prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Det är viktigt att dessa näringshinder undanröjs.Fru talman! Konkurserna ökade underdet jämfört med samma tid i fjol.När ska regeringen förstå allvaret i detta? Efter nudrygt socialdemokratiskt regerande har vi iSverige 13 000 färre företag än 1994. De se-naste två åren har enligt PRV antalet ansökningar omnybildade företag sjunkit och antalet pa-tentansökningar har sjunkit med . Hand-lingskraften att utreda näringspolitiken verkar varaouttömlig, men beslutskraften för förändringar lysermed sin frånvaro.Arvsskatten i gör att många familjeföre-tag inte kan tas över av kommande generationer.Tiotusentals familjeföretagare, 40-talister, står denärmaste åren inför de här problemen. Var finns re-geringens handlingskraft? Hinner regeringen ändraarvsskattereglerna och rädda företagen?Regeringen har otvetydigt handlingskraft när detgäller att lägga fler stenar i företagarns ryggsäckaroch bygga nya stenrösen. Vi hör nu i nyhets-sändningarna om regeringens nya idéer och kreativi-tet för att ge företagen ännu fler bördor att bära. Dethandlar om hur man ska få ned de ständigt ökandesjukskrivningarna i landet, som kostar oss över110 miljarder kronor per år.Men vad gör regeringen? Den verkar inte bekym-ra sig för ohälsan, utan endast för statens budget. Manbestämmer sig för att vältra över en del av kostnadenpå arbetsgivarna. De som redan betalar 170 miljarderkronor för sjukförsäkringar och sjuklön ska nu betalaytterligare flera . Trotsatt en medelsvensk vistas på sin arbetsplats endast ca7-8 % av sin vakna tid under sin livstid har regering-en dragit slutsatsen att det är på arbetsplatserna somde största orsakerna till sjukskrivningarna tydligenfinns. Det är ingen imponerande analysförmåga, somjag ser det!Detta bekräftar också regeringensnegativa grundinställning till näringslivet. Man bryrsig lite om att avgifterna drabbar de små företagenorättvist - de som bara har sjukskrivna jämförtmed de stora arbetsplatsernas . Det hjälper inte attregeringen pratar om att viss kompensation kommeratt ges till de små företagen. I snitt kanske det kan bliskapligt, men för vissa företag kommer det här att blispiken i kistan.Det är ett dagsaktuellt stort bekymmer hur dåligtregeringen löser problemet med de dyra sjukskriv-ningarna. Men det allra största problemet för Sverigeoch för svenskt näringsliv är, och har alltid varit,Socialdemokraternas innersta attityder till företagan-de. Det är här vi kan finna orsakerna till att det ärmotvind i näringslivet. Så länge s inte kan ändra des-sa attityder kommer inte ett positivt företagsklimat attkunna infinna sig i Sverige.Vad gör Socialdemokraterna så kluvna i närings-livsfrågor? När man läser hur de uttrycker sig i be-tänkandet om företagandets betydelse för landetsutveckling kan man tro att det inte skulle vara någraproblem i för företagare. Men verkligheten ärden motsatta. För att travestera ett ordspråk kan mansäga: Vad ni socialdemokrater säger och skriver hörsinte för vad ni är skriker så högt.Man förstår att ni i socialdemokratin har ett atti-tydproblem att bearbeta när man konstaterar att så fåsocialdemokrater blir företagare.Statistiken visar på flera punkter att i daghar ett av sämsta företagsklimat, speciellt försmå och medelstora företag. I teorin inser s företa-gens betydelse för att ge folk arbete och göra dem tillskattebetalare. Men att företagen är privatägda och attföretagarna kan tjäna mycket pengar är tydligen mot-bjudande. Vinst är ett av de fulaste ord som social-demokrater känner till. Varför har det blivit så? Hurser Socialdemokraterna på företagaren, på entrepre-nören, och hur ser de på ordet vinst? Vinst, socialde-mokrater, är något positivt! Ordet vinst har sammapositiva klang som friskt, sunt och framtidsförutsätt-ningar, medan ordet förlust har samma negativa klangsom sjukt, osunt och ingen framtid.Fru talman! Alldeles för många socialdemokraterverkar ogilla människor som tar initiativ, som ärentreprenörer