prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Oavsett om det är riksdag eller regering så har videt ansvaret som politiker.En förändring av indelningen när det gäller Hebysöverflyttande till annat län skulle få allvarliga kon-sekvenser för och förförutsättningarna att bedriva sjukvård i det landsting-et. Den aspekten måste vägas in.Sedan är det här en frågeställning som naturligtviskommer upp i det vidare sammanhanget, som vi un-derstryker. Hur ska vi ha det med regionindelningen iett längre perspektiv? Där har ju regeringen tillsatt enansvarsutredning, som förmodligen kommer in pådessa aspekter. Då får en möjlighet att iframtiden ta ställning till de här frågorna.Kvinnors nyföretagandeAnf. 70 ():Herr talman! Jag vill rikta min fråga till närings-minister . Den gäller också den låganivån på nyföretagandet. presenterade juNyföretagarcentrum statistik som visade att nyföreta-gandet i minskar. /februari har detvarit minus jämfört med . Oavsett omman väljer att titta på den statistiken eller på denstatistik som näringsministern har hänvisattill här i debatten så är det otvetydigt att nyföretagan-det går ned . Det går ned.Särskilt allvarligt tycker jag det är att kvinnorsandel av nyföretagandet är på en väldiglåg nivå. av nyföretagandet är kvinnor somstartar företag. Då är min fråga: Vilka åtgärder tänkernäringsministern vidta för att öka kvinnors andel avnyföretagandet?Anf. 71 Näringsminister ():Herr talman! Det är sannolikt så, men vi vet ännuinte om nyföretagandet går ned just . Jag tror attdet gör det på grund av den konjunkturnedgång somvi upplever. Men att använda siffror för en enstakamånad, siffror som inte avspeglar nyföretagande, utansom avspeglar en stor mängd allt-möjligt-verksamheter som sker på Patent- och registrerings-verket, är inte tillräckligt stabilt.Däremot kan vi vara helt överens om att det är förfå kvinnor som startat och driver företag. Varförkvinnor skulle vara underrepresenterade jämfört medmän när det gäller företagande förstår jag inte. Närjag ser mig omkring är inte kvinnor mindre företag-samma eller mindre initiativrika än män. Jag tror attdet i hög grad handlar om värderingar, kulturellafrågor som är svåra för oss politiker att arbeta med.Vi har stora program för att höja medvetenhetenbland kvinnor, men kulturfrågorna är mer långsiktigaän att jag förmår ändra dem på en minut.Anf. 72 ():Herr talman! Jag delar näringsministerns, låt migsäga, oförstående när det gäller kvinnors låga andelav nyföretagandet. Jag tycker inte heller att det finnsnågon anledning att kvinnor, jämfört med populatio-nen som helhet, skulle starta företag i mindre ut-sträckning. Men då är frågan: Vad är näringsminis-tern beredd att göra?Jag tycker att kvinnor, till exempel sjuksköter-skor, borde få lättare att få F-skattsedel. Att varasjuksköterska betraktas som ett osjälvständigtyrke, och jag kan inte få F-skattsedel. Att vara läkareär däremot ett självständigt yrke. Då kan man få F-skattsedel. Det är ett exempel. Ett annat exempel äratt underlätta att skaffa kapital, att man skulle kunnafå spara till ett startkapital för företag. Det är ju så attkvinnor är mindre kapitalstarka än män. Vad harnäringsministern för syn på de förslagen?Anf. 73 Näringsminister ():Herr talman! Vi har ett antal program i gång medbetydande resurser för att öka medvetenheten hoskvinnor om möjligheten att starta företag och stödjakvinnor som startar företag med rådgivning och sup-port på olika sätt. Det kan göra situationen en smulabättre. Men bland de kvinnor man träffar och talarmed om detta får man ofta höra om attitydfrågor, tillexempel det som nämndes om hur man blir behandladpå banken, hur man förhandlar om krediter, hur manblir bemött när man som ny kund vill skaffa krediterhos leverantörer.Det här är grundläggande kulturfrågor som nä-ringslivet behöver jobba mer aktivt med. Vi kan gå ibräschen med opinionsbildning, men vi kan inte sittai och fatta särskilt många lagbeslut som göratt bankerna måste titta på ett annat sätt när mankommer in genom dörren. Men vi kanske skulle pro-va det också.Brandkunskap i skolornaAnf. 