prot · GQ0972 · 2003-03-14 00:00:00 — Det finns naturligtvis skäl att kon-tinuerligt pröva regelverket i relation till sådana för-ändringar.I det sammanhanget vill jag gärna framhålla attregelverket ändrades i två avseenden under 2002.Dels infördes undantag från kravet på arbetstillståndför bland annat vissa specialister inom internationellakoncerner, dels fick utländska studenter rätt att arbetai . Det finns ocksåandra exempel på att det nu gällande systemet inte ärhelt statiskt. har olikalandsting kunnat rekrytera sammanlagt nära 500 läka-re, tandläkare och sjuksköterskor från Central- ochÖsteuropa.En viktig aspekt i diskussionen om arbetskraftsin-vandring är den dynamik på arbetsmarknaden somutvidgningen av EU kommer att innebära. Tio nyamedlemsländer öppnar möjligheterför ytterligare arbetskraftsinvandring inom ramen förEU:s inre marknad.I utvidgningsförhandlingarna nåddes en överens-kommelse med kandidatländerna om övergångsperio-der för den fria rörligheten för personer. Mot dennabakgrund har en särskild utredare utrett hur arbetsta-gare från de nya medlemsländerna från anslutnings-dagen ska kunna få tillgång till den svenska arbets-marknaden på samma villkor som medborgare i nuva-rande medlemsländer. Utredningen lämnade sitt be-tänkande . Betänkandet remissbe-handlas nu fram till sista april. Regeringen kommerdärefter att ta ställning till utredarens förslag.Rörligheten inom det nuvarande EU är emellertidmycket låg. Mot bakgrund av detta, och vad jag iövrigt redovisat, menar jag att vi seriöstbör börja fundera över de behov av arbetskraftsin-vandring från länder utanför EU- och EES-områdetsom kan uppstå framöver. I det sammanhanget be-hövs en fördjupad analys av både det framtida beho-vet av arbetskraft i olika yrken och sektorer och dekonsekvenser som förändringar i regelverket kan fåpå arbetsmarknaden och i samhället i övrigt.Frågan om arbetskraftsinvandring är komplex.Den kräver en öppen och allsidig diskussion förd medstor lyhördhet. Min förhoppning är att de olika parti-erna i tillsammans med arbetsmarknadensparter, i den process som vi nu har framför oss, skakunna nå en bred samsyn kring de reformer som kankomma att behövas.Anf. 31 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagblev positivt överraskad och tycker att jag kan utläsaen ny öppenhet i den här frågan från regeringens sida.Det välkomnar jag.Statsrådet säger sig vara beredd att börja fundera.Det låter dock i mina öron som att det är fråga om enlång och omständlig utredning. Det kanske inte ärprecis vad jag önskar, eller vad de företag och fackli-ga organisationer önskar som har insett att problemetfinns här och och behöver åtgärdas snabbt. Jag skabe att få lämna några exempel på detta från de senasteveckornas nyhetsutbud.Många företag lämnar tillsammans med de fackli-ga organisationerna in ansökningar till för att få behålla dugliga medarbetare. Ettföretag i vill behålla ett asylsökandepar som har blivit en ovärderlig tillgång för företaget,en glashytta i vill behålla en bosnisk medar-betare som förmodligen utvisas just , ett Ble-kingeföretag vill behålla en sydafrikansk svetsareeftersom han har de språkkunskaper och de kulturellakunskaper som gör det möjligt för företaget att fåytterligare beställningar på jobb i . Så serverkligheten ut.Flera kommuner, även s-märkta, har ansökt hosAMS om friare regler på det här området. I ,och saknas arbetskrafttill de jobb som redan finns. Det duger alltså inte attfundera för . Tillväxten håller redan på att stan-na av till följd av arbetskraftsbristen. Så ser verklig-heten ut.Enligt Svenskt Näringslivs undersökning, somgjordes , blir hundratusen arbetstillfällenpå inte av på grund av brist på sökande tilltjänsterna. Det är brist på försäljningsarbetare,gruvarbetare, bygg- och anläggningsarbetare, hant-verkare inom byggnad och tillverkning, transportar-betare, maskinförare, personer inom service och om-sorg, tekniker, ingenjörer, sjukgymnaster, sjukskö-terskor - listan kan göras hur lång som helst. Så serverkligheten