och tar sitt liv i egna händer. Entrepre-nörer ses tydligen som ett hot i det samhälle somSocialdemokraterna har skapat, där alla ska tas omhand från BB till långvården. Att det finns människorsom vågar utsätta sig för risken att misslyckas kännstydligen som ett hot för socialdemokrater, när desjälva vill ha ett samhälle där alla risker har tagitsbort.I blir företagare, jämfört medUSA:s och . Vi hörde också andrasiffror här tidigare. Men har fler idrottare ochartister i världsklass per capita än de flesta andraländer i världen. Tror ni att vi hade haft så mångaduktiga idrottare och artister i lilla om vihade behandlat dem lika illa som företagarna? Tänkom vi i varje sportreportage och musikrecensionskulle ha gett dem gliringar för deras inkomster ochatt de är orimliga, och tänk om vi hade läste jantela-gen för dem - att de inte ska tro att de är något? Tänkom vi hade infört höga avgifter för idrott! Skulle detha gett positiva resultat? Nej, nu har vi varit klokaoch lyft fram dessa som hjältar, som har givit god PRför . Våra attityder till dem i har varituppmuntrande. Det har gjort att fler och fler ungdo-mar i lilla satsar stenhårt på att bli en nyFoppa, en ny eller en ny ABBA-grupp.Många ungdomar har visioner om att bli berömdaoch rika.Skulle inte effekten ha blivit lika positiv om vihade behandlat företagare på det sättet? Skulle intefler ungdomar vilja satsa på att bli företagare i ettsådant klimat? Vore det inte troligt att vi hade haftlika många entreprenörsgymnasier som idrottsgymna-sier?Regeringen har börjat satsa på ökat entreprenörs-kap i skolorna, och det är bra. Men vad hjälper detom eleverna när de sedan lämnar skolorna möter dethär klimatet utanför skolans väggar?Socialdemokraterna som styrt det här landet merän av tiden efter tycker tydli-gen att det är mycket viktigare med rika idrottare ochartister än med företagare utifrån de attityder manvisar. Lika mycket som man kan glädjas över attnågra få idrottare kan bli miljonärer och världskändi-sar, lika mycket måste Socialdemokraterna i Sverigeha attityden att kunna glädja sig åt att företagareibland lyckas tjäna pengar och bli miljonärer. När skadenna nya attityd göra entré i regeringen?Företag som skapas och växer, som ger arbete åtmånga, har bra lönsamhet och ger lön åt företagarenmåste bli något av det finaste som finns ur samhälletssynpunkt. Det måste till och med bli finare än rike-domar som skapas av idrottare, rockmusiker ochbingovinnare. Det brådskar med en attitydförändringhos Socialdemokraterna.Till sist, fru talman, får inte detta enligt oss krist-demokrater innebära att våra sociala ambitionerminskar i samhällsarbetet. Snarare ska den här atti-tydförändringen få oss att se ett blomstrande närings-liv som ger oss mer resurser till vård, omsorg, skolaoch poliser. Vi har en potential i att kunnafördubbla antalet företagare om vi jämför oss medandra länder. Det kan ske om attityderna till företag-samhet blir positiva och om regelverket anpassas försmå företag och för att starta nya.De flesta startar företag för att få styra över sinaliv och sitt arbete och för att få förverkliga sina idéer.Möjligen gör de det också för att tjäna lite extrapengar. Först när Socialdemokraterna ändrar sinainnersta attityder och börjar tänka och handla utifrånatt detta är något positivt som ska uppmuntras kan vifå en positivt vändning av företagsklimatet i Sverige.Därmed kan vi få mer resurser för att skapa ett bättreland och en tryggare värld.Välkomna till sinnesändring, socialdemokrater!Anf. 217 ():Fru talman! Det är alltid intressant att höra frånmoderat och folkpartistisk sida att man löser detmesta genom att ha lägre skatter och genom att ur-holka arbetsrätten. Jag kan förstå att man i oppositionmåste föra fram ett antal punkter, men det hade ändåvarit intressant om man kunde utveckla sig någongång och faktiskt erkänna att exempelvis den arbets-rätt som vi har i det här landet också har varit väldigtbra för företagen och utvecklingen av