74 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillförsvarsminister . Det är ju så attRäddningstjänsten tillsammans med Brandförsvarsfö-reningen utbildar bland annat väldigt många ungdo-mar i brandkunskap för alla. För det får man statligamedel som heter BKA-medel. Målgrupppen är före-ningar och organisationer, ungdomsföreningar, ochframför allt elever i . har man reduce-rat dessa medel. Det är inte fråga om någon särskiltstor summa, men det rör ändå ca 2 000 elever varje årsom man måste minska med. Med tanke på den sam-hällsstruktur vi har, att elever går hem och lär sinaföräldrar den här kunskapen, bland annat våra invand-rade kamrater, skulle jag vilja fråga ministern om detär bra att reducera de statliga bidragen i denna såviktiga sak, brandkunskap.Anf. 75 Försvarsminister ():Herr talman! Över huvud taget är ju brandförsva-ret inne i en förändringsprocess där det mer handlarom att förebygga bränder och ta vara på erfarenheterfrån tidigare bränder och olyckor och se till hur mankan hindra att nya uppstår. Det gör ju också att kom-munernas brandpersonal och räddningstjänstpersonalkommer att engageras i ökad utsträckning i sådanauppgifter.Däremot är det så att de statliga medel som finns,och de uppgifter som har, har redu-cerats eftersom hela sektorn på det utgiftsområdet hargjort reduktioner. Då har tvingats gåigenom ganska noga var man ska lägga sina pengar.Jag har ingen synpunkt på alla de ganska tuffa åt-stramningar som har skett för att säkra de obligatoris-ka åtaganden som har tryckt på.SjöräddningssällskapetAnf. 76 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. satt en äldre man ute på havetutanför . Han fick inte i gång sin mo-tor. Han var i sjönöd. Det kunde ha slutat illa om inteSjöräddningssällskapet hade hittat honom och hjälpthonom i land.Den här mannen är min svärfar. Vi i familjen ärväldigt glada över att finnsoch över att de gör stora ideella insatser längs vårakuster. har ministern fattat ett beslut att intelåta det här sällskapet slippa betala för de båtar manhar fått låna av Försvarsmakten. Det handlar om tiostridsbåt 90. vill regeringen tydligen att de skabetala full kostnadstäckning, det vill säga avskriv-ningar, för båtarna. Det innebär 2 ½ miljon ,och det har man inte råd med.Jag undrar vad ministern har att säga om detta.Anf. 77 Försvarsminister ():Herr talman! Det är riktigt att regeringen har talatom för att de från och mednästa år kan få undantag från kravet attbetala full ersättning för lån av båtarna. Det ska ocksåsägas att det är som har det huvudsak-liga ansvaret för . Min avsikt är natur-ligtvis att och Sjöfartsverketska kunna komma överens om en ordning som inne-bär att sällskapet kan fortsätta sin verksamhet fram-över.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tolkar svaret som att det finns enljusglimt.Sjöräddningssällskapet har 700 besättningsmänsom jobbar ideellt för vår allmänna säkerhet. De finnsdär dygnet runt, och ställer upp.Avtalet gällande båtarna var att man skulle skötaunderhållet och se till att de återställs när Försvar-smakten behöver dem. Det blir ett stort problem omman inte kan lösa detta. Det ska också sägas att har andra inställelsetider än har. kommer snab-bare ut till havs, mycket beroende på de här snabbabåtarna.Jag skulle gärna vilja höra en kommentar om jaghar tolkat ministern rätt.Anf. 79 Försvarsminister ():Herr talman! , på det här området,liksom på många andra områden, har Försvarsmaktenkunnat ställa upp med sina befintliga resurser ochstötta andra samhällsområden. genomför Försvar-smakten en stor omställning och har också ett bespa-ringskrav på sig. Det betyder naturligtvis att detkommer att bli mycket tuffare på flera områden attkunna inrymma den här typen av åtaganden. Därförär det så viktigt att de övriga civila myndigheter somhar ansvar för verksamheter där försvaret harkunnat biträda gratis noga tänker igenom och värde-rar den här typen av frivilliginsatser, så att de kanfortsätta om man bedömer att de har det värdet. I dethär fallet har vi velat ge en förvarning omvad som kommer att gälla.Jämställdheten i statliga företagsstyrelserAnf. 