prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — Nej, det gör hon nog inte. Hon subventionerar inget boende. Det gäller framför allt om man skulle använda marknadsprincipen fullt ut. Då har man en annan kapitalkostnad i ett hus som har stått i 100, . Det är avbetalt om i förhållande till ett hus som fortfarande har lån och annat kvar. Någon subvention är det inte. Jag förstår inte principen. Skulle den ensamstående mamman kunna byta till lägenheten på om det var så att Östermalmshyran blev satt efter de som marknaden kanske efterfrågar? Hon skulle fortfarande bo kvar i . Möjligtvis skulle hon få någon hundralapp lägre hyra. Men era förslag leder inte till lägre hyror. De leder tvärtom till högre hyror, högre kostnader, ökad segregation och minskade möjligheter till omflyttning på bostadsmarknaden. 201 () replik: Hade hyresmarknaden varit en normal marknad hade byggföretagen inte velat någonting hellre än att just bygga. Jag är rätt övertygad om att vi hade haft ett betydligt större utbud av hyreslägenheter då. Som bekant leder också ett större utbud till lägre priser. Inte minst i mindre attraktiva områden hade hyrorna sannolikt stått still eller kanske till och med minskat. Man kan fråga sig: Vem är det egentligen som tjänar på hyresregleringen? Många hävdar , inte minst från vänstersidan, att det är låginkomsttagarna som tjänar på bostadssocialismen. Jag menar att det är precis tvärtom. Genom hyresregleringen sker en ganska stor resursöverföring från fattiga förortsbor till mer välbeställda innerstadsbor. En reglerad marknad gynnar nästan aldrig människor med tunn plånbok. När det är en oerhörd brist är det hundratals människor som vill hyra varje ledig lägenhet som finns. Då har en fastighetsägare utmärkta möjligheter att välja och vraka. Vem tror man egentligen att han väljer? Han väljer knappast en person med tunn plånbok. Han väljer den med den tjocka plånboken. Även på den svarta marknaden har de med tjocka plånböcker betydligt bättre förutsättningar. Dessutom har ofta de som är mer välbeställda de rätta nätverken för att skaffa sig en sådan eftertraktad hyreslägenhet. Jag är förvånad över att och kan försvara ett system som så uppenbart är en snedfördelning till nackdel för dem som är mindre beställda i samhället. Jag skulle vilja att utvecklar hur det kan vara ett rättvist system. Man kan också lägga till att detta knappast är någonting som har lett till att man undvikit någon bostadssegregation. Ett argument som man har är att alla ska kunna bo överallt. Men vi vet att och många andra städer är mer segregerade . Det gäller inte minst de områden där man har många allmännyttiga hyresrätter ute i miljonprogramsområdena. 202 () replik: Den värsta segregationen är naturligtvis inte mellan hyresrätter och hyresrätter. Den värsta segregationen har du säkert i de välbeställda villaområdena i och Malmös utkanter. Det gäller till exempel , och lite andra områden. Där är det verkligen tal om segregation. Där har man lyckats segregera sig till den milda grad att i stort sett ingen annan har råd att bo där ute. Jag är lite intresserad av resonemang kring hur orättvist bostadsmarknaden fungerar. Efter att ha hört detta anförande, som jag mycket väl skulle kunna höra på ett av mina egna partimöten, utgår jag ifrån att vid nästa tillfälle kommer att rösta för både obligatorisk bostadsförmedling och en bostadsanvisningslag. Det är med de medlen vi kan bryta den här utvecklingen och se till att det inte bara är marknaden som styr och att bostaden är en rättighet för alla. Vill du bryta sönder segregationen på och på andra ställen rösta då för förslag om en bostadsanvisninglag och en obligatorisk bostadsförmedling. Då kommer vi till rätta med de problemen. 