företagen.Det kanske inte handlar om att försämra utan omatt utveckla, att förbättra ytterligare så att löntagare idet här landet också får vara med och utveckla sam-hället. Vi vet om att de behövs och att de har kunska-perna att göra just detta.Lars nämnde inte detta, och det hedrar juhonom. skällde han ju ganska hårt på Soci-aldemokraterna. Jag vet inte om han även räknade inövriga partier, men det var en ordentlig holmgång, fårman notera.Jag tänkte prata omkring punkt 9, reservatio-nen 12. Den handlar om vad vi gör och hur vi skaagera när lönsamma företag helt plötsligt lägger nedpå en ort. Vi har olika exempel. Vi har Gislavedsfal-let, där ett lönsamt företag läggs ned helt plötsligt. Iefterhand får vi reda på att det har funnits med stöd-pengar på olika sätt. Vi vet också om att det är ganskabilligt att lägga ned i . Det företag som läggerned får inte särskilt höga kostnader jämfört med omman lägger ned i ett annat land.Vi har Degerforsfallet. Det var ett lönsamt företagsom koncernen i fråga ville lägga ned en enhet i. Dådrabbar det fastän det är lönsamt där. Nuvisade det sig ju att de som skulle göra det här stålet istället, i , inte klarar av kvaliteten. Därförfortsätter Degerforsarbetarna stolt och lojalt att pro-ducera den här stålvarianten.Vi har batterifabriker, nere i min egen hembygd,som lades ned. Det berodde faktiskt på att koncernensom de tillhörde hade flera fabriker i . Man vari behov av att rationalisera. Någon enhet skulle läggasned. Och vilken enhet tog man då, fru talman? Jo,man tog naturligtvis den i , för det var mycketbilligare.Då är det ju på det sättet att vi i har det såordnat att när ett företag kan fortsätta utanlägger ned har vi en arbetsmarknadspolitik som göratt människor får a-kassa. Vi går in på olika sätt ochförsöker se till att de får nytt arbete. I många andraländer är det så att företag måste betala, rentav enordentlig peng, till de människor som man säger upp.Det är klart, då blir det ju dyrt att lägga ned i ,eller Tyskland.Det är precis den här situationen som vi på någotsätt måste utreda. Vi kanske inte ska ha samma regleri som man har på andra ställen i , menvi måste se till att det blir konkurrensneutralitet så attdet inte alltid blir så att det svenska företaget sittersämst till och blir det som läggs ned i de här situatio-nerna.Den andra situationen är ju att lönsamma företagkan ha en lokal företagsledning, och de kan ha sinaanställda, som på alla sätt vill fortsätta driften. Dåborde det finnas möjligheter även för sådana intressenatt kunna gå in och kanske göra något nytt och bra aven fabrik som annars hade lagts ned.I reservation 11 vänder man sig väldigt skarptemot detta sätt att diskutera. Man menar att det skullevara betydande intrång i äganderätten. Det är tydligenhelt främmande för de partier som har skrivit underden reservationen. Då är frågan: Kan och ska ägar-makten vara total i ett civiliserat samhälle? Kan vigodta att ett stort företag, eller ett mindre stort företagsom ändå är väldigt viktigt för den orten, lägger nedtrots att det är lönsamt eller trots att det finns de somvill fortsätta driften? Ska det vara ägarens möjlighet?Ska det enbart vara ägaren som bestämmer huruvidadetta ska ske eller inte?Det är klart, visst är det ett brott mot ägarmaktenom vi skulle hitta andra sätt att hantera sådana härsituationer på. Men frågan är: Får ägarmakten varatotal i civiliserade samhällen som eller andraländer i ?Vi yrkar bifall till reservationen 12, men jag villockså poängtera att utifall att vår reservation inteskulle nå huvudvoteringen kommer vi att stödja ma-joritetens text. Majoriteten inser de här problemenmen vill alltså inte gå riktigt så långt som vi föreslår ireservationen. Vi föreslår ju helt enkelt att dessasituationer ska utredas.Jag vill även kommentera punkten 11, reserva-tion 10. Den är lite förvånande. Det är ju inte länge-sedan, det är i alla fall inte ens , som vihär i fattade beslut om att vi skulle ha ettnationellt program för ökad