ska gälla. De har räknat med förändringen, och de har kanske av den anledningen inte genomfört de orationella skatteplaneringsåtgärder som de annars skulle ha gjort. kan vi i skatteutskottet när vi behandlar lagpropositionen i bästa fall skapa en majoritet för den tidigare tidpunkten och därmed skapa trygghet för de anhöriga som har drabbats av dödsfall . Att sänka skatten i landet med världens högsta skattetryck måste ske bit för bit. Skadliga skatter ska sänkas . Skatteförändringar måste ske så att de upplevs ge trygghet i förändringen. För vårt lands framtida välstånd gäller det att skapa skatter och system som ger incitament till arbete, utbildning, företagande och bra förvaltning av våra tillgångar. Där, fru talman, ligger utmaningen för en skattepolitik som vill vara välståndsskapande. Med den utgångspunkten, fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 7. 41 (): är ett rikt land, men så rikt är inte att vi har råd med dagens skattesystem. Den enda sektor som det är riktig tillväxt i är den svarta sektorn. Som nummer två kommer förmodligen skatteplaneringsavdelningarna på våra banker. Skattetrycket är för högt på många områden, och i praktiken förhindrar det en rationell produktion och arbetsordning. Det är ett stort problem vi har i . I skatteutskottets yttrande över regeringens förslag till budget står det inledningsvis att enligt utskottets mening är skatternas främsta syfte att finansiera välfärd. Det är en återkommande formulering. Men redan där skiljer sig motivet för synen på skatter mellan liberaler och socialister. Enligt vår mening är skatter alltid ett medel för att uppnå politiska mål. Detta medel måste användas på sådant sätt att arbete och sparande stimuleras, som skatter också bör användas för att hushålla med gemensamma tillgångar, särskilt miljön och andra naturresurser. Därför är liberaler starkt för nyttjande av skatter som ekonomiska styrmedel. Dit hör dock inte att rädda ministären genom införandet av det som kallas trängselskatter i . tillväxtpolitik på skatteområdet kan bäst sammanfattas på detta sätt: Vi är för breda skattebaser och låga skattesatser. Skattesystemet måste dessutom vara lätt att förstå, bygga på likformighet och så långt det är möjligt rättvisa. Skattesystemet ska bidra till att ge människor makt över sina liv, utjämna inkomstolikheter över livets skeenden och uppmuntra arbete, företagande, utbildning, egenförsörjning, risktagande och personligt ansvar. tog tillsammans med Socialdemokraterna ansvar för att avskaffa perversa skattesystem. Förre statsministern skildrar i sina utgivna memoarer Så tänkte jag tillkomsten av denna synnerligen viktiga reform och den betydelse och principfasthet som dåvarande folkpartiledaren hade för att ge ett bättre skattesystem. Det var tur att vi fick detta skattesystem i den situationen. Det har gått dess. De har inte varit bra för på skatteområdet. Ett av de största problemen är att Socialdemokraterna har underlåtit att vårda skattereformens bärande principer. Socialdemokraterna har, möjligen utan att förstå innebörden, utvecklats till något av principlöshetens banerförare, främst genom att frångå principen om att statsskatt ska betalas endast av ett fåtal medborgare, kanske av de högst avlönade som det var sagt 1990, och att marginalskatten inte ska överstiga . Tyvärr har man frångått de principerna. Det är mycket allvarligt eftersom det gynnar svartarbete i vårt land. I ovisst nit har man kompromissat med . Vi ser nu resultatet. Alltfler väljer att ställa sig utanför skattesystemet. Det är ett slags tyst men medveten skatterevolution. Därtill kommer enorma kommunalskattehöjningar. Jag kan förstå de kommun- och landstingspolitiker som tvingas till detta eftersom hela den offentliga sektorn darrar under trycket av de ouppfyllda förväntningarnas missnöje från väljarna. Jag har själv ett ansvar här. Jag har varit med och höjt skatten , och blir det . De som förr var lågskattekommuner är nu inga lågskattekommuner. I , som jag kommer från, kommer vi att ha en kommunalskatt på 31:80 . Det är en högskattekommun jämfört med tidigare inte en lågskattekommun. Det finns högre skatter i landet. alternativ i skattepolitiken är klart och enkelt. För det första måste inriktningen vara att beskatta konsumtion och produktion och att sänka skatterna på arbete. För det andra vill vi återställa enkelheten i skatteskalorna och också sänka alla marginalskatterna. För det tredje måste småföretagande