prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — Vi måste stärka medborgarnas makt, stärka det civila samhället, som så hårt klämts under årtiondenas gång mellan den offentliga makten och marknadens göranden. Från sida vill vi därför ha en översyn av regeringsformen, och det är bra att regeringen aviserat en sådan. Vi vill gärna göra det i form av ett demokratikonvent. Vi vill ge medborgarna makt och möjligheter att delta, påverka och utkräva ansvar på alla nivåer, och detta får inte stanna vid nationsgränsen. Vi ser också att det finns en lång rad områden där vi ganska snabbt kan komma fram, fru talman, för att förbättra möjligheterna, för att förbättra de demokratiska förutsättningarna i vår nuvarande samhällsordning. Vi har i en särskild motion pekat på detta, alltså åtgärder för att kunna stärka den regionala och lokala makten och för att också kunna göra de val som kommer härnäst meningsfulla. Jag vill också ta upp det kommande EU-valet. Det är viktigt att vi gemensamt anstränger oss för att göra medborgarna delaktiga i valet på ett starkt och kraftfullt sätt. Jag noterar att regeringen här ser framför sig att man än en gång via samhället ska försöka gå ut och stimulera väljarna att delta, alltså via olika administrativa personer. Från vår sida, fru talman, anser vi inte att det är på den vägen vi bygger ett starkare deltagande. Det är partiernas uppgift. Det är de folkvaldas uppgift. Det är de som söker förtroende som måste delta, som måste skapa engagemang och förutsättningar för att väljarna också ska bry sig om att rösta. Vi ska jobba för att stärka strukturerna så att det blir ett tydligt, enkelt, maktdelat samhälle. Men vi måste också ta på oss ansvaret att ge medborgarna en god grund för sina val, en god information inför valtillfällena. Då krävs det resurser, och vi har föreslagit vägar för att stärka resurserna för partiernas del inför det kommande EU-valet. Vi hoppas att vi kommer att få gehör innan den här avslutas. 168 (): Jag vill börja med att säga att jag uppskattar att statsrådet deltar i den allmänpolitiska debatten till skillnad från många andra statsråd. Jakten på de 120 000 försvunna lägenheterna kan låta som titeln på en spännande actionfilm. Men det handlar om statsrådet bistra vardagsverklighet. Vart tog de 120 000 nya lägenheter som utlovades av Socialdemokraterna i förra årets valrörelse vägen? Ingen som vet, ingen som vet skulle kunna sjunga. Till skillnad från vad som var fallet i förra årets budgetproposition står det i årets budgetproposition ingenting om de 120 000 nya lägenheterna. Gäller inte vallöftet längre och i så fall varför inte? Någon större hjälp av partikamraten i , som i valrörelsen utlovade 20 000 nya lägenheter i , lär inte statsrådet få. påbörjades 175 lägenheter. Med den takten kommer vallöftet i inte att infrias förrän . I stället för att se till att det byggs lägenheter i slösar Socialdemokraterna bort skattebetalarnas pengar på att köpa privatägda hyreshus. Det ger inte en enda ny lägenhet till de 85 000 som står i bostadskön. har den nya investeringsstimulansen för bostadsbyggande beviljats för 218 lägenheter. ska ca 900 lägenheter avvecklas, många rivas, på skattebetalarnas bekostnad. Jakten på de 120 000 lägenheterna utvecklar sig till en thriller. har rasat från tredje till 69:e plats i Affärsvärldens lista över tillväxtregioner. Detta är allvarligt och innebär att kan fungera som en tillväxtmotor för hela . Ett av tillväxthindren i är alltså bristen på bostäder. Ett annat är regeringens bristande satsningar på infrastrukturen i . Landshövding redovisar i sitt bostadsuppdrag till regeringen under den passande titeln för bostadsbristen att närmare 40 000 av de 56 000 bostäder som kan tänkas bli byggda i kommunerna har en koppling till trafik- och infrastrukturinvesteringar. Ett tredje hinder är biltullarna som är på gång i . Före valet sade : Mitt besked till väljare är att det blir inga avgifter under nästa mandatperiod, och det är ett vallöfte från oss. Det