203 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 20. Det är möjligt att man har yrkat bifall till dem, men jag vill understryka det hårt. Jag står naturligtvis bakom alla andra reservationer där finns med. I dagens ämne, hyresrätt och bostadsrätt, väljer jag att fokusera på systemet för hyressättning samt på ägarlägenheter. Jag börjar med det sista. Majoriteten i utskottet avstyrker motionsförslag från oss alla andra om att införa just ägarlägenheter. Den gör det med motiveringen på s. 28 i betänkandet: En modell för hur ägarlägenheter skulle kunna regleras i har föreslagits av ägarlägenhetsutredning. Förslaget återfinns i betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2001:21). Det bereds inom . har tagit ställning till och avslagit ett flertal motioner som syftar till att ägarlägenheter skall införas (bet. 2003/04: BoU2). Utskottet avstyrkte dem med hänvisning till den beredning som pågår inom av det ovan nämnda utredningsförslaget. Utskottet avstyrker på samma grund de nya motionerna om ägarlägenheter. Jag vill med anledning av detta ställa två frågor direkt till vice ordföranden i bostadsutskottet, , eftersom han finns här i kammaren. Den första frågan är: Är bostads- och kommunministern fortfarande ute och reser? Den andra frågan är: Ditt svar vid gårdagens debatt var, och jag citerar ur snabbprotokollet från : Jag tror att jag varje gång jag varit i kammaren har sagt ett tydligt och klart nej till ägarlägenheter. Ägarlägenheter skulle inte ge ett ökat bostadsbyggande. Ägarlägenheter skulle skapa oreda på bostadsmarknaden. Är ditt svar ett officiellt svar från Socialdemokraterna och regeringen eller är det möjligen ditt personliga svar? Det är en viss skillnad; jag håller med om det. Om det nu är så att är talesman för Socialdemokraterna och regeringen, förstår inte heller jag varför man i det här betänkandet avslår våra krav på ett införande av ägarlägenheter i , som är något som finns i alla våra grannländer. Man hänvisar till att en utredning pågår. Svaret i det här betänkandet håller dörren öppen en utredning pågår. Det kan man ju godta. Men om du är talesman för Socialdemokraterna och i går sade helt klart nej, så kan du väl knappast ha ändrat dig . Eller har du sovit på saken och insett att det finns goda skäl för att yrka bifall till vår reservation nr 20? Därför yrkar jag bifall till den, så att du har en chans att i handling visa var du och Socialdemokraterna står. Ni kan ju inte hålla på och lura oss och lura svenska folket med att säga att det pågår en utredning och att ni därför avstyrker motionerna. Vi kräver faktiskt ett tydligt ja eller nej. Den andra principiellt viktiga frågan i det här betänkandet är hyressättningssystemet. För tydlighets skull, eftersom det brukar bli mycket misstolkningar och debatter om var står i frågan om hyressättning, läser jag ur vår partimotion om hyressättning: Den rådande principen om att hyror ska sättas efter det så kallade bruksvärdet leder till oönskade effekter när prissättningen avviker från det som den normala konsumenten är beredd att betala. Den trepartsöverenskommelse som är gjord mellan , och är ett steg i rätt riktning i och med att läget får en större inverkan på hyressättningen. Inriktningen på reformeringen bör vara att göra bruksvärdessystemet mer flexibelt och fungera som det var tänkt när det infördes ett system byggt på avtalsfrihet, men med ett starkt besittningsskydd. Allmännyttans hyresledande roll bör slopas och de privata fastighetsföretagen och deras organisation göras till en reell och fullvärdig förhandlingspart i det kollektiva förhandlingssystemet. För över ansvaret till de lokala hyreskommittéer, med företrädare från både hyresgästföreningen, fastighetsägarföretagen och kommunala bostadsföretag, som bildats efter trepartsöverenskommelsen. Uppgifterna för dessa lokala kommittéer ska vara att komma fram till hur hyresgäster värderar lägenheters olika egenskaper, det vill säga att bestämma objektiva bruksvärden i enlighet med de principer om bruksvärdet som gällde när bruksvärdessystemet infördes. bör besluta att slopa allmännyttans hyresledande roll och göra de privata fastighetsföretagen och deras organisation till en reell och fullvärdig förhandlingspart i det kollektiva