underlättas genom sänkt skatt för fåmansbolag och enklare regler. Vi har också funnit att arbetsgivaravgifterna måste sänkas. Här har vi reserverat . Regeringens förslag om sänkning har närmast lyteskomikens tecken över sig. För det fjärde måste fastighetsskatten sänkas enligt vårt förslag och avskaffas. Det är inte den skadligaste skatten, men det är en mycket besvärande skatt för många enskilda medborgare. Däremot finns det enighet om att något måste göras. Skatten har en socialt förfärlig profil på många håll. För det femte måste förmögenhetsskatten, den kanske skadligaste av alla skatter, börja avvecklas genast och tas bort. För det sjätte vill vi införa ett system med skattereduktion för hushållsnära tjänster. När jag har redogjort för dessa principer ska jag sluta med att ta upp två saker som står att läsa i skatteutskottets yttrande till finansutskottet. Först och främst står det att läsa i detta yttrande att bostadsbyggandet stimuleras. Detta yttrande visar, om ingenting annat, att humorns tid i svensk politik inte är förbi. Alla, utom möjligen nuvarande bostadsministern, känner till de verkliga förhållandena på bostadsmarknaden. Det är köer, det är enorma boendeskatter och det är byggstopp. Men denna politik, vad än skatteutskottets majoritet skriver, är ingen olycka. Den är en katastrof för de enskilda människor som inte får bostad. Här duger inga halvmesyrer. Här behövs en helt ny politik som möjliggör för byggföretag att våga bygga. Jag har varit inne på svartjobben, den enda tillväxtsektorn i . Om detta skriver utskottet mycket klokt att skattefusk snedvrider konkurrensen, skadar legitimiteten i skattesystemet och är enligt utskottets mening i förlängningen ett hot mot välfärden. Det instämmer jag gärna i. Vad gör då regeringen för att åstadkomma en förändring i detta? Jo, det gamla vanliga. Det är mer av kontroll av dem som redan är inne i systemet men ingenting som strukturellt gör det mindre lönsamt att skattefuska. Men så kommer ändå det stora löftet till slut i detta betänkande. Så här står det: Regeringen kommer därför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa krav på typgodkända kassaregister och kontrollbefogenheter. Det är att visa samma handlingskraft som när det brinner och rycker ut utan att ha vatten och slang med sig. noterar jag att särskilda skatteavdrag åter ska riktas mot den manliga byggbranschen, medan motsvarande avdrag för att få in fler kvinnor i skattesystemet inom hushållsnära tjänster avvisas med att det blir för dyrt. Att inte rodnar över att ställa upp på den politiken! Och allra sist : Energibesparande investeringar på hus ska ge högre skatt. Att inte också rodnar! 42 PER (): När vi ska besluta om statens inkomster och utgifter för har vi den dystraste ekonomiska situation som åtminstone jag har upplevt som riksdagsledamot. Jag vill inte upprepa de orden i denna kammare eller i fortsättningen. Vi lever i en välfärdsstat som befinner sig i en oordnad reträtt. Den offentliga sektorns åtagande minskar inom nästan alla områden. Individerna får ta ett större ansvar. Familjerna får ta ett större ansvar. Företagen får ta ett större ansvar. Det offentliga retirerar. De flesta skattebetalare får däremot inte retirera utan får höjd eller i bästa fall oförändrad skatt. Enligt preliminära siffror var skattetrycket av BNP i . Därmed vann vi vi slog tvåan med över en hel procentenhet och trean . Om majoriteten kunde bevisa att detta höga skattetryck ledde till att vi också fick den bästa välfärd skulle även mitt parti i flera avseenden kunna driva en liknande politik som s, v och mp. Men har ju inte detta bevisats. Snarare har motsatsen bevisats. En hedersam, numera före detta partiledare påstod helt riktigt i kammaren och ute i debatten att vi har världens högsta skatter men vi har inte världens bästa välfärd. Under alla omständigheter finns det väl ingen här i kammaren som är nöjd? Stolt, har vi hört, men knappast nöjd. Möjligen dog ord bort i en hektisk valrörelse, men, fru talman, jag skulle vilja att kammarens ledamöter för sig själva funderade över orden : världens högsta skatter, men inte världens bästa välfärd. Det är ett allvarligt underkännande av en politisk-ekonomisk modell som det svenska folket levt under . Det kanske bästa som hörts från majoritetens håll var senaste regeringsförklaring. Tyvärr har det så här långt stannat vid det sagda, och inte vid det gjorda. När budgetpropositionen anlände fick man lätt uppfattningen att inte är finansminister i den regering som leder. Eller möjligtvis är inte statsminister realiter? Tyvärr är det budget som är och skapar verklighet. Till exempel är det inte regeringsförklaringens löfte om 1 miljard till att förbättra fåmansbolagsreglerna som gäller utan förslag, som ger en bråkdel av 1 miljard till fåmansbolagen. Kristdemokratiska och borgerliga krav på strategiska skattesänkningar för att främja tillväxten har hånats tidigare av majoriteten , för att senare nu dyka upp i tillväxtsamtal. Tillväxtfrämjande åtgärder i socialdemokratisk fason tar tid. Det krävs många utredningar, och om utredningarna tycker fel, som i P.