är ingen hemlighet att biltullar i är en eftergift till på riksplanet. har sålt självbestämmandet i för makten i riket. ordnade 12 av länets kommuner en folkomröstning om biltullar. Valdeltagandet var , vilket måste betecknas som högt. av medborgarna är motståndare till biltullar. Jag konstaterar att vi har ett valresultat som är mycket klart och ett valdeltagande som är mycket högt, det gör att utfallet är lätt att respektera. Detta säger efter euroomröstningen. Gäller detta inte för folkomröstningen om biltullar? har en gemensam bostads- och arbetsmarknad. Kommer en medeltida ringmur med tullar runt att bidra till tillväxt och göra att vi kan ha kvar en gemensam bostads- och arbetsmarknad? Ett fjärde hinder, och ett tecken på en klar Stockholmsfientlighet är tvångsöverföringen av skatteinkomster från skattebetalarna i till andra delar av landet. Jag kan inte låta bli att se det som om Socialdemokraterna vill straffa invånarna i . Kommuninvånarna i tror sig betala skatt för en bra skola för sina barn och en värdig vård och omsorg för åldrande släktingar. I själva verket används deras skattepengar till någon annan, någon annanstans i . Invånarna i utgör en femtedel av den svenska befolkningen men svarar för en dryg fjärdedel av statens samlade skatteintäkter. Därutöver bidrar regionens invånare till övriga landet med totalt ca via den kommunala skatteutjämningen. är det landsting som har högst landstingsskatt i . är man det enda landsting som betalar till landstingsdelen av utjämningssystemet. betalar man nästan . har den lägsta landstingsskatten lägre än . tvingas varje stockholmare, ung som gammal, oavsett inkomst i snitt betala till verksamhet i andra kommuner. Denna beskattning väntas öka . Är detta rättvist, ? Sammantaget leder den socialdemokratiska politiken mot till minskad tillväxt och rentav stagnation. Man kan lätt se bilden av hur man mjölkar och slaktar kon. Det är uppenbart att inte blir hjälte trots huvudrollen i jakten på de 120 000 försvunna nya lägenheterna. Ett lyckligt slut på filmen blir det bara om bostadspolitiken blir långsiktig, får en rejäl satsning på infrastruktur, biltullarna stoppas och skatteutjämningssystemet ändras omgående. Men vi lär få vänta till 2006 för att få detta lyckliga slut på filmen. 169 () replik: Målet för bostadspolitiken är vi nog alla överens om. Jag vill påstå att det gäller alla partier i bostadsutskottet. Vi ska leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en trygg miljö och med långsiktigt hållbara ramar för ekonomin. Det ska också vara sunt och ekologiskt. Det gäller för alla kommuner. Det gäller för alla kommuner, inte bara för . Jag hade tänkt fråga de om en annan sak, men jag väljer nu att fråga om de så kallade kända zongränserna, som har pläderat för. Återkommer de också? Kommer man att ringa in för sig, och var finns i så fall de andra kommunerna i landet i förslag? 170 () replik: Jag förstår inte frågan riktigt, måste jag säga. Vi sätter inte en del av landet mot de andra, men vi har svårt att förstå att invånarna i ska betala per invånare till andra delar av . Det gäller alla, från minsta bebis till den äldsta vi har i . Vi vill ha ett skatteutjämningssystem som går via staten, inte att man tar pengar från invånarna i en kommun och ger till en annan. 171 () replik: Jag tror att frågan förstås mycket väl, men vi får ta den . Jag vill fråga vidare. Vi har ju närmat oss varandra ganska rejält på oppositionssidan. Vi är nu ganska tydliga mot Socialdemokraterna, . Men det finns en fråga där jag skulle önska att närmar sig oss ännu mer, och det är på miljöområdet. Hur långt har kommit i diskussionen om fukt och mögel, radon och sjuka hus? 172 () replik: Det var ämnen som jag inte tog upp över huvud taget. Jag tror att just pressade byggtider gör att det blir en hel del fusk när man bygger. Det gäller att se till att man inte får dessa pressade byggtider. Det är en del av problemet. Sedan har vi alla de bostäder där man har problem. När det gäller radon är forskarna väldigt oense om vad som gäller. Vad beträffar fukt och mögel finns det ju en fond som är under avveckling. Det är där vi står som moderater. Vi diskuterar naturligtvis miljöfrågorna väldigt ingående, men vi tycker inte att man ska vara tvungen att ha en miljöplan, som när man skulle få bidrag för att bygga lägenheter om , för det försvårar ännu mer för byggandet i . 