ut.Regelverket måste ändras, och det brådskar. Delättnader som har skett har varit positiva, mende är på marginalen och kommer inte att räcka. Närdet gäller nästan alla typer av tjänster, i alla typer avföretag, är det nästan helt stopp för människorutanför EU-området.När det uppstått akut brist, till exempel på läkareoch sjuksköterskor, har regeringen gjort vissa lättna-der. Men det är ett reaktivt sätt att hantera en pro-blemsituation på. I stället måste man arbeta på ettförebyggande sätt. Ingen av de personer som kommerhit och ska lära sig språket och få sina kunskapervaliderade får stanna . Det äralltså att agera som en väldigt kortsiktig problemlösa-re.Nu skulle jag vilja veta vad som ligger i "börjafundera över". Hur ser statsrådets framtidsscenariout? Det handlar väl inte om en mastodontutredning?När är statsrådet beredd att gå till handling? Här be-hövs snabba puckar, inte mastodontutredningar. Jagär väldigt nyfiken på att få "börja fundera över" ut-vecklat lite närmare.Anf. 32 ():Fru talman! När jag läste interpellationssvaretnoterade även jag just meningen "menar jag att viredan i dag seriöst bör börja fundera över de behov avarbetskraftsinvandring från länder utanför EU- ochEES-området som kan uppstå framöver".Det känns beklämmande när man jobbar med dehär frågorna. Vi har så många människor i ar-betskraften i som inget hellre vill än att få ettarbete. Men det finns oerhört mycket sätter käppar ihjulet för dem.Många som kommer hit och som finns här har sökt om asyl. De väntar, även om man sägeratt de får arbeta som de är här. En delkommer också in i arbete, precis som sade. Jag kan börja med att berätta om alla defallen.Jag tror inte att jag i någon fråga under det senastehalvåret har fått så många propåer just från olikamänniskor ute i landet. Det har varit telefonsamtal,brev och mejl där de beskriver situationer för invand-rare som finns här. Samtliga av dem som har hört avsig till mig kommer från norra . De exempelsom berättade om var från södra i väldigt stor utsträckning.Det handlar om hur personer som finns här haretablerat sig i samhällena, fungerar på ett myckettillfredsställande sätt och finns i arbete. Jag kommersärskilt ihåg ett telefonsamtal från en ordförande i enlokalavdelning för Företagarnas Riksorganisation.Det var en person som fanns i ett företag som varen nyckelperson i just det företaget. Tack vare att hanbörjat arbeta där och fanns där hade man kunnat ta enorder. Men så får han avslag på sin asylansökan ochfår inte fortsätta att arbeta. Då fick man backa frånföretaget.Detta hände uppe i där man är i stort be-hov av arbetskraft och där antalet boende minskar ivarenda kommun. Det brinner i knutarna. Det är oer-hört viktigt att det kommer förslag omgående. Låt människor som har fått arbetestanna.Den här mannen hade dessutom familj. Barnenfungerade väl i skolan. Samhället hade i stort ställtupp för honom. Det finns många fler exempel påfamiljer som har kommit ut i ochetablerat sig väl där. Vi måste ta tillvara dem och låtadessa människor få arbeta kvar. Vi åderlåter Sverigepå oerhört god arbetskraft.Många av de personer som finns här kan tala eng-elska på ett tillfredsställande sätt även om de inte kansvenska. När de finns i arbete och träffar svenskarregelbundet måste de helt enkelt prata med svenskar.Det lär sig språket på ett annat sätt, även om de intesitter i skolbänken . Dessutom lär sig fa-miljen och barnen svenska. Genom det kommunicerarman hemma på det språket.I ett annat fall var det en kvinna som hade gift sighär i och hade arbete. Han var svensk. Honmåste åka tillbaka till sitt land för att söka om uppe-hållstillstånd i . Vi måste se över våra lagaroch förordningar så att vi underlättar för de männi-skor som finns här och som har kommit in på densvenska arbetsmarknaden.Det känns alldeles oerhört byråkratiskt ochkrångligt om vi ska vidhålla reglerna och inte se tillde möjligheter som finns att ta till vara de resurserdessa människor är.Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Både och tar upp en väldigt speciell situation, nämli-gen de som inte får stanna i av asylskäl mensom har etablerat sig på arbetsmarknaden.De regler vi har , och som jag förstår att niindirekt kritiserar, är till för att tillgodose behovet avarbetskraft som inte finns tillgänglig i . är till för att bedöma om det föreliggerskyddsbehov för människor så att de får stanna iSverige av flyktingskäl.Det jag förstår att ni vill diskutera är det humani-tära i frågan vad gäller individens rätt att få stanna iSverige. Jag vill vidga frågan till arbetskraftsbehovet.Flyktingskälet ska inte bestämma om man ska fåstanna för att utföra ett arbete. Det ska bestämmas avvilket skyddsbehov man har. Jag förnekar inte att detfinns vissa yrken och sektorer där det råder brist påarbetskraft. Det måste vi följa noggrant, och vi skavidta åtgärder när det finns behov av det.Ett aktuellt exempel är att regeringen i den propo-sition som jag presenterade före-slår att exempelvis bristutbildning ska kunna genom-föras för redan anställda så att till exempel invandraresom inte fullt ut kan utnyttja sin yrkeskunskap skakunna få komplettera utbildningen på statens bekost-nad och kunna söka sig mer avancerade arbetsupp-gifter.Konjunkturen har mattats av den senaste tiden.Det finns i varje fall just nu skäl att tro att en åter-hämtning kommer att dröja av efterfrågan på arbets-kraft av större format. Det allmänna rekryteringslägetpå arbetsmarknaden är, menar jag, förhållandevis gottpå i varje fall sikt.Jag vill understryka, som också framgårav mitt interpellationssvar, att det finns möjligheteratt få uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Omdet verkligen föreligger brist i ett enskilt fall skadessa möjligheter utnyttjas i större utsträckning änvad som kanske sker i dag.Jag ber att få återkomma till frågan om vad jagegentligen menar med att vi kanske behöver funderapå arbetskraftsfrågan i ett vidare och bredare per-spektiv.Anf. 34 ():Fru talman! Jag får väl tåla mig till nästa replik-skifte. Det är en fråga som är av högsta intresse ochhögsta aktualitet i dag.Vi tog en del exempel från asylsökande. Jag me-nar att det är rimligt att också de som har kommit hitav skyddsskäl, oavsett om de skälen håller eller inteför ett beviljande av asylansökan, ändå kan kvalifice-ra sig för att stanna genom att hitta en fast anknytningtill arbetsmarknaden. Så är situationen i många andraländer. Jag menar att det borde vara tillämpligt ocksåi vårt land. Då kan man väga samman skälen. Mankan få två olika grunder för att kunna stanna.Visst är det jättebra med bristyrkesutbildningen.Men det handlar om en väldigt liten del. Det är somvanligt. Staten vill gå in och planlägga detta i detalj.Men massor med företag hittar massor med medar-betare som har en specialistkompetens och som justde behöver för att kunna göra affärer för att skapatillväxt. De underkänns till allra största delen avden svenska regeringen.Där måste vi få till stånd en förändring. Flaskhal-sarna löser vi inte helt och fullt genom att få tillbakalångtidssjukskrivna eller genom att minska arbetslös-heten. De kommer att fortsätta att finnas. Vill vi att dejobben ska finnas kvar i måste vi göra nå-gonting åt situationen.Det är nu inte tid för funderande. Det är tid förhandling. Det värsta som kan hända med frågan är attden begravs i en långsam utredning som ska sitta iåratal. Jag skulle vilja höra vad som finns bakomorden "börja fundera på".Väldigt mycket är redan utrett. Analysen av deframtida behoven är gjord i långtidsutredningen. Därpekar man tydligt ut konsekvenserna av de demogra-fiska förskjutningarna. Konsekvenserna för regelver-ken är utredda av . Remisstiden går utden . Där hoppas jag för övrigt att skastå fast vid sitt tidigare ställningstagande i frågan.Det kunde vara en lämplig tidpunkt att väva sam-man den proposition som kommer att uppstå ur ut-redningen och remissförfarandet med kanske en ökadvidgning av arbetsmarknaden totalt sätt. Det skulle geökade möjligheter för arbetskraftsinvandring