förhandlingssystemet. Nyproduktion bör undantas från bruksvärdessystemet. Den nuvarande tillämpningen av bruksvärdessystemet gör att byggherrar inte är benägna att bygga hyreshus. En av orsakerna till detta är att bruksvärdessystemet ger hyresgästerna möjlighet att få till stånd en prövning av hyran. För en fastighetsägare är detta en stor osäkerhetsfaktor. Hela kalkylen kan spricka om en inflyttningshyra, som framstått som nödvändig och tillräcklig för ett projekt, kan komma att sänkas. Efterfrågan på de nya hyreslägenheterna kan vara stor, men risken för hyressänkning leder i många fall till att potentiella investerare i stället väljer en mindre riskfylld bostadsrättsproduktion. Detta syns tydligt i där bara en bråkdel av de bostäder som byggs är hyresrätter. Så är det också i andra storstadsregioner. Om några nya hyreslägenheter ska byggas måste hyrorna på nybyggda lägenheter bättre spegla efterfrågan. anser därför att de hyresavtal som tecknas vid nyproduktion inte ska kunna omprövas i efterhand. Tillsammans med ett starkt besittningsskydd för hyresgästen handlar detta om att reformera bruksvärdessystemet med större grad av marknadsanpassning, dock inte om att införa rena marknadshyror. bör dock besluta att undanta nyproducerade lägenheter från bruksvärdessystemet. 204 () replik: Man kan ha respekt för trepartsöverenskommelsen. Jag har det. En av grunderna i trepartsöverenskommelsen var att allmännyttan skulle fortsätta att vara hyresledande. Varför kan inte ni ha samma respekt för trepartsöverenskommelsen som vi har? Sedan måste jag ställa en fråga när det gäller nyproduktion. Vi har ett konkret förslag om förhandlad hyra så att både hyresgäster och fastighetsägare vet vad som är en rimlig kalkyl. Ni föreslår en förförhandlad hyra. Någon har föreslagit att man rättsligt ska pröva det, men jag tycker att vi ska behålla det svenska systemet med förhandlingar. Nyproduktionen är undantagen från bruksvärdesprincipen och har i stället fått en marknadssatt hyra. Hur länge ska det här pågå? Jag har förstått att ska man inte kunna ompröva hyran. Men när ska man då kunna göra det, ? Och vad händer om hyran är alldeles för högt satt i det läget? Är det inte bättre att redan från början sätta ett bruksvärde även på de nybyggda lägenheterna som hyresgäster och fastighetsägare är överens om? Det här kommer att ställa till med oerhörda problem , för förr eller senare ska väl de här lägenheterna in i förhandlingssystemet. Eller ska de för all tid framöver ligga utanför förhandlingssystemet? 205 () replik: Jag tror att förstår att den situation som råder i helt klart är att vi inte har tillgång till hyreslägenheter. Det är ett jätteproblem i . Då måste vi kunna diskutera hur vi ska kunna komma till rätta med det. När vi är ute och tittar på hur verkligheten ser ut och när vi diskuterar här i kammaren är just bruksvärdessystemet det som de flesta tar upp som ett hinder för att bygga. Hur länge det sedan ska gälla kan vi inte säga riktigt säkert . Det beror alldeles på hur situationen ser ut. Vi måste kunna vara flexibla. Men med takten i och de ordningar som gäller här är det så att om vi fastställer en princip så lär den nog gälla framöver. Det är ju självklart. 206 () replik: Jag fick tyvärr inget svar på varför man bryter mot trepartsöverenskommelsens idéer om att allmännyttan i grunden fortfarande ska vara hyresledande och varför borgerligheten inte kan acceptera trepartsöverenskommelsen utan tvunget dessutom ska ta bort dess funktion. Jag fick inget svar på den andra frågan heller, herr talman. Min fråga gällde de icke-förhandlade hyressättningarna och de hyressättningar som ligger utanför bruksvärdesprincipen i nybyggnationen. Hur länge ska de ligga utanför förhandlingssystemet? När ska de tillföras? Och vad tror då kommer att hända när hyrorna är satta alldeles för högt? 207 () replik: Jag skulle vilja ställa en motfråga till , herr talman. ((): Det går inte.) Förlåt ordning och reda. Det är bra. Det är , så man har börjat tappa koncentrationen lite grann. Jag skulle vilja veta vad tänker göra åt den situation som vi har i för att kunna få i gång hyresbostäderna. Det måste ändå vara intressant för att jobba med den frågan. Vad kommer att föreslå på den punkten? 