80 ():Herr talman! Jag vänder mig till näringsministerLeif . Jag vill börja med att berömma rege-ringen för att ni har uppnått det mål ni satte när detgäller jämställdhet i statsägda företag. Ni satte uppmålet till 2003, och det ser ut som om ni kom-mer att uppnå det. Men mitt bekymmer är att det serilla ut när det gäller ordförande och vice ordförande istyrelser och ledningsgrupper.I de ojusterade betänkanden som vi just nu gårigenom i utskottet står det att regeringen avseratt jobba för att uppnå jämställdhet när det gällerordförande, vice ordförande och ledning. Vad betyder""? Och vad gör regeringen för att också uppnåmångfald när det gäller människor med annan bak-grund?Anf. 81 Näringsminister ():Herr talman! Jag tackar för uppmärksamhetenkring att det faktiskt har gjorts mycket stora framstegi den statliga företagsgruppen när det gäller ökadjämställdhet i styrelsearbetet. Vi har sedan längejobbat målmedvetet med detta. Det började inte närjag kom in i detta. Det göratt vi är nära målet om kvinnlig representation.Det har gjorts utan att man har behövt tvångskvoteraoch sänka kraven. Man har arbetat målmedvetet medatt söka kvinnliga kandidater.Jag räknar med att det med automatik kommer attinnebära att vi gradvis får fler och fler kvinnor somordförande och vice ordförande i bolagen, i takt medatt en stor grupp kvinnor nu vinner erfarenhet avarbete i våra styrelser. De kommer också i sin rekry-teringspolitik att se till att det blir mer jämställdhet ide personalgrupper som styrelsen beslutar över - denverkställande ledningen i bolagen. Det tror jag kom-mer att följa automatiskt av detta, och vi uppmuntrardetta. Men jag tänker inte från regeringens sida taöver anställningsmakten. Det är styrelsens uppdrag,och jag litar på att dessa mer jämställda styrelserkommer att göra ett bättre jobb än hittills.Anf. 82 ():Herr talman! Då ska ministern få använda nästaminut till att svara på hur ni ska uppnå mångfaldockså när det gäller människor med annan bakgrund.Sedan måste jag säga att man också måste vara upp-märksam på att det även på suppleantplatser, som kanbli en naturlig rekryteringsbas, är väldigt dåligt medkvinnorepresentation. Man måste se till att det blirfler kvinnor på de platserna också.Anf. 83 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker också att det är en bra idéatt använda suppleantplatserna på det sättet, men istatens aktiebolag har vi inga suppleanter. I styrelser imyndigheter och liknande har man ersättare, men iaktiebolagen förväntas varje ledamot ha fullt ansvarför sin del av arbetet. Vi har inga mellanting.Jag kommer att arbeta för en ökad mångfald i sty-relserna, inte bara vad gäller etniskt och geografisktursprung men också för att få en breddning av deerfarenheter som finns. Traditionellt är styrelser isvenskt näringsliv dominerade av män i övre medel-åldern som är civilingenjörer eller civilekonomer ochhar jobbat i företagsledande positioner. Jag vill hamånga andra grupper från andra delar av änStockholm i styrelserna. Det kommer jag att jobbaför.Nordiska TV-program i SverigeAnf. 84 ():Herr talman! Jag tänkte ta tillfället i akt att åter-igen ta en liten debatt med kulturministern om det härmed TV.En av mina första frågor i frågestunden handladeom att eventuellt se de nordiska TV-programmen idet här huset. Det blev ett bra resultat av den diskus-sionen. ser vi , och i dethär huset. Det är en stor framgång. Men ute i svenskasamhället är frågan fortfarande inte klar.Jag blev så glad när jag hör kulturministern talaom de nya digitala kanalerna. Kulturministern kom-mer att erbjuda åtta kanaler, säger hon. är jagdelegat i och diskuterar frågan oftaruntomkring i , och jag är på väg till Norgemed frågan: Kommer nu de nordiska programmenmed i det nya digitala systemet, så att människorna iNorden får en möjlighet att se varandras nyhetssänd-ningar