utöverdet som är tänkt att rymmas i den propositionen. Detär en lämplig tidpunkt för förslag.Professor vid hargenom sin forskning visat att öppenhet ökar tillväxt-möjligheterna för en nation. När man släpper in flerdirekt i arbetskraften får det en positiv effekt på till-växten, befolkningstillväxten och den demografiskastrukturen.Jag tror att det är dags att vi lägger rädslan för attnågon annan ska komma och ta våra jobb åt sidan.Det är en symbol för ett statiskt tänkande som detdefinitivt inte finns några belägg för ur forsknings-synpunkt - tvärtom. Invandrare som kommer hitberikar våra arbetsplatser och ger vidgade kulturellamöjligheter.40-talisterna går snart i pension. Jag menar därföratt det här är en akut fråga. Därför ser jag nu framemot att statsrådet definierar hur framtidsscenariot serut. Och handlar det om det nära perspektivet ochhur vi snabbt ska komma till rätta med problemet att100 000 jobb inte blir tillsatta därföratt de människor som kan ta de jobben inte finns iSverige i dag.Anf. 35 ():Herr talman! Statsrådet säger att de kan få uppe-hållstillstånd om särskilda skäl föreligger. Men dethar bevisligen varit så att åtskilliga har utvisats trotsatt de har haft arbete. Att komma hem till sitt land föratt därifrån söka tillstånd är en ganska stor apparat fören hel familj. Det kostar också ganska mycket pengaratt förflytta sig tillbaka till igen. Barnen fåravbryta sin skolgång och kommer till en mycket osä-ker livssituation i ett land där de inte vill vara.Vi måste bli bättre på att validera utbildningenhos dem som redan finns här i . Jag kommer från , ochdärifrån har man varit nere i och flera andraländer och värvat läkare som kommer hit och skasnabblära sig det svenska språket. Det är inte rimligtatt vi inte tar till vara den arbetskraft som redan finnshär, validerar deras utbildning och ser till att densvenska som de redan har lärt sigkommer till användning. Vi måste bli bättre som landpå att samordna den här verksamheten på ett sådantsätt att vi tar till vara de människor som redan finnshär.Företagen i är mycket positiva, särskiltuppe i . Jag fokuserar lite på det även om jagockså kommer från , som pratarmycket om. Det är ett område i där vi har gottom bostäder. Många kommuner har brist på invånare.De välkomnar verkligen de nya människor somkommer hit. En mycket stor andel av företagen därvar mycket positiva till att anställa utomeuropeisktfödda människor. En bra bit var positivatill en arbetskraftsinvandring. Det är precis som Ma-ria säger att när vi har brist på arbetskraft måste vi tatill vara den som vi redan har här.Anf. 36 ():Herr talman! För mig som representerar Folkpar-tiet är detta nästan ljuv musik för mina öron. Jagminns det stora motstånd som vi i möttenär vi tog upp de här frågorna i valrörelsen. Då ver-kade det vara locket på för alla former av arbets-kraftsinvandring. Vi ska självfallet ställa upp på engemensam diskussion om hur man ska lösa det här.Vi kommer inte ifrån den här frågan. Den är väldigtviktig. Vi behöver de människor som kan komma ochbidra till välstånd och utveckling med sinarbetskraft.Jag hoppas att det ska kunna gå att infria den för-hoppning som statsrådet har om att komma fram medett bra förslag i samverkan med inte bara riksdags-partierna utan också arbetsmarknadens parter. Menjag vet att det finns ett motstånd från framför allt LO.Folkpartiet fick kritik när vi tog upp tankar om att vibehöver fler människor som kan komma hit och hjäl-pa oss.Jag och många med mig har också haft anledningatt bli väldigt upprörda över den negativa inställning-en till flyktingars möjligheter att arbeta. Själv har jagkommit i kontakt med en kvinnlig läkare som intefick stanna här. Det ansågs att hon inte hade skydds-behov, vilket hon enligt min bedömning absolut hade.Hon kom från . Hon hade mycket goda kun-skaper i hur man behandlar könsstympning. Det finnsju tyvärr många kvinnor i som utsätts förkönsstympning. Om hon hade fått stanna här hadehon också kunnat göra väldigt stora insatser