-O. Edins fall, får man väl ignorera dem. Skatter kan vara hur skadliga som helst, men av dogmatiska skäl kan de svårligen röras. Födslovärkarna är påtagliga. Men barnet måste ändå födas fram. Men efter flera konjunkturcykler av lågkonjunkturer som kunde varit lindrigare och högkonjunkturer som kunde ha varit starkare och mer beständiga kanske även Socialdemokraterna och deras stödpartier sett nödvändigheten i att sänka skatter så att arbete och företagande stimuleras. kommer givetvis att agera utan politisk prestige när Socialdemokraterna föreslår i den här kammaren, när regeringen kommer med en proposition, att förmögenhetsskatten avvecklas. Men för att vi snart ska nå så långt krävs att Socialdemokraterna och stödpartierna gör sig av med den politiska dogmretoriken. Den dagen vi kan ta bort de tillväxthämmande skatterna i blir också den dagen då vi kan låta den offentliga sektorns åtaganden gå på offensiven igen. Då kan vi låta ensamstående med barn som går på knäna få lägre inkomstskatt. Då kan vi höja pensionerna, för de sämst ställda först. Då kan vi förbättra sjukvården och göra patientavgifterna i tandvården billigare. Då kan vi se över vårt utbildningsväsende och rättsväsende. Den här uppräkningen, som kan mångfaldigas, är i sig tungt vägande etiska skäl för att avskaffa till exempel förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen på aktier. Men det finns ännu tyngre etiska skäl till varför vissa skatter måste sänkas och vissa slopas helt, nämligen utifrån det perspektiv som den skattskyldige har underifrån. Det var en gång, fru talman, ett då det fanns allmängiltiga skatterättsliga principer som var och ansågs legitima och okontroversiella. I Socialdemokraternas, och skattepolitiska dokument är de svåra att finna. Och det är ju på sätt och vis det mest klädsamma. Regeringsmajoriteten för ju inte en skattepolitik som är förenlig med dessa principer. Den som vill ta till sig dessa skatterättsliga principer kan läsa till exempel skattepolitiska motioner eller skatterapporter. Om en socialdemokrat till exempel är alltför rädd att på så vis smittas av grunden för den kristdemokratiska skattepolitiken kan han eller hon nöja sig med att läsa om några av principerna som lyckats övervintra i skattestatistiska årsbok. Där lever några av principerna kvar, trots att resten av årsboken handlar om en rad skatter som bryter mot just dessa principer. När överlämnade regeringen en proposition till skatteutskott senast som prövade lagförslagen utifrån skatteförmågeprincipen eller legalitetsprincipen? Har Socialdemokraterna funderat över om förmögenhetsskatten och arvsskatten är förenliga med minsta offer-principen, som säger att skatt ska tas ut där den gör minsta möjliga skada? Arvsskatten mellan makar och sambor är ett exempel. I den proposition som ska behandlas medges att en retroaktiv tillämpning i och för sig tillgodoser ett av syftena med förslaget, nämligen att mildra effekterna av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Men det hänvisas till att särskilda skäl inte talar för det. Men är inte vånda och ångest inför att dö på rätt sida av nog? Har fastighetsskatten prövats enligt likformighetsprincipen? Nej, det har den givetvis inte, eftersom hela dess konstruktion är ett flagrant brott mot den. Bakom principerna döljer sig en etik och grundläggande värden som är kristdemokratiska utgångspunkter men som egentligen inte borde kunna förkastas i någon politisk ideologi. I det goda samhället respekterar statsmakterna, riksdag och regering, grundläggande mänskliga värden, rättigheter och skyldigheter. Detta innebär för statsmakterna såväl att skapa rättvisa och jämlika förutsättningar för alla som att mildra skillnader och omfördela resurser. Staten har ett ansvar, och sedan kan vi också förvänta oss att medborgarna inte