208 (): är vi framme vid det betänkande som vi berörde lite grann . Vi började prata om hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter . Kooperativ hyresrätt är också någonting som jag tycker är oerhört intressant och som jag dessutom har ställt en fråga om till på en frågestund en gång. Så jag är också lite besviken över att han inte är här så att vi hade kunnat utveckla det. Vi har skrivit lite om det i det här betänkandet. Man har dock inte kommit så långt som åtminstone jag hade önskat med de här pilotprojekten. Jag vill att den kooperativa hyresrätten verkligen ska få en chans att utvecklas. Jag håller faktiskt den formen före ägarlägenheter, som vi beslutade om i utskottet. Jag gick ju ihop med borgarna så att det blev en majoritet för att vi skulle utreda de här frågorna. Utredningen har kommit. har skrivit den. Den är lättläst och trevlig. Jag har inte tagit itu med den tidigare, måste jag säga. Men har jag fått låna den av kanslichefen. Vi får se vem som först blir färdig, eller jag, med att ta ställning. Utredningen tar ingen ställning i frågan. De väger för- och nackdelar. De visar på fördelar och nackdelar och gör jämförelser med andra länder. Det är en del av det som ni andra redan har berört. Det är ju alltid så när jag kommer upp i talarstolen att allting redan har berörts på ett eller annat vis väldigt sakkunnigt och väldigt initierat, tycker jag. Det är roligt att lyssna. Det betyder ju att jag får använda min tid för anförande till att ta replik på er andra. Jag tycker att det är väldigt konstigt att man pratar så mycket om den här trepartsöverenskommelsen och att man betonar lägesfaktorn så mycket. Jag har väldigt stor respekt för , , och alla andra. De kan sina saker. Men här tycker jag att man handlar lite över huvudet på en hel hoper med hyresgäster. Det är inte så att det bara finns Skandiadirektörer och rika människor i . Det finns även ensamstående mammor. Det finns änkor. Det finns alla möjliga människor som är väldigt angelägna om att få behålla besittningsskyddet för sina lägenheter. Går man för långt i det här förslaget börjar man sätta hyror över huvud på folk. Jag tänker bland annat på det som tog upp, att en del fastigheter är väl avbetalda . Det finns inga lån. Man har inte så himla mycket kostnader. Ska de fastigheternas ägare också få del av de höga hyror som lägesfaktorn ska rendera? Det blir ju förfärligt egendomligt. Jag vet många hyresgäster som har kontaktat mig och säkert er andra också i de här frågorna och som är väldigt oroliga. Besittningsskyddet urholkas ju på det här viset. Och vart ska hyrorna gå? Ska de gå in i någon allmän pott för att bekosta byggandet av nya hyresrätter, nya hyresbostäder? Eller ska de gå till de fastighetsägare som råkar vara så välbeställda att de har hundraåriga fastigheter här inne i staden som de inte har några särskilda kostnader för? Reparationer och underhåll, javisst. Men allt annat, det som alla andra fastighetsägare får dras med, har de inte. Det skulle jag vilja att ni som är sådana kramare av den här trepartsöverenskommelsen förklarar för mig. Som det nu är verkar det som att jag är den enda som inte tycker att det här är bra och som jublar över förslaget. finns det en utredning på området, och det ska bli mycket intressant att se. När det gäller ägarlägenheter är jag väldigt mån om att framhålla, för det står i vårt partiprogram, bo- och brukarplikten. Den hävdar vi i alla andra sammanhang, när det gäller förvärv av skogsfastigheter och annat, och det gäller här också. Äger jag en bostad så ska jag väl bo där om det inte direkt är en fritidsbostad? Det är en viktig princip för mig. Annars skulle jag kunna vara den där tomten som efterfrågar och säga att javisst, jag tycker att ägarlägenheter är