173 () replik: Jag delar oro för bostadsbristen i . Det är inte kul att läsa om de köer som finns. Problematiken har belysts , inte minst genom den förre landshövdingen, , som sade: Ska vi få fart på bostadsbyggandet i behöver vi en statlig subvention om per lägenhet och gärna att allmännytan bygger en stor del av dessa hyresrätter. Frågan är om delar syn på hur man ska lösa problemet. 174 () replik: Nej, jag tror inte på subventioner, speciellt inte sådana kortsiktiga som vi just nu har. De varar som en mandatperiod, det vill säga . För att vi ska få i gång bostadsbyggandet och någon ska våga satsa behöver man långsiktighet. Jag kan konstatera att den nuvarande landshövdingen, som är socialdemokrat, säger precis vad jag sade: Om vi ska få i gång bostadsbyggandet kring måste vi satsa på infrastruktur. Då är min motfråga: Är beredd att se till att får mer pengar för att kunna bygga vägar? 175 () replik: var det i första hand bostadsbyggandet vi skulle diskutera. Jag hör att avfärdar den gamle partiledarens ståndpunkter i den här frågan. Jag kan i och för sig hålla med om att vi behöver långsiktiga spelregler, men att avfärda detta utan att ha något annat att komma med blir ganska tomhänt. Jag har en annan fråga. De stora byggjättarna i sitter på tusentals byggrätter, inte minst i attraktiva lägen här i . har ju luften gått ur bostadsrättsmarknaden. Det byggs inga bostadsrätter. Då blir min fråga: Tycker att dessa byggjättar ska få sitta på sina byggrätter hur länge som helst utan att det händer något? De har väl köpt dem och spekulerat till för dyra kostnader. Hur länge ska de få sitta på dem? Ska vi kunna använda dem på ett vettigt sätt i stället? 176 () replik: Jag märker att inte vill se att det finns en koppling till att det finns vägar som man kan ta sig fram på där man ska bo. Det är det stora bekymret i . Den kopplingen vill tydligen inte se över huvud taget. När det gäller de som äger mark och vad de ska bygga för någonting tror jag att det kommer att byggas hyresrätter om det bara finns ett acceptabelt och rättvist hyressättningssystem. Som det är vet en byggare att en politiker kan gå in och sätta hyran. Och vem vågar då bygga? 177 (): utmärker sig inom bostadspolitiken både ur ett nordiskt och ett europeiskt perspektiv, och man utmärker sig negativt. I är det nästintill omöjligt att inom rimlig tid få ett förstahandskontrakt till en hyresbostad i storstadsregioner. I är läget särskilt alarmerande. Bostadsbristen är nu också ett stort problem i stora delar av landet från att tidigare ha varit ett problem främst i storstadsregionerna. Regeringens politik visar inte heller tecken på kraftsamling för att lösa bostadskrisen. Många människor saknar möjlighet att hitta en bostad eller att byta bostad. Vissa kommer inte in på bostadsmarknaden över huvud taget. 25 av 26 kommuner i har bostadsbrist enligt . Det byggs alldeles för lite bostäder, och vi har i höga boendekostnader sett till människors inkomster. har i den bostadspolitiska motionen visat hur alarmerande läget är. Bostadsbyggandet är rekordlågt. Prognoser för framtiden skrivs ned. Färsk Eurostatstatistik visar dessutom att inom EU ökade boendekostnaderna mest i mellan . Boendekostnaderna i EU-länderna ökade i snitt. Högst ökningstakt hade . Näst sämst i den här ligan var , och . Lägst ökningstakt hade och . Det är en mycket stor skillnad. Bostadsbyggandet kommer inte i gång. Byggprognoserna skrivs ned. Men varför byggs det inte när det finns en efterfrågan på bostäder? Varför finns det en rad problem såsom bostadsbrist i tillväxtorter, liten tillgång till planlagd mark, svarta