genomsina kunskaper i det arabiska språket. Hon fick intestanna. Vad gjorde hon då? Jo, hon emigrerade tillKanada som naturligtvis tog emot henne med öppnaarmar eftersom hon är en ung läkare som behövs. Jaghoppas att svensk flykting- och invandrarpolitik ock-så ska väga in den här typen av faktorer. När man ärbehövd ska man också få stanna landet.Det finns en annan väldigt viktig fråga i det härsammanhanget. Vi vet att väldigt många unga kvin-nor kommer från östra och från länder bortomöstra och vill arbeta här. Tyvärr finns det oftabara ett område som de väljer att arbeta inom, och detär inom prostitutionen. Visst vore det väldigt mycketbättre om vi kunde få de unga kvinnor som söker sigtill att arbeta inom till exempel vård ochomsorg? Många av dem skulle gärna göra det i ställetför att välja prostitution.Jag är självfallet glad om detta leder till en positivöppen attityd till arbetskraftsinvandring. Vi i Folk-partiet kommer naturligtvis att följa den här fråganytterst noga.Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att både förenas i ytterligare ett påståen-de, nämligen att regeringen skulle vara rädd för attdet ska komma människor och ta andras jobb här iSverige. Så är det naturligtvis inte. Men det är ju ettfaktum att 400 000 människor är sjukskrivna,400 000 är förtidspensionerade och 300 000 är ar-betslösa. Det är inte en orimlig ståndpunkt att vi skalägga ned all den kraft vi kan på att göra det möjligtför dessa människor att komma tillbaka in på arbets-marknaden. Jag vill inte medverka till en politik därnågra människor ställs ut i garderoben och får varadär därför att man inte platsar på arbetsmarknaden avnågot skäl som man hämtar in andra somför tillfället är utvilade och friska. Så kan vi inte hadet. Vi måste jobba med dem som redan finns här ochsom behöver komma tillbaka.Men när det är sagt vill jag också säga att det en-ligt regeringens uppfattning finns skäl att i ett längreperspektiv diskutera, inte minst av demografiska skäl,hur man ska kunna tillgodose behovet av arbetskraft.Det räcker sannolikt inte att de människor som i daginte jobbar kommer tillbaka. Det behövs säkert flera.Men frågan om arbetskraftsinvandring är kom-plex. Den kräver en bred diskussion. Det är inte minstviktigt att arbetsmarknadens parter är med och dis-kuterar detta och att eventuella reformer har en godoch bred förankring. Jag har sagt att det finns skäl attredan nu seriöst börja fundera kring behovet av ytter-ligare arbetskraftsinvandring.Man kan säkert dessutom diskutera om gällanderegelverk i alla avseenden svarar mot de förhållandensom råder på arbetsmarknaden i dag.Det behövs ytterligare analys i en rad olika avse-enden. Åtgärder för arbetskraftsinvandring behövervägas mot andra typer av åtgärder för att möta dedemografiska förändringarna. Formerna för det - hurdet ska bedrivas - kan säkert se olika ut. Det är intesjälvklart att allt ska göras i ett enda sammanhang.Detta diskuteras nu inom . Men enmöjlighet är förstås att någon form av utredning medparlamentarisk medverkan tillsätts.Anf. 38 ():Herr talman! Det är glädjande att höra att reger-ingen har svängt och förflyttat sig i frågan. Det varinte så länge sedan som gjorde utta-landen som gick på tvären mot det som statsrådetKarlsson nu anför. Jag hoppas att statsrådet talat statsministern till rätta i frågan så att mankan ha tillförsikt inför framtiden.Naturligtvis är det riktigt och rimligt att arbetahårt med ohälsan och med långtidsarbetslösheten. Jagkan tycka att man borde ha kommit på tanken innan -det är , det här också.Jag hoppas att utgångspunkten för statsrådets tan-kar om alla de här tre faktorerna inte är att antaletjobb i är statiskt, för då är det feltänkt. Anta-let jobb som vi har är inte det som gäller för allframtid. Vi har möjligheter att skapa fler jobb, mendå måste vi ha strukturer som skapar möjligheter såatt människor vill och vågar starta företag och satsarpå att skapa jobb för andra. Jag tycker tyvärr inte attriktningen går däråt just , när vi får allt