jättebra. Sedan skulle vi kunna enas om att vi genomför det. Men vill jag ta del av det här. Jag är inte så kategorisk som var i går och säger att det här inte är något att ha, vilket lägger en kall hand över handhavande av frågan. Jag nöjer mig med det som står om att detta verkligen bereds i departementet. Det hoppas jag att det görs. Det har det kanske gjorts , men vi får väl se vad som händer. Jag tycker att ett långsiktigt hållbart byggande måste förenas med förvaltande. Jag blir hemskt besviken när jag hör hur branschens företrädare alltid pratar om att vi bygger och någon annan får ta hand om förvaltningen. Det betyder, det har vi sett otroligt många exempel på, att man faktiskt jag måste säga det skiter i kvaliteten. Jag bor själv i ett hus som har stått . kunde man bygga hus. Det är ju märkligt att det inte går att göra det . Jag tror faktiskt att det här med byggande och förvaltande hänger ihop. Vi har jättefina exempel på det, bland annat Duvkullen. Det är en byggmästare som heter i . Han har fått möjlighet att bygga här i också. Han är precis den typ av fastighetsägare som jag skulle vilja se mer av, en byggare och fastighetsägare som också månar om sina hyresgäster. Om det nu är brist på färdiga planer, som det också klagas över, som gör att man inte bygger tycker jag faktiskt att det är viktigast att man bygger hyresrätter. Det är samma sak med ombildningen. Det är min anledning till att jag säger nej till de förslag som finns här, att vi måste koncentrera oss på hyresrätterna. Och om inte byggsektorn fattar det? Ja, man skär kanske inte längre guld med täljkniv i byggbranschen. Man kanske inte behöver ha ett sådant otroligt vinstuttag som man har haft. Man har de här lite mer långsiktiga och ansvarskännande byggmästarna som också vill förvalta. ser jag att min talartid har gått ut med god marginal. Jag ska bara tillägga en sak. Ni pratar om att vi har en stopplag. Vi hade en stopplag, men den har vi faktiskt avskaffat. har vi ersatt den med en annan lag, där det är förbundet med vissa villkor att ombilda. Men det är missledande att kalla det för en stopplag. En sådan hade vi, och då var det totalstopp. 209 () replik: Jag har även två frågor till . Först är det naturligtvis frågan om ägarlägenheter, inte minst med tanke på att stödde det här så att det var möjligt att få till stånd en utredning. Ser och inga som helst möjligheter med ägarlägenheten som upplåtelseform? Jag var tidigare inne på att det finns ett spännande integrationsperspektiv. Det finns en möjlighet att använda det här för exempelvis sociala bostäder med förstahandskontrakt. Det är också så att själva ägandet i sig fyller en viktig funktion för väldigt många människor. Om man nu ändå har den här formen på andra ställen i , och det trots allt fungerar väldigt väl och är en eftertraktad form varför detta enorma motstånd? Det vore intressant att höra lite mer om det. Det andra är trepartsöverenskommelsen, som uppenbarligen är oerhört tveksamt till. Trepartsöverenskommelsen berör dels nyproduktion, dels det befintliga beståndet, men den berör även frågor som från- och tillval. Jag har lite svårt att hänga med i resonemang här. Vi kan konstatera att det finns ett facit: Det byggs inga hyresrätter. Inte minst i storstadsregionerna är detta mycket bekymmersamt. Det byggs ingenting. Vart vi än kommer på våra resor med utskottet eller när man kontaktar oss som ledamöter kan vi konstatera att det finns en entydig signal: Det beror på hyressättningssystemet. Det måste reformeras. Har alla dessa människor fel? Har aktörerna fel? Har något annat recept för hur man ska få i gång bostadsbyggandet? Varför märks det då inte i betänkandet? Jag ser ingen reservation från som tyder på att man har hittat ett annat sätt att bygga fler hyresrätter. Jag skulle vilja veta vad alternativet är, om det nu är så att vill ha hyresrätter. 