drar sig undan skatter och fifflar. Utifrån grundsatsen om alla människors okränkbara värde är målet att alla människor ska ha möjlighet att förverkliga grundläggande värden och livsmål. Det ligger ett stort ansvar på varje människa att förvalta sina personliga förutsättningar och resurser som statsmakterna har ett motsvarande ansvar för att alla medborgare och invånare ska kunna ta del av social välfärd och utveckling. Målet är det gemensamma bästa, och det förverkligas utifrån rätten att förverkliga grundläggande värden. finner att den svenska skattelagstiftningen strider mot individers rätt till självförverkligande. Jag tänker på fastighetskatt, förmögenhetsskatt, arvsskatt och höga inkomstskatter för låginkomsttagare. Man kan också diskutera moms på restaurangbesök, som barnfamiljer vill unna sig ibland, och dubbelbeskattning på aktier etcetera. Jag skulle avslutningsvis vilja be om svar från företrädare för Socialdemokraterna, på frågan om de inte håller med om att det i , i vårt skattesystem, finns en eller flera skatter som strider mot grundläggande skatterättsliga principer och därmed mot individers och naturliga gemenskapers rätt till självförverkligande och frihet. Jag ber om det svaret och om att ni i ett enda svarsinlägg i den här debatten ska låta bli att svara ur ett statsfinansiellt och fiskalt perspektiv. Tänk ur medborgarens, den skattskyldigas, perspektiv! 43 (): antog på sin riksstämma i en inriktning för framtiden som innebär att vi vill bygga ett samhälle på federalismens principer. Förenklat betyder detta att besluten, befogenheterna och resurserna ska finnas och hanteras så nära människan som möjligt. Det man inte kan lösa själv i familjen, lokalsamhället eller kommunen för man vidare till regioner, staten, EU eller FN. Detta förhållningssätt är i teorin verifierat och i flera länder praktiserat i olika variationer och omfattning. Förhållningssättet bygger på en tillit till att människor kan och vill, enskilt och tillsammans, bygga sin vardag och att människor kan fatta beslut utifrån en egen vilja och egna förutsättningar. Förhållningssättet bygger även på att offentliga och gemensamma verksamheter ska bedrivas på den lägsta möjliga beslutandenivån. När frågorna blir för svåra samlas man på en högre nivå för att med gemensamma resurser hantera dem. Det här sättet att beskriva ett samhällsbygge skiljer sig radikalt från dagens sätt att styra och hantera . I stället för makt och skyldigheter som utgår från regering och riksdag vill se en ordning där makt, befogenheter och resurser är en enhet, en ordning där befogenheter och resurser i stället delegeras uppåt i systemet till regioner och staten. delar inte heller uppfattningen att enfald genom centralstyrning är grunden för en lyckosam tillväxtpolitik. Vi anser i stället att mångfald genom lokalt engagemang och lokala beslut är en mycket bättre lösning. Möjligheten att påverka sin vardag privat och i arbetslivet är ett långt effektivare och bättre sätt att skapa tillväxt och utveckling i vårt samhälle. För att nå engagemang och delaktighet fordras förutom beslutanderätt även kontroll över resurser. I enlighet med de riktlinjer som antogs vid vår partistämma är därför givetvis även vårt alternativa budgetförslag och vår skattepolitik utformade utifrån just federalismens principer. Vi vill stärka människornas möjlighet att påverka sin egen situation genom att låginkomsttagare får mer kvar efter skatt och boendeskatterna görs rimliga så att människor som bor i attraktiva områden har råd att bo kvar. Avdrag för resor till och från arbetet ska exempelvis vara lika mycket värda för alla och inte som vara mer värda för de inkomsttagare som har passerat brytpunkten för utdebitering av statlig skatt. Som exempel kan nämnas att en höginkomsttagare som reser 1 till och från arbetet med bil får mer tillbaka på skatten än en låginkomsttagare i dagens system. Logiken i detta är svår att förstå. En skatterabatt i stället för avdrag ger lika förutsättningar. Vi skapar även genom detta förslag en möjlighet att rensa i avdragsdjungeln och att sänka den statliga skatten . Små och medelstora företag får med förslag en bättre möjlighet att växa genom enklare regler. Nystart av företag ska stimuleras, och överlåtelser av företag ska kunna ske utan att riskvilligt kapital försvinner i skatter till staten. I ett centerpartistiskt styrt enligt federalismens principer har kommunerna kontroll över befogenheter och resurser.