och kulturella program? Det är en viktig fråga,inte minst nu när är ordförandeland i Nordis-ka rådet.Anf. 85 Kulturminister ():Herr talman! Min övertygelse är att när digitalise-ringen är genomförd i de nordiska länderna finns dereella förutsättningarna. Det vill säga att vi inte harbrist på frekvensutrymme, utan att det finns gott omfrekvensutrymme och plats för många kanaler. Jag ärövertygad om att det nordiska intresset - grannsämjanoch grannintresset - kommer att leda till att vi då harnordiska kanaler i de nordiska ländernas utbud. Så ärdet inte . Från svensk sida är vi rätt dåliga, förhär finns det lägsta intresset bland TV-tittarna för attse grannlands-TV. Men jag tror att när det finns möj-lighet att sända inte bara en, två eller tre kanaler imarknätet utan betydligt fler kommer det att ses merav nordisk television även i Sverige.Anf. 86 ():Herr talman! Jag tycker att svaret egentligen ärlite svävande. Jag vill att kulturministern tar detta påallvar. Det är inte sanning att det inte finns intresse avatt se varandras TV-kanaler. Jag kan som boende i ettområde där vi har möjlighet att ta in till exempelNorge via egen antenn garantera att det inte finns ettenda hus i det området som inte har en antenn förNorge 1 och 2.Likadant är det vid den finska gränsen och vid dendanska gränsen, det är jag helt övertygad om. Jag troratt det är viktigt att kulturministern tar med sig dennafråga in i TV-debatten, att de nordiska kanalerna ochpublic service-kanalerna finns med i det digitala nä-tet. De får inte plats på åtta kanaler.Denna fråga har diskuterats i isnart . Vid jubileet i sade vi att om viinte klarar att lösa denna fråga är frågan hur det nor-diska samarbetet i fortsättningen ska ske. Det är en avde viktigaste frågorna för att vi ska kunna ha ett kul-turellt samarbete.Anf. 87 Kulturminister ():Herr talman! Jag ska ta ett konkret exempel. har slutit ett avtal rätt somhandlar om att till exempel även fortsättnings-vis ska kunna se svensk television. Denna typ avöverenskommelser kommer vi att se mer av under denärmaste åren.De nordiska kulturministrarna har engagerat sigför denna sak. Det gäller även de nordiska samar-betsministrarna och självt. Detta är ettämne som är uppe på vartenda nordiskt möte som jagdeltar i. Min övertygelse är att även om vi som politi-ker inte sitter på all makt i denna sak kommer vislutligen att få en situation där många fler än i dagkan se grannlands-TV.EU:s jordbrukspolitikAnf. 88 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerLeif . EU:s förslag till ny radikal jordbruks-reform har förmodligen sitt ursprung i WTO:s förslagi den nya WTO-rundan. Det vore därför intressant atthöra näringsministerns syn när det gäller förslaget tillutfasning av exportstöd och exportkrediter. Det voreockså intressant att höra näringsministerns syn påövriga frågor som driver i WTO-rundan.Anf. 89 Näringsminister ():Herr talman! Det var en stor och bred fråga. Låtmig börja med frågan om EU:s jordbrukspolitik. Jagoch anser att exportbidragen är en mycketdålig del av EU:s jordbrukspolitik. Jag skulle till ochmed vilja kalla den omoralisk. Den innebär att vi medskattemedel slår undan fötterna på fattiga bönder i från till exempel marknaderna i deras egnastäder, där våra jordbruksprodukter är billigare förstadsborna att köpa än de produkter som deras egnabönder kan producera. Så var det i fråga om det ex-empel som vi såg med svensk torrmjölk iDominikanska republiken. Hela övriga världen vän-der sig mot EU i denna fråga i WTO-förhandlingarnaoch kräver att dessa bidrag inte ska minskas utanavskaffas.Jag tror att det är en tidsfråga innan EU måste gemed sig på denna punkt. Det finns många andra sned-vridande stöd, inte minst i . Men detta är detmest iögonenfallande exemplet. Och det har en högprioritet i EU:s interna reformarbete att få bort justdenna skamfläck från medelsarsenalen i jordbrukspo-litiken.Anf. 90 ():Herr talman! Det var väldigt skönt att höra dettaom näringsministerns syn på utfasning av exportstödoch exportkrediter. Vilka