färre före-tag och företagare.Jag förstår att det är oundvikligt med ytterligareutredning. Jag pekade på ett antal analyser som redanär gjorda och som naturligtvis måste tas till vara.Sverige är ett utredningsland, och det måste finnas engräns för att utreda saker om och om igen. En ganskasnabb parlamentarisk utredning, gärna med parterna,skulle naturligtvis vara värdefullt. Man måste använ-da det material som redan är gjort och snabbt kommatill skott med förslag. Det var därför jag pekade påBerit Rolléns utredning som en möjlighet att läggafram mer samordnade förslag. En proposition skakomma, så varför inte samordna den med ytterligarelättnader på området?Skillnaden är som följer, statsrådet. När man gårin på i ser man attdet står: Så här svårt är det att komma till ocharbeta! Det är den första information som möter en.Går man in på hemsida - som nämndes härtidigare - ser man att det står: Välkommen att arbeta ivårt land! Vi behöver dig! Det är två helt olika bud-skap, som är långt ifrån varandra.Min förhoppning är nu att statsrådet aktivt med-verkar och bidrar till att åstadkomma en förändring.Annars är risken att går före och bestäm-mer detta.Anf. 39 ():Herr talman! Vi ska också komma ihåg att vi kon-kurrerar med andra länder om de här invandrarna.Den arbetskraftsbrist som vi kommer att få i Sverigeär ett europeiskt problem. Invandrarna kommer na-turligtvis att söka sig till de länder där de får ett varmtoch vänligt välkomnande. Därför måste vi ställa upp.Jag tror att vi har haft stor glädje av de invandraresom vi har tagit emot och som är ute i arbete. Dealstrar ju i sin tur nya jobb. Jag känner till exempeltill turkiska medborgare som bor i och sombygger upp företag här. De får landsmän hit somarbetar här, och inte minst skapar de exportmöjlighe-ter till exempelvis . Detta att man kan fleraspråk, och inte bara de vanligaste förutom svenskasom engelska och möjligtvis tyska och franska utanäven invandrarspråken är en styrka när det gäller attfrämja export.Jag håller med om att det brådskaralldeles väldigt med utredningen . Jag hoppas attsvaret från statsrådet inte bara blir att den kommer atttillsättas , för det har jag erfarit ibland kanbli en väldigt . Jag hoppas att utredningenkommer att komma till med allra högsta prioritet.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill till alla mina tre meddebattö-rer bara skjuta in att om inte alltför så kom-mer vi att välkomna 24 länders medborgare att kom-ma och jobba i . Vi ska också välkomna ivarje fall 500 000-600 000 människor i attkomma tillbaka som arbetskraft.Dessutom och därutöver kan det av demografiskaoch andra skäl - kanske också konjunkturella -komma att behövas arbetskraftsinvandring. Låt ossdiskutera det och försöka skapa en bred enighet omreglerna och villkoren inför detta.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:209 om jäm-ställda löner inom offentlig sektorAnf. 41 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vicestatsminister ? vilka åtgärder hon har för avsikt att vidta föratt främja en ökad jämställdhet inom löneom-rådet med beaktande av Edinnormen,? på vilket sätt hon avser att verka för en of-fentlig sektor präglad av en mångfald avdriftformer där sjuktalen är låga och löneni-våerna rimliga och med en aktiv personalpo-litik som synliggör medarbetarna samt? vilken bedömning hon gjort beträffande defaror och möjligheter som ett EMU-medlemskap skulle kunna innebära i relationtill en mer jämställd lönebildning.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jagsom svarar på interpellationen.Jag håller med om att det är avstörsta vikt att uppnå jämställda löner mellan kvinnoroch män. Men frågan är komplex och rymmer mångadimensioner.En dimension är jämställdhetslagens krav på attosakliga löneskillnader inte får förekomma mellankvinnor och män med lika eller likvärdiga arbeten hosen och samma arbetsgivare.En annan dimension är att arbetsmarknaden delvisär könsuppdelad genom att kvinnor och män jobbar iolika yrken och i olika sektorer.