träanvändning. Det hartillsatts en utredare, på . Jag vetom att det här arbetet pågår för fullt inom träbran-schen, alltså hur man ska använda träet bättre och hurvi ska se till att flera produkter består av trä. Dettainnehåller naturligtvis hela den biten plus frågornaom hur vi ser till att få en bra råvara och hur forsk-ningen ska gå till när det gäller ökad trävidareföräd-ling.Det är naturligtvis lite konstigt om vi nu igen fåren reservation i den här frågan. Då är det precis somatt tiden har stått stilla. Ingenting skulle då ha hänt påett år. Det har ju hänt väldigt stora saker, i alla fallenligt dem som arbetar och verkar inom träbranschen.Intressant är dock att och Folkpartiethär för en gångs skull har tagit upp hur viktigt det äratt staten är med och ser till att den här forskningenverkligen fungerar.Fru talman! Med detta skulle jag kunna vara nöjd.Anf. 218 () replik:Fru talman! tar upp problemet medatt företag lämnar landet och att det skapar problempå olika orter. Det upprör oss . Menvarför stöder han oss inte när vi verkligen vill skapabättre förutsättningar för familjeföretagen att kunnaleva vidare?Många halvstora familjeföretag har inte råd att gåöver till kommande generationer, utan det blir ut-ländska ägare som köper in dem. Det blir enda alter-nativet. Då får vi det här problemet. Det finns ingetlokalt engagemang längre. Så länge företagarfamil-jerna har drivit företaget har man känt för bygden. Ettexempel var Facit, som gick alldeles för långt ochkörde tills det var ända i botten. Men de ville inte gesig.Det är villkoren för familjeföretagen och de me-delstora företagen som gör att många av dessa företaghamnar hos ägare som inte har känsla för Sverigelängre. Vi måste måna om de svenska företagen, såatt de kan leva vidare. Många av de tiotusentals före-tag med fyrtiotalister som företagsledare som jagberättade om kommer att bli köpta av utländska före-tag, och jag garanterar att många av dem kommer attflyttas utomlands om vi inte gör någonting snabbt.Stöd då de idéer som vi har i stället för att rösta motoss!Anf. 219 () replik:Fru talman! Jag är den förste att säga att vi villgöra allt för att dessa familjeföretag kan verka vidareoch vara kvar i . Vi vet om att det finns vissaskatteregler, som vi nu kommer att ändra på. Vi vetockså om att det finns problem med generationsskif-ten, som det väl finns en utredning om.Problemet finns där, men jag är inte säker på löser detta genom att sänka skatter eller att för-sämra arbetsrätten, vilket vissa borgerliga partier vill.Det är inte bra att vi i områden med stor företagsam-het ser en tendens att utländska ägare går in och köperdessa företag. I bland kan det väl vara bra. Om defortsätter att verka på orten är det väl inte sämre medden varianten. Det som är tråkigt är om de köper uppoch lägger ned.Nu tror jag inte att detta är något som försiggårbara i . Vi vet om att svenskt kapital är minstlika aggressivt utanför gränser, i ,som utländskt kapital är i Sverige.Anf. 220 () replik:Fru talman! , arvsskatterna är ändårätt unika för . Det är inte många länder somtar i på det viset.Vi hade på ett SPN-seminarium besök avMattssons Bygg. De berättade att de när de för ett tagsedan skiftade till kommande generation fick betala200 miljoner i arvsskatt. De sade att det var på vippenatt de inte hade klarat det. Alternativet var för demlänge att de skulle få sälja företaget. De sade att deför dessa pengar kunde ha byggt 600 lägenheter här iStockholm. Så mycket fick de punga ut med för attbehålla det i familjens ägo. Är det rimligt?Lennart Beijer säger att vi inte ska sänka någraskatter. Det är ju det vi måste göra för att göra detmöjligt för ett sådant företag att leva vidare i famil-jens ägo.Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att det är fråganom att sänka skatter rakt över. Det är väl i så fall ska justera skatterna inom sig på något sätt.Däremot tror jag att även inser att vi nogmåste försvara de skatteinkomster vi har och se till attvi till och med kan öka på lite.Just generationsskiften är problem både i små fö-retag och i lantbruk - alltså både stora och små före-tag. Där måste vi hitta vägar som gör att det inte slårså hårt. I det här fallet har jag ingen aning om vadman ställer de 200 miljonerna i kostnad emot. Detberor ju på hur stort företaget nu var.Anf. 222 () replik:Fru talman! Jag ska bara säga något helt kort.Lennart Beijer påstod i stort sett att jag bara hadepratat om lägre skatter och en uppluckrad arbetsrätt -det var ungefär så han uttryckte det, även om jag intekommer ihåg den exakta ordalydelsen. Det är natur-ligtvis inte så.Vad jag sade om arbetsrätten var att den skullekunna vara mer flexibel. Jag har inte ens sagt hur denskulle förändras. Det kan vara olika beroende på hurdet aktuella läget ser ut.Skattesänkningar tog jag upp som en av åttapunkter. Det är kanske inte att överdriva skatternasbetydelse i detta sammanhang. Där tycker jag att manbör korrigera den uppfattning som hade.Jag har stått här - det har vi alla gjort -och pratat om just vad som behövs: nyföretagande,entreprenörskap, ökad förståelse för uppfinnare,kvinnors företagsamhet, invandrares företagsamhetoch ungas företagsamhet. Jag har pratat om hassel-backspotatisskäraren, snarkbollen och så vidare. Detär mycket som behövs för ett bättre företagsklimat,. Skatter och arbetsrätt kan vara tvåpunkter i ett sådant stort program.Jag skulle ändå vilja ställa en fråga till LennartBeijer. Han talade om att det är billigare att lägga nedi och att det är därför man gör det. Det ärmöjligt att det stämmer i jämförelse med vissa länder.Men det finns en annan sida av myntet som innebäratt det är dyrare att driva verksamhet i ochdärför mer lönsamt att lägga ned här. Hur kommente-rar det?Anf. 223 () replik:Fru talman! Först vill jag bara säga något om ut-trycket "flexibel arbetsrätt". Det får vem som helst attfå frossa efter ryggen. Det är precis så man säger närman vill försämra den arbetsrätt vi har. Men okej, jaghoppas att är inne på att det ska vara flexibelt ochatt man ska ha en bra arbetsrätt som gynnar ävenlöntagarna.Tyvärr blir det med de system vi har uppbyggt,alltså väldigt olika system i och på mångaställen i övriga , väldigt billigt i vissa situatio-ner när en koncern med företag runtomkring i Europaoch i ska välja något företag att lägga ned. Dåär det väldigt fördelaktigt att lägga ned just i Sverigedärför att man får betala så mycket pengar till varjeanställd om man lägger ned i en del andra länder.Är det dyrare att driva företag? Jag är inte säkerpå det. Det är ju ingen brist på utländskt kapital somvill komma till , både köpa upp och etableranytt. De måste ju ändå på något sätt värdera in att dettydligen är vissa fördelar att driva produktion i Sveri-ge, och lönekostnaderna är inte mycket högre än påmånga andra ställen i . Tillsammans har dettatydligen gjort att det är ett stort intresse.Vad tycker att man ska göra åt att detär billigare att lägga ned i ? Vad gör man åtatt lönsamma företag läggs ned och att ingen får gå inoch fortsätta driften?Anf. 224 () replik:Fru talman! Någon får lov att fortsätta driften. Detfinns inget förbud mot att till exempel anställda lägg-er ett bud på ett företag. Men vi är emot en lagstift-ning som ska tvinga fram detta. Det är vi emot.Jag vill fortfarande hävda att andra sidan avmyntet som pratar om är att det ärbilligare att driva ett företag till exempel på andrasidan . Det har vi sett vid ett flertal tillfällen.Man har lagt ned produktion i . Jag hörde om ett tekoföretag som ska läggas ned i Sverigeoch flyttas över till en av de baltiska staterna. Dendiskussionen kommer vi ändå inte undan, och det ärtvå sidor av samma mynt, tycker jag.Man kan visst vara orolig för att stora multinatio-nella företag kommer hit till , köper upp våraföretag och lägger ned dem. Det är ett problem ävenom man fortsätter med drift av ett litet företag i Sve-rige, för vi vet att det finns en mycket större risk föratt man lägger ned där