övriga frågor är viktiga förSverige att driva i WTO-rundan?Anf. 91 Näringsminister ():Herr talman! WTO-rundan har kommit att kallasutvecklingsrundan. Varje runda har fått ett eget namn.Detta är Dohas utvecklingsrunda efter namnet påplatsen där agendan antogs. Också för är enhuvudmålsättning att minska klyftorna mellan norroch söder, mellan rika och fattiga länder.Våra krav är i hög grad den typen av krav som görvärlden mer hållbar, mindre fylld av spänningar ochmindre fylld av orättvisor. Men vi har naturligtvisockså krav som präglas av svenska egenintressen -kampen för jobben i . Jag vill till exempelockså se en öppnare marknad för jordbruksvaror såatt svenska bönder kan sälja sina varor också i tillexempel som är helt stängt eller så attsvensk livsmedelsindustri kan närma sig kunder iTrondheim och om de är belägna i Östersundeller . Det är väldigt svårt på mångaområden. Detta är också en fråga just för WTO-förhandlingen. För att inte tala om den stora fråganom hur vi ska hantera de hinder som fortfarande finnsi USA.Landstingens ekonomiAnf. 92 ():Herr talman! Jag hade egentligen tänkt att ställaen fråga till statsrådet om den , men när jag fick höra statsrådets Löv-déns svar på fråga måste jag ändådiskutera landstingens ekonomi. En så slarvig hante-ring av statistik som statsrådet gjorde sig skyldig tillkan nämligen inte få vara opåtalad. Allt var riktigt.Men de 275 miljoner som i Västernorr-land har i underskott är faktiskt mer än alla dessamiljarder. Det beror på att vi är många fler som bor iStockholm. Så förhåller det sig.Min fråga till statsrådet efter de attacker somständigt riktas mot är: Hur tänker statsrå-det hantera den uppvaktning som kommer från stats-rådets egna partikamrater i landstingnumera och som kräver att statsbidragssystemet skaändras? är det inte valrörelse längre, utan nu gäl-ler det realiteter.Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! Det är bra att vi får en debatt om denekonomi som den borgerliga regimen sköt i sankunder den förra mandatperioden.Jag konstaterar att revisorerna i , överpartigränserna, har varit väldigt kritiska till den eko-nomiska vanskötseln i landstinget.Det är också så, och där tycker jag att jag har väl-digt mycket på fötterna, att det förra finanslandstings-rådet klart har uttalat att man medvetet drev lands-tinget med underskott. Det ansvaret faller också påGunnar partikamrater. vetatt en utjämningsutredning arbetar och ska lägga framsina förslag . Vi får väl återkomma till dis-kussionen om utjämningssystemet när den utredning-en, som är parlamentariskt tillsatt, har redovisat sinaförslag.Anf. 94 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning attdet var illa skött i under den förra man-datperioden. Men jag noterar att jag fick absolut ingetsom helst svar på den fråga som jag ställde, nämligen:Hur tänker statsrådet hantera de uppvaktningar frånden socialdemokratiska ledningen i länslandsting som vill ha en ändring på detta? Det ären mycket viktig fråga hur statsrådet tänker förfaramed det. Det har ingenting att göra med hur det harvarit tidigare. Jag tycker också att revisorerna hargjort en korrekt bedömning. Man borde inte ha un-derbalanserat. Men jag vill ha ett svar på en annanfråga än den som statsrådet svarade på.Anf. 95 Statsrådet ():Herr talman! inlägg sönderföll itvå delar. Den ena delen var ett angrepp på mig för etttidigare inlägg här i kammaren. Jag ville bemöta dettaangrepp genom att visa att den förra landstingsled-ningen medvetet körde ekonomin i sank. Det varnämligen det som man gjorde.Sedan tycker jag att jag har svarat på GunnarAndréns fråga. Jag har svarat på det sättet att denutjämningsutredning som ser över hela utjämnings-systemet har fått del av de synpunkter och de förslagtill förändringar som landstingsnuvarande ledning har krävt. Det ska vägas samman iUtjämningsutredningen. Den är parlamentarisktsammansatt. partikamrater är ocksårepresenterade i utredningen.KommundelegationenAnf. 