lägenhetsaffärer, rivning av fullt användbara lägenheter på krisorter, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens och höga kostnader för byggandet? Listan är lång. Regeringens politik har uppenbarligen misslyckats. Men självfallet har även andra aktörer anledning att fundera över sin roll på den här bostadsmarknaden. Vi i liberalerna tror på andra politiska åtgärder än dem som presenterats av regeringen, åtgärder som vi tror leder till att det byggs bostäder kontinuerligt. Vårt recept är en politik som tar sikte på att det byggs bostäder och att öka människors möjligheter att bestämma själva. Det innebär bland annat större utrymme för privat ägande, lägre beskattning, färre krångliga regler, ökad konkurrens, tydligare marknadsmekanismer, pressade produktionskostnader för byggande och översyn av finansieringen av byggandet, men självfallet också av det statliga ansvaret för till exempel markpolitiken. Det är konsumenternas önskemål som ska styra. Den enskilda människans möjligheter att ta makt över sin egen situation står i fokus för politik. program för bostadspolitiken kallar vi Bostadspolitik för tillväxt. Vi vill se ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem. har vi ett inkomst- och utjämningssystem som motverkar tillväxt. Vi vill se en reformerad hyressättning i nyproduktion. Vi vill se en skärpt konkurrens inom byggandet och ökad arbetskraftsinvandring. En reformerad hyressättning ska se till att de som bygger bostäder vet hur kalkylen ser ut på . Kan man ta ut hyror som motiverar nyproduktion av hyresrätter? Det är frågan. finns det en mycket stor osäkerhet kring detta. Men när man luckrar upp hyressättningen måste fokus också ligga på att hitta bättre och billigare sätt att bygga bostäder. Jag sade i inledningen att boendekostnaderna i har ökat mest i enligt . En rad insatser behövs, inte minst att bena ut frågan om det statliga ansvaret. Vi vill se ett stärkt konsumentstöd. Och vi vill se en ny statlig markpolitik. Statlig markpolitik ska vara konkurrensneutral. Statlig markpolitik bör kunna bidra till fler studentbostäder. Statlig markpolitik bör inte ge de stora byggjättarna konkurrensfördelar. Vi vill se fler studentbostäder. Vi vill se mer av forskning och utveckling på universitet och högskolor. Vi vill se valfriheten som ledstjärna i bostadspolitiken, en valfrihet som innebär att det behövs både bostadsrätter, hyresbostäder, ägarlägenheter i flerbostadshus och småhus. Vi vill se en samhällsplanering för ökad valfrihet, och vi vill se sänkta boskatter. I ekonomiska motion tar vi det första steget för en avveckling av fastighetsskatten. behöver en liberal bostadspolitik, en bostadspolitik för tillväxt där människor själva får möjlighet att välja hur de vill bo. Du ska bestämma utifrån dina egna drömmar och förutsättningar hur just du ska bo. 178 () replik: Det låter frihet för mig. Innebär det också att man har en liberal bostadspolitik för studenter? Jag undrar om är överens med oss i om att vi behöver kraftsamla just för studentlägenheter för att ge studenter en socialt rimlig levnadsnivå som de studerar. Jag skulle också vilja ta upp det liberala för kvinnorna. Det är lite intressant att vi har blivit ganska många kvinnor som för bostadspolitiken framåt. Och jag skulle vilja veta hur ser på hur man ska kunna arbeta än mer effektivt ute i kommunerna för att kvinnorna ska få lite mer att säga till om. Studenter, kvinnor och liberal bostadspolitik, går det ihop? 179 () replik: Studenternas situation står i fokus även i bostadspolitiska motion. Vi har förutom tidigare förslag om att möjliggöra uthyrning av rum skattefritt och att se över möjligheterna att konvertera tomma lokaler till studentbostäder också pekat på att den statliga markpolitiken skulle kunna vara en oerhört viktig pusselbit för att se till att det också går att bygga studentbostäder, förutom att man naturligtvis ser över det krångel som finns, att man i kommuner exempelvis ska stimuleras till att använda sig av tillfälliga