man inte själv har huvudkon-tor. Utländska ägare av företag har lättare att lägganed i än i sitt eget hemland. Det ligger i sa-kens natur. Vi är människor, och där man finns göra väl ifrån sig.Jag tycker att tog upp en intressantfråga tidigare, detta om arvsskatt. Hur gör vi egentli-gen för att förhindra att kanske hela bygder blir utanföretagsamhet - att många företag helt enkelt kom-mer att gå i graven med den fyrtiotalistgenerationsom kommer att gå i pension väldigt snart, om maninte redan har börjat göra det. Det är ett stort, konkretoch gemensamt problem som vi har. Det finns egent-ligen ingen partiretorik i detta, utan det är en tragiksom lurar bakom hörnet. Har någrafunderingar om vad man skulle kunna göra för attunderlätta generationsskiftet?Anf. 225 () replik:Fru talman! Det är klart att om hadeandra sidan om i tankarna vet jag att detfinns företag med enklare tillverkning som har flyttatsin verksamhet dit där det finns låga löner. var detinte dessa exempel som jag hade, utan det var företagmed relativt exklusiv produktion som av andra skälflyttade till länder med minst lika höga lönekostnadersom och även med andra kostnader som kan-ske är högre än , men där man antingen fåttstöd eller där man har högre kostnad på en punkt,nämligen när man lägger ned. Det är dessa variantersom ändå har varit de som har drabbat oss hårdast.Självfallet får vi finna oss i att väldigt enkel industri-produktion till viss del förläggs till länder på andrasidan . Men även där har vi sett att det intefungerar så enkelt eftersom det också är fråga om attgöra produkter som fyller sin fulla funktion. Vi serändå gång på gång att produktion tas hem till Sverigeigen. Men självfallet kommer denna utveckling attfortsätta på olika sätt.När det gäller generationsskiften har jag inte nå-gon lösning för dagen mer än att jag håller med omatt det är ett problem som måste lösas ordentligt. Detgäller både större företag och jordbruk. Man ska intebehöva hitta på konstiga vägar för att kunna klara ettgenerationsskifte. Det ska kunna ske på ett vettigtsätt. Men det är alldeles självklart att det inte kan skehelt utan kostnader. Någon kostnad finns alltid nå-gonstans för att man ska kunna klara av detta systemöver huvud taget.Anf. 226 ():Fru talman! Detta betänkande med rubriken berör i sig många viktigaställningstaganden även om rubriksättningen inte såtydligt säger vad innehållet är.Vad jag skulle vilja lyfta fram och betona i det härbetänkandet är att det finns många frågor som bordefå oss att lyfta blicken även från att enbart diskuteraföretagsproblematiken till att faktiskt också fånga uppmänniskan bakom företagandet och vikten av att seoch skapa förutsättningar för att enskilda människorvågar och vill förverkliga sina tankar och idéer utanatt man därmed behöver slåss mot traditionellastrukturer och mot överbyråkratiska regler eller skat-ter som slår mot förmågan att till exempel ta överfamiljeföretag och mot familjeföretagare att kunnaförverkliga sina nya tankar och idéer.Nutek visar i sina analyser vikten av att nya före-tag startas. behöver mer företag, vilket äravgörande för att nå den tillväxt som behövs för attskapa bra förutsättningar för vår samlade välfärd.Nutek visar också på att vi i , i jämförelsemed andra länder, har en väldigt liten andel av landetsbefolkning som startar nya företag. Man pekar dess-utom ut, som jag tidigare berörde, vikten av att vi fören politik som riktar sig just till enskilda människorsom för fram entreprenörskapen och som kan geskarriärmöjligheter och en stimulans för denna livsstilsom det faktiskt är att vara företagare. Då behövssänkta skatter, och då behövs enklare regler som engrund för ett gott klimat för nya företagare och entre-prenörer.Fru talman! För att ytterligare påvisa vikten av attvi ser människan bakom företagen vill jag ocksåbetona att vi formar en näringspolitik som utgår frånatt vi faktiskt har fler än medelålders män med pengarpå banken som kan bli morgondagens företagare.