210 () replik: Jag har en känsla av att har skrivit sina repliker i förväg. Oavsett vad jag pratar om ställer hon sina frågor som om jag inte har berört precis de sakerna i mitt anförande. Jag glömde faktiskt att anmäla att jag yrkar bifall till reservation 9, som handlar om andrahandsuthyrning och rätt till förstahandsavtal. Det här hänger ihop med frågan om ägarlägenheter. Precis som ni andra redan har beskrivit är ägarlägenhet ett sätt att äga en lägenhet. Man behöver inte bo där utan man kan hyra ut den till någon annan. Jag vill precis det motsatta. Jag vill stärka rätten för den hyresgäst som av någon anledning har blivit tvungen att bosätta sig i en lägenhet med andrahandskontrakt att få ett förstahandskontrakt på den lägenheten. Det är en av anledningarna. Jag tycker att jag var tillräckligt utförlig i mitt anförande om varför jag inte vill ha ägarlägenheter. Det hänger ihop med bo- och brukarplikten. Men jag ska läsa utredningen väldigt noga och se hur man föreslår att man ska komma till rätta med det och hur man gör jämförelser. När vi höll på med Boendesociala beredningen och var vi på väldigt många ställen där jag fick se avigsidorna av det, som jag inte riktigt kände till när jag var nytillträdd riksdagsledamot. Det var mycket lärorikt och mycket intressant. Jag är inte säker på att det är något att ta efter. Jag prioriterar hyresrätterna. Om nu byggmästarna sitter och väntar på att vi äntligen ska släppa det fritt och att de ska bygga bostadsrätter för det är vad de gör så måste vi vara envisa. Om vi är envisa med att det är hyresrätter som gäller så kommer det att byggas hyresrätter. 211 () replik: Jag frågade därför att sedan var uppe i talarstolen och sade att allt redan hade sagts av tidigare talare. Då kände jag att det finns ett antal angelägna frågor, som jag också ställde till . Det centrala för dagen är just hyressättningssystemet, alltså hyresrättsliga frågor, och frågan om ägarlägenheter. Vi i ser detta som oerhört viktiga och stora möjligheter för att se till att det byggs bostäder. Det är egentligen det som har varit i fokus både i går och . Hur ska vi få i gång bostadsbyggandet? En tidigare talare sade att det faktiskt finns en sak som vi är överens om, och det är att det behövs fler bostäder. är vi inne på metoder för hur vi ska öka bostadsbyggandet. Vi i menar att det är viktigt att fånga upp signalerna när nu alla påpekar att detta är grundfaktorerna för att öka bostadsbyggandet. Vi menar också att man genom att nyproducera bostäder också frigör bostäder i det gamla beståndet bostäder som är både mindre och billigare. Vi tror inte att precis alla kommer att kunna efterfråga nyproducerade bostäder, men om vi också har med själva konkurrensfrågorna och ser till att pressa produktionskostnaden så ökar möjligheterna. Det är detta som jag efterlyser hos . Det är jättebra att även vill ha fler hyresrätter, men vilken är metoden för att skapa dem? Det är det vi är ute efter. Här i fattar vi beslut om lagar. Det är här vi kan skapa möjligheterna. En annan aspekt är naturligtvis att det finns en mängd avarter på marknaden svarthandel med mera som också visar på att det här inte fungerar. Jag skulle också gärna vilja höra från hur ser på det. Helhetsbilden är ju att någonting är generalfel på den här marknaden. 212 () replik: Det har jag ansett länge: Någonting är generalfel. trodde jag att felet var att alla som över huvud taget var inblandade i branschen var så sammanblandade med varandra. Jag tror faktiskt att det har en hel del med frågan att göra. säger sig vilja öka den enskildes konsumentmakt. Men uppenbarligen gäller det bara de rika. Alla era idéer handlar ju om att få höja hyrorna och att det är det enda sättet att få i gång byggandet. Man lockar med det: Ja visst, ni får era hyror! Bygg hur dyrt som helst det är självklart att ni måste få ta ut den hyra som det kostar! Man säger att det är det som ska gälla. Som om inte hyrorna är höga nog, både i det befintliga beståndet och framför allt i det som byggs nu! Tyvärr måste vi ta till sådana medel som investeringsbidrag. Jag tycker faktiskt inte att det är särskilt kul.