bygglov och kunna använda ett modultänkande. Det är en del av vår politik. Jag ska säga något om kvinnor och bostadspolitik. Det är som säger att det här i kammaren är flera av oss kvinnor som driver bostadspolitik. I övrigt tror jag att det finns många perspektiv som är viktiga att ta med. Att däremot säga hur kommunerna ska arbeta med bostadspolitiken vill jag inte. 180 () replik: Jag tror att vi kan komma bra överens. Den fråga som tar upp om den statliga markpolitiken särskilt i våra studentstäder tror jag att vi gemensamt kan skicka vidare till bostadsministern. Och jag tycker att det är väldigt bra att han är här. Markpolitiken är nämligen eftersatt, och den behöver vi hjälp med, inte minst i min hemstad . 181 () replik: Det är oerhört viktigt att fundera över den statliga markpolitiken. Den frågan vill vi också gärna ha belyst här i kammaren med tanke på att vi har statsrådet närvarande. Jag ska ta upp något som tidigare var inne på i en replikomgång. När man låser in väldigt mycket mark, där staten i vissa av dessa utvecklingsbolag är ägare till , finns det ett direkt statligt ansvar att fundera över hur vi kan bidra till att det finns tillgänglig mark för bostadsbyggande, och inte minst för byggande av studentbostäder. 182 (): Först vill jag hälsa bostadsministern välkommen till den här debatten. Jag tycker att han gör sitt jobb när han deltar i den allmänpolitiska debatten. Det är vi tacksamma för. I den delen gör han alltså sitt jobb. Regeringen har redan svikit förra årets vallöften om bostadsbyggandet. Som väl alla minns lovade Socialdemokraterna 120 000 nya lägenheter . Men har man tvingats konstatera att den egna politiken inte räcker till för det i förhållande till behoven försiktiga målet. Man kommer inte att nå målet. Ska man tro regeringens tabeller i budgetpropositionen varför skulle man nu göra det? så hoppas de nu på att klara 90 000 lägenheter. Som vi minns lovade man 20 000 nya bostäder här i . Inte heller det kommer man att klara. Man når inte målet trots att det är alldeles för lågt satt. behöver inte bygga 30 000 lägenheter det behövs fler. Vi har 4,3 miljoner bostäder. De kommer inte att stå, i synnerhet inte med dagens bristande underhåll, . Men om vi ändå räknar med skulle vi behöva bygga 43 000 bostäder enbart för att antalet beboeliga bostäder inte ska minska. Socialdemokraterna gick till val på frågan om bostadsbyggandet. Det är väl uppenbart att man lyckades prestera en politik som det gick att vinna val på men som inte duger för att bygga bostäder. I motsvarande debatt kunde vi konstatera att det råder bostadsbrist i 116 kommuner i vårt land. , , råder det bostadsbrist i 135 av landets kommuner, som byggindustrin spår sämre tider för byggandet. Orsaken till detta tror jag i stor utsträckning står att finna i kortsiktighet och detaljstyrande som inte innebär stabila villkor för dem som vill göra långsiktiga investeringar. Detta tror jag är ett grundläggande problem. Därför tilltar pessimismen för varje nytt förslag som ministern lägger fram. har det lägsta byggandet inom OECD-området och de näst högsta boendekostnaderna inom EU. Fastighetsskatten är ett område som är kopplat till bostadsbyggandet och, naturligtvis, till boendet. Fastighetsskatten är enligt vår uppfattning både orättfärdig och orimlig en skatt som tas ut utan nödvändig hänsyn till hushållens ekonomiska bärkraft. De ständiga förändringar i lagstiftningen som kommer år gör den inte lättare att acceptera. Tvärtom är det en bekräftelse på att fastighetsskatten i grunden är feltänkt. I brist på en genomtänkt politik för byggande och boende utsätts medborgarna för en politik som är kortsiktig och ryckig och som bygger på krångliga regler i stället för skapa stabilitet, långsiktighet och ett investeringsvänligt klimat. Det är i ett sådant klimat som man inte får fram det byggande som jag tror att vi alla är överens om måste komma fram. Vår uppfattning är att bostadsbyggandet och bostadspolitiken är en fråga som kommer att bli