96 ():Herr talman! Min fråga riktar jag till statsrådetLars-Erik Lövdén.Många kommuner som har haft ekonomiska pro-blem genom framför allt befolkningsminskning harfått regeringens hjälp genom den så kallade Kom-mundelegationen. Jag har en mycket kort fråga. Harregeringen några erfarenheter av hur omställningsar-betet har gått?Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Vi har en preliminär bedömning.Den slutliga bedömningen ska vi göra ivår. Men den preliminära bedömningen är att erfa-renheterna är utomordentligt goda. Det arbete somKommundelegationen och de berörda kommunernahar genomfört har visat att den absoluta merparten avkommunerna har uppfyllt de villkor som sattes upp ide avtal som tecknades mellan regeringen och kom-munerna. Det har varit ett väldigt framgångsrikt ar-bete som har uppskattats också av de berörda kom-munerna.Vi ska naturligtvis göra en slutlig sammanställ-ning och bedömning av detta, men preliminärt har jagett väldigt gott intryck av det arbete som har bedri-vits. Vi ska också dra erfarenheter för framtiden avdet arbete som vi har bedrivit för denna kom-mungrupp i anslutning till de avtal som regeringenhar ingått med berörda kommuner.Anf. 98 TALMANNEN:Därmed är frågestunden slut. Jag framför ettvarmt tack till regeringen.6 § (forts. från 4 §) Transportpolitik (forts.TU3)Anf. 99 () re-plik:Herr talman! Det kändes ganska bra att få en tim-mes fundering kring vad sade i sittanförande. Tyvärr måste jag nog vänta ytterligare tolvtimmar tills jag fått protokollet och kan se om detöver huvud taget fanns någonting konkret i det somsades.En sak kunde jag åtminstone känna igen, och detkändes bra att jag i mitt inledningsanförande ett antalgånger kunde påtala att det talas om utredningar. ska jag titta efter i dagens protokoll för att sehur använde ordet"utredningar". Det är socialdemokratisk framgångs-politik att gömma saker i utredningar.Herr talman! I diskussionen tidigare hörde jag attHans Stenberg var tveksam till att konkurrensutsättaSJ därför att det är tryggt med ett statligt bolag påjärnvägstrafikens område. Jag vill då fråga Stenberg:Vad är det som är tryggt? Är det tryggt med monopolpå all lönsam järnvägstrafik? Är det tryggt att skatte-kollektivet i får konstaterat att det statligabolaget har miljardförluster som på ett eller annat sättska åtgärdas? Är det tryggt att se ett statligt bolagsom över huvud taget inte klarar av att förnya sintågmateriel? I stället är det väldigt undermåligt.Jag återkommer till fler frågor i min nästa replik.Anf. 100 HANS () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag använde ordet"tryggt", utan det har nog Rådhström alldeles självhittat på.Naturligtvis kan man diskutera detta med för ochmot när det gäller avreglering. Som jag sagt i minatidigare repliker tycker jag att det är bra med konkur-rens. Problemen med avregleringar och konkurrensut-sättning uppstår när områden konkurrensutsätts somär naturliga monopol. Det finns ju ett väldigt begrän-sat utrymme på spåren.För att nu hålla sig inom trafikområdet kan vi tittapå vad som hände med godstrafiken på järnvägen närdenna avreglerades. Näringslivet i mina hemtraktertycker inte att det var en särskilt lysande och god idéfrån oss i att göra det. Ändå har det gåtthyggligt där. Jag hyser hopp om att det blir bättre påjärnvägsområdet när det gäller godstrafiken framöver.Ett annat område som har avreglerats är flyget.Jag kan försäkra att resultatet av den avregleringen ärsämre turutbud och högre priser. Dessutom finns detingen konkurrens därför att det är fråga om ett natur-ligt monopol. Därför säger jag att vi nog ska tänka tilllite grann innan vi går vidare med att avreglera ocksåpersontrafiken på järnvägen. Vi ska nog fundera litegrann över konsekvenserna i det avseendet, för enavreglering löser inte alltid alla problem. mårdefinitivt inte bra, tror jag, av att ett stort internatio-nellt eller utlandsägt tågbolag tar över järnvägstrafi-ken och SJ:s roll.Anf. 101 ()replik:Herr talman! vill ta tillbaka ordet"tryggt", eller också vill han kanske påstå att han intesade så.