alltmer aktuell. Otåligheten växer bland ungdomar, bland äldre som inte har möjlighet att flytta från sina villor till ett mer praktiskt boende, bland alla de familjer som inte har ett boende som är anpassat till deras behov och bland alla som köar eller som tvingas till svarta affärer för att komma över en lägenhet. Regeringen har misslyckats med att leva upp till sina vallöften. För att komma åt denna historiskt sett mycket svåra situation på byggområdet fordras en ny politik. Ryckighet och tillfälliga subventioner måste ersättas med goda och stabila villkor som skapar den framtidstro som är nödvändig för att investeringar ska komma till stånd. Jag tror att en av de viktiga åtgärderna är att avskaffa fastighetsskatten. En andra åtgärd är att halvera momsen vid byggande av flerbostadshus. En tredje åtgärd är att förenkla planprocessen. En fjärde åtgärd gäller en friare hyressättning i nyproducerade fastigheter. En femte åtgärd handlar om studentbostäder. Det studentbostadsstöd som funnits tidigare bör finnas kvar, och det har vi kristdemokrater föreslagit. Sammantaget innebär vår politik en förstärkning av bostadssektorn med i storleksordningen . Det ger lägre byggkostnader. Men framför allt skapas bättre förutsättningar för ett ökat byggande detta eftersom bättre ekonomiska förutsättningar på lång sikt ger bättre möjligheter att äga bostadsfastigheter. För att summera Socialdemokraternas misslyckande på det här området kan jag säga att jag anser att man är bättre på att bygga luftslott än på att bygga bostäder. Ofta får vi höra att det är marknadens fel eller att det är kommunernas eller någon myndighets fel. Väldigt sällan får vi en diskussion om vad vi borde göra för att få till stånd ett byggande. Det, menar jag, kommer bara när reglerna upplevs som stabila och hållfasta. Det är då man vågar sätta spaden i jorden. 183 () replik: Jag instämmer i mycket av det som här säger, framför allt att fastighetsskatten är ett gissel för väldigt många. är det enda partiet som lyckas med att ta bort åtminstone säger man att man ska göra det. Det där låter skickligt men av flera skäl tror jag inte att det går. Först och främst finns det ingen majoritet i för att göra det bara så där med ett knäpp. Där har vi andra partier blivit lite mer realistiska. Till och med har gått mot ett lite mjukare sätt. Vi andra partier går också stegvis framåt för att sedan, hoppas vi verkligen, hamna i situationen att fastighetsskatten kommer bort. Inte minst gäller det att få bort de orättvisor som denna skatt medför. Det är ju inte rimligt att människor ska flytta från sina bostäder på grund av att bostadskostnaderna är så höga. Det som är nyckeln är just, tycker jag, att bostadskostnaderna är höga. När säger sig ta bort fastighetsskatten skulle man, tycker jag, vara så klok att man också redovisar att det ges med ena handen. Man lägger ju i stället på en avgift. Vad jag vill veta är hur man har räknat ut konsekvenserna för berörda kommuner av att de här ändringarna görs. 184 () replik: Är det så att fastighetsskatten anses orimlig och orättvis som vi anser ska vi naturligtvis ta bort den. Är det så att upplever det som ett hinder för att bedriva politik att man inte har en majoritet i kammaren för den saken kan vi som oppositionsparti helt klart lägga ned verksamheten och gå hem. Jag är beredd att driva de krav som jag upplever vara rimliga, och jag gör det naturligtvis utifrån förslag som är genomtänkta och kloka. Jag tror att den modell som andra partier har valt och som handlar om en successiv sänkning av fastighetsskatten inte kommer att leda till en minskning av statens inkomster. Inkomsterna kommer att bli lika stora för statens del och därmed kostnaderna lika stora för bostadskonsumenterna genom att vi stegvis får en höjning av taxeringsvärdena. Vi har ju sett att när regeringen sänkt procentsatsen ökar ändå intäkterna i budgeten genom att marknadsvärdena höjs, så det är ingen lösning på problemet. Där har , tyvärr, hamnat snett. 185 () replik: