prot · GR095 · 2003-09-22 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen 1 Finansminister (): död har förändrat perspektiven. Mordet är en smärtsam påminnelse om att demokratin och dess värden ständigt måste försvaras. På samma sätt som vi alla känner sorg och vrede över det som har hänt finns det anledning att känna stolthet över den uppslutning kring demokratin som manifesterats över hela landet. Det höga valdeltagandet i EMU-omröstningen var ett tydligt tecken på att inte viker för våldet, att demokratin har en stark förankring i vårt land. Resultatet av EMU-omröstningen har förändrat förutsättningar för framtiden. Vi måste nu alla, oavsett om vi gillar eller ogillar resultatet av folkomröstningen, blicka framåt och ta ansvar för . har goda förutsättningar. Vi har en stark ekonomi jämfört med många länder i vår omvärld. Vi har lyckats hålla tillbaka arbetslösheten. Vi har överskott i de offentliga finanserna. Ekonomin växer om än lite långsammare än vad vi har blivit vana vid. Vi har kunnat fortsätta och fullfölja ett omfattande reformprogram. har visat sig ha en stabil ekonomi i en instabil värld. Svenska folkets nej till euron har förändrat förutsättningar för framtiden. Vi måste nu möta den nya situationen med en offensiv politik. Det finns de som argumenterar för enkla lösningar, som säger att tillväxt skapas genom stora ofinansierade skattesänkningar, som menar att tillväxt alltid måste ske på någons bekostnad. Det är en falsk bild. Tillväxt kommer inte av sig själv. Tillväxt påverkas av skatter, villkor och regler men också av arbetskraftens utbildning, kompetens och anställningsförhållanden. Tillväxten i , måste vi påminna oss om, påverkas framför allt av den internationella efterfrågan på våra varor och tjänster. Även de offentliga trygghetssystemen är viktiga drivkrafter för tillväxt, till exempel familjepolitiken. har världens mest generösa föräldraförsäkring och rätt till dagisplats för alla barn. Mammor och pappor i kan vara hemma med sina barn medan de är små, och det finns någon som tar hand om dem när föräldrarna jobbar. Det ökar tryggheten för barnen, det gör det lättare för deras föräldrar och det ökar jämställdheten. är det bra för sysselsättningen och tillväxten, eftersom det gör det möjligt för båda föräldrarna att arbeta och att ha ett yrkesliv. Vi ska fortsätta på den inslagna vägen. Vi ska fortsätta att bygga ett i utveckling och välfärd, ett i tillväxt och trygghet. I regeringsförklaringen presenterades ett tiopunktsprogram för ökad tillväxt: 1.Svensk konkurrenskraft ska hävdas. 2.Sverige ska utvecklas i sammanhållning. 3.Infrastrukturen ska länka ihop . 4.Vi ska arbeta för ett mänskligare arbetsliv och kamp mot ohälsan. 5.Ungdomars och invandrares sysselsättning ska öka. 6.Sverige ska vara en ledande forskningsnation. 7.Villkoren för entreprenörskap ska förbättras. 8.Nya tillväxtmöjligheter i ska tas till vara. 9.Modern teknik ska driva fram en miljömässigt hållbar utveckling. 10.Exporten ska öka och internationaliseringen tas till vara. Det är ett mycket brett tillväxtprogram som ska förverkligas framöver. Det kan självklart förverkligas bara i samverkan med arbetsmarknadens parter, de politiska partierna och andra centrala organisationer. Årets budgetproposition präglas av förslag som stärker just tillväxten och jobben, som ökar rättvisan och tryggheten. Utgångspunkten för det arbetet är det 121-punktsprogram som regeringen, och enades om . Det är ett ambitiöst reformprogram som innehåller allt från 6 000 fler förskollärare till ökade satsningar på infrastruktur, mer pengar till vården och höjda barnbidrag. Men programmet kommer inte att förverkligas av sig självt. Det krävs en målmedveten och ansvarsfull politik för att klara de åtaganden som vi gemensamt har ställt upp. Det handlar för det första om att ha sunda offentliga finanser. Ordning och reda är grunden för tillväxt och välfärd. klarar vi utgiftstaket , trots alla profetior om motsatsen. Vi ska klara det även i fortsättningen. För det andra måste kampen mot ohälsan bli framgångsrik. Vi måste få bukt med de ökande sjuktalen, om det ska finnas något reformutrymme framöver. Systemet med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare måste bli verklighet . För det tredje måste tillväxten vara god och fler få jobb. Först då kan tryggheten säkras och reformprogrammen genomföras. Det är så sambanden ser ut. Välfärden står inför stora utmaningar, inte minst i form av en åldrande befolkning. måste trycket och insatserna öka. I budgetpropositionen läggs en rad förslag för att stärka tillväxten och öka sysselsättningen. Tryggheten och sysselsättningen i välfärdens centrala delar ökar. Välfärd, jobb och tillväxt hänger ihop. Staten stöder kommuner och landsting med som ett särskilt sysselsättningsstöd. Det är en ökning med jämfört med vårbudgeten. Stärkt konkurrenskraft och bättre villkor för företagande. Villkoren för företagande är i första hand beroende av en god efterfrågan och en stark och trygg ekonomi. För att fler och växande företag ska kunna startas måste regelverk och skatter ständigt prövas och ses över. I årets budgetproposition föreslår regeringen förändringar av skattereglerna för fåmansbolagen, de så kallade 3:12-reglerna. Som ett led i den gröna skatteväxlingen får alla arbetsgivare mindre sänkningar av arbetsgivaravgifterna. Det finns också ett behov att se över viktiga skatter som kapitalbeskattning och bolagsskatter under den närmaste framtiden just för att kunna bibehålla de svenska företagens konkurrenskraft. Infrastrukturen är tillväxtens ryggrad. och får därför ökade resurser . ökas stödet till kommunerna för att bygga ut bredbandsnätet. Även investeringar i forskning och utbildning ökar i årets budgetproposition. Grundforskningen får mer resurser. En särskild satsning görs på den tillämpade industriforskningen, med särskilt fokus på IT och telekom. Ett centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport inrättas. Tillväxt är en förutsättning för välfärd och rättvisa. Med den socialdemokratiska visionen om det goda samhället räcker det inte med att tillväxten är god, utan tillväxten måste också vara långsiktigt hållbar och ske i samklang med miljön. är på många sätt ett föregångsland inom miljöpolitiken. tar vi nya steg för att skapa det gröna folkhemmet. Den särskilda satsningen på forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling förstärks ytterligare . Skatten sänks på alternativa drivmedel. Satsningen på klimatinvesteringar i kommunerna tar fart. Regeringen har tillsammans med och satt upp målet att den gröna skatteväxlingen ska fortsätta . Just nu är läget lite speciellt eftersom marknadspriset på el har höjts ganska kraftigt. Därför sker den gröna skatteväxlingen i en lite lugnare takt och omfattar ca . Profilen på förslagen är gynnsamma för låginkomsttagare. har sjukskrivningarna ökat kraftigt. Det är först och främst ett mänskligt problem. har kostnaderna ökat dramatiskt, vilket riskerar att minska reformutrymmet på andra angelägna områden. Regeringen har steg för steg presenterat ett omfattande program som handlar om organisation, arbetsmiljö, arbetsgivarens och den enskildes ansvar. De insatser som gjorts för att minska ohälsan har börjat ge resultat. Men om regeringens mål om att halvera ohälsan till 2008 ska kunna nås krävs ytterligare åtgärder. Därför tas nu ytterligare steg. Det handlar bland annat om ett system baserat på ekonomiska drivkrafter för företagen för att minska ohälsoproblematiken som ska införas . införs också möjligheten till finansiell samordning mellan , länsarbetsnämnden, kommun och landsting för att förbättra rehabiliteringen. Stödet till och uppföljningen av personer med sjukersättning förbättras. Samtliga personer med sjuk- och aktivitetsersättning bör kunna få en ny prövning av arbetsförmågan och få erbjudande om stöd. Men det finns också en annan sorts otrygghet som vi måste bekämpa. Det handlar om otrygghet i vardagen på gator och torg. Det handlar om rädsla för våld och brott. Att bekämpa brottslighet är en del av välfärdspolitiken. Regeringen har inlett den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. har regeringen ökat anslagen med . är utgiftsutrymmet i sin helhet begränsat i budgeten. Trots det ökar resurserna till rättsväsendet med . Regeringen föreslår i årets budgetproposition ett antal skatteförändringar som i första hand syftar till att skydda människor med låga inkomster från ett oproportionerligt stort skatteuttag. Vi föreslår en förbättring som gör att låg- och medelinkomsttagare kommer att få en ny regel för begränsning av förmögenhetsskatt. Den nya regeln ska gälla dem som omfattas av begränsningsregeln för fastighetsskatt. Regeringen kommer också att föreslå en dämpningsregel för fastighetsskatten. Arvsskatten mellan makar och sambor slopas. För att finansiera de här skatteförändringarna och skattesänkningarna görs en mindre förändring i fastställandet av skiktgränserna i den statliga skatteskalan för . I den här budgeten lägger regeringen fram förslag som stärker ett präglat av rättvisa och solidaritet. Det handlar om att fler ska få jobb, att arbetslivet ska bli mänskligare och att företagsklimatet ska förbättras. Det handlar om att steg för steg utveckla till de många möjligheternas land, inte till de stora motsättningarna i samhället. Jag vill avsluta med att tacka och för ett mycket gott samarbete om den här budgeten. 2 (): Herr talman, ärade åhörare! Efter en turbulent tid samlas folkets valda ombud för att diskutera årets budgetförslag. Mycket ter sig naturligtvis annorlunda. Våldets konsekvenser får oss att skilja på huvudsak och bisak. nämnde naturligtvis det som vi alla tänker på, mordet på utrikesminister . Men jag tycker att det också finns anledning att påminna om det vansinnesdåd som drabbade en liten flicka i , som visar just detta att barn såväl som vuxen, offentlig person såväl som någon som inte är lika känd är utsatt. Livet är skört, och det kan finnas anledning att tänka på det . Svenska folket har sagt nej till euron, ett beslut som vi ska respektera i . Våra vanliga samarbetsuppställningar, väl inövade i debatter liknande denna, har inte riktigt sett ut så . Det finns en förväntan och nyfikenhet på om det ska börja låta mer som vanligt eller om det har hänt någonting mer bestående. Regeringen har börjat prata tillväxt. Vi får väl se vad det pratet innehåller. Jag tror i och för sig att det är viktigt att säga att tillväxten nu kommer att bli det som står i fokus i vår politiska debatt. Efter valrörelser med fördelning som huvudsakligt fokus måste nu det politiska systemet prata tillväxt en växande kaka, mer att fördela för alla. Det finns de som säger att tillväxt är mer av samma, och det är det väldigt ofta. Men det är också samma sak fast smartare , nya sätt att göra saker och ting på som gör att vi gör det effektivare. är det också helt nya saker som vi inte har tänkt på och som det faktum att vi uppfinner eller att vi drivs av nya tankar gör möjligt. Allt detta är tillväxt. Det kan synas i varuproduktion, i tjänster, men allting leder till slutsatsen att den ekonomiska kakan växer. Regeringen har, i regeringsförklaringen och också , ägnat sig åt att försöka beskriva tillväxten. Det blir ganska mycket sagt, och en hel del av det kan jag hålla med om. Det jag saknar är ett frihetsperspektiv för att lägga grund för tillväxt. Erfarenheten runt världen är att tillväxten blir som störst där frihetsklimatet är som allra bäst. Det finns ett mått av att just där friheten ger utrymme för det som vi andra inte riktigt har tänkt på, att man kan få ett plus ett till att bli tre, det vi kallar synergi, ofta är det som det politiska systemet kanske är lite sent att respektera och hålla sig tillbaka för att släppa fram. Det pratas också om att den enskilde, fördolt i skrivningar om att skatter påverkar, spelar roll. Jag skulle till och med vilja hävda att just detta med den personliga tillfredsställelsen i att få drivas av en idé man kan se förverkligad är oerhört central för tillväxt och också strävan att få mer för egen del som belöning för att man har varit med och skapat tillväxt som också andra drar nytta av. Den typen av aspekter spelar också roll. utgångspunkt för en tillväxtpolitik för har vi presenterat för denna riksdag. Vi menar att grunden är att det ska löna sig bättre att arbeta och att utbilda sig och att det är däri som många av våra problem i ligger. För att möjliggöra det föreslår vi stramare bidragssystem för att göra det tydligt för alla att vi just gör det mer lönt att arbeta än att vara bidragsförsörjd. Vi vill ha en flexiblare arbetsmarknad. Vi ser i länder som har en rörligare arbetsmarknad att det just lägger grund för den tillväxt som vi alla vill se mer av. Jag tycker att en första uppgift i det här nya samtalsläget, eller vad det har kallats, är att bedöma ifall den budget som ligger på bord uppfyller detta. Annars blir bara detta prat om tillväxt just prat. Då är det problematiskt att i stället för att göra det mer lönt att arbeta höjs marginalskatterna till följd av att brytpunkten inte skrivs upp när det gäller statlig inkomstskatt. Svenskarna har att se fram emot höjda kommunalskatter även , om vi ska förstå finansplanen rätt, med i genomsnitt . pratade om att arbete är grunden för välstånd. Då är det märkligt att läsa att i praktisk politik föreslås nu friår och arbetstidsförkortning. Förslagen måste väl ändå hänga ihop med det vi säger. Det är alltså jobba mindre som gäller, inte jobba mer, och det känns lite märkligt just ur ett tillväxtperspektiv. Höjda energiskatter ska vi få , har vi förstått. Det har en mycket otrevlig fördelningspolitisk profil. Det gör det dyrare att bo. Det gör det dyrare för många företagare. Lantbruk och skogsjordbruk drabbas hårt. Många andra ser att det blir svårare att överleva i konkurrensen. Det bästa beviset för att det inte var tillväxten som var i fokus för budgeten är ju att denna i realiteten är ställd åt sidan av regeringsförklaringen. Det är också därför som läser länge ur regeringsförklaringen snarare än att hänvisa till budgeten. Det är regeringsförklaringen som för in diskussioner om tillväxt på ett tydligare sätt och nämner saker som ska komma men som ännu inte är på plats i form av skarpa förslag. Där, får jag säga, får man vara lite noggrann i denna riksdag. Jag har sett denna majoritet gång efter annan få enstaka miljoner att låta som miljarder och sedan återanvända dem . I den delen har vi en verkligt grön profil i den här majoritetens sätt att arbeta. Låt oss se om det också landar skarpa förslag på bord innan vi hyllar det som många vill se på plats. I några fall finns det anledning att vara mer kritisk till det som faktiskt står i budgeten. Detta är ju den andra budget i mandatperioden som denna treklöver lägger fram. Det är första och andra årets budget som oftast lägger grunden för mer genomgripande förändringar, strukturförändringar som det tar tid att få på plats och som man vill se genomförda långt innan man möter väljarna igen. Då är det lite märkligt att få den här känslan av att det flyttas en hel del i form av mindre resurser, småanslag som nämns på många håll. Men några större strukturgrepp tas egentligen inte i denna budget. Detta blir än tydligare när regeringen återigen talar om de ekonomiska målen, och det är ju väsentligt. Det är ju de mål man själv sätter upp för sin verksamhet som vi ska döma denna regeringen utifrån. Om regeringen säger att det är det här vi ska lösa och sedan gång efter annan meddelar: fast vi klarar det inte då förväntar man sig ju långa listor på förslag som gör att man faktiskt kan uppfylla målen. I stället finns här skrivningar om att vi klarar inte målen. Vi hoppas att det rättar till sig men egentligen vet vi inte. Jag tycket till exempel, eftersom det ofta har nämnts, att det är en märklighet att det här målet för öppen arbetslöshet, som jag trodde gällde , nu enligt finansplanen alltså bara gäller valår. Det är ett valårslöfte. Den öppna arbetslösheten är valår. Vad den i övrigt är vet vi inte så mycket om annat än att den är betydligt högre. Det är viktigt att nämna att det i grunden är ett massivt utgiftsprogram för vilket det inte finns färdiga beräkningar i den här budgeten. Det finns ingen genomförd finansiering för detta fullt ut. Det är ett underliggande utgiftstryck som vi kommer att återkomma till och som skapar statsfinansiella problem för denna majoritet. Vi kan föra resonemang om huruvida det saknas ytterligare besparingar i tiomiljardersklassen. Det skulle jag bedöma. Det har kommit signaler om att det blir svårt att klara utgiftstak . Det nämns underskott i kommun- och landstingssektorn på ytterligare sju miljarder. Det finns anledning att varna för att stabiliteten inte är så god när det gäller de offentliga finanserna. Dessutom, och det återkommer , finns det beräkningar av kostnader framöver för arbetslöshet, sjukförsäkring och invandring som av ökande helt plötsligt planar ut eller till och med sjunker som grund för regeringens beräkningar utan några egentliga förklaringar och utan att några egentliga insatser sätts in. Det leder oss till att säga att detta är en skakig budget. Den är byggd på målformuleringar som regeringen inte själv uppfyller. Det lägger en grund för att återigen påpeka att det känns som en regeringsmakt i förfall när man inte åtgärdar det faktum att man inte lever upp till sin egen politik. räknar vi i den borgerliga oppositionen, vart och ett av oss fyra partier, med att återkomma med förslag som mer handfast och i skarpa ordalag beskriver grunden för en annan politik, för mer av tillväxt för . 3 (): Plötsligt blev allting så annorlunda. Även om vi måste försöka driva politiken vidare tycker jag att det som hände när vår utrikesminister brutalt blev mördad också borde ge avtryck i politiken på så sätt att vi koncentrerar oss mycket mer på sakfrågorna och på att föra dem vidare. Plötsligt blir ju allting så annorlunda. Jag har barn hemma som undrar vad mamma håller på med och om det verkligen är värt priset. Men jag är också en mamma som har en femåring som går på promenad med dagis. Vi inser alla hur oerhört skört livet är och hur svårt det är att gardera sig. fick för föredömligt samhällsengagerat ledarskap. Jag skulle gärna vilja knyta an till det i just den här debatten. Jag ska citera en bit ur juryns motivering: har fört regeringens talan på den utrikespolitiska arenan på ett föredömligt sätt genom sakkunskap, arbetsamhet, gott omdöme och en tydlighet som efter också krävt civilkurage inför delar av hemmaopinionen, inte minst inom det egna partiet. Hon har väckt allmän respekt inom EU vars ministerråd domineras av män i högre ålder än hon själv. framstår genom sin raka chosefrihet helt i stil som ett föredöme för kvinnligt politiskt ledarskap i det nya . Jag önskar att vi alla ska ta till oss en hel del av detta och se att vi alla kan arbeta vidare i det nya med den inriktningen. Vi genomförde ju en folkomröstningskampanj som handlade just om Europapolitiken, om vikten av att riva gränser och att ta del av ett större sammanhang. Jag ville ha ett ja till euron. Det var vad det konkret handlade om. Men det handlade också om något mycket större. Jag ville ha ett ja. Men det var nej som vann, och självklart är det så det får bli. I den kampanjen så länge som den bedrevs, faktiskt under rätt många månader, kände man ibland att det var rätt svårt att känna igen sig. har allting redan varit så bra, så fint och så märkvärdigt i vårt land som när man hörde de ledande politiska nej-debattörerna beskriva . Och inte skulle vi väl byta bort vår fantastiska välfärd och demokrati och vår fantastiska riksbank. Långt borta var de orättvisa kvinnolönerna, bristerna i vården och äldreomsorgen, de stora barngrupperna och de lärarlösa lektionerna. Långt borta var de tjälskadade vägarna, de långa vårdköerna och de sänkta sjukersättningarna. Långt borta var den stigande arbetslösheten, den sjunkande sysselsättningen och det minskande företagandet. Allt det där som vi diskuterade i valrörelsen för bara var liksom som bortblåst. säger man att avståndet mellan de folkvalda och folket är långt. Men det jag kände under den här eurokampanjen var att avståndet mellan valrörelsen och de folkvalda var mycket längre. Kvar står vi nu på så där femtonde, sextonde, sjuttonde plats i välståndsligan. Vi är stadigt förankrade som ett av EU:s mer fattiga länder. Och regeringen har, herr talman, med ett kort avbrott under eurovalrörelsen, snarare skrutit med den svenska tillväxten. Men det har varit ganska mycket luft i det. har till exempel visserligen BNP stigit snabbare än i euroområdet. Men bruttonationalinkomsten, det vill säga det vi kan köpa för det vi producerar, har vuxit långsammare. majoritet röstade nej. Jag tror att vi måste fråga oss varför och dra några lärdomar. Jag tror att det i mångt och mycket handlar om den utbredda bilden av som landet Annorlunda: Här är allting så mycket bättre, här är allting så ljust och vackert, och man ska inte beblanda sig med dem därborta som har det stort, farligt och mörkt. Men verkligheten är ju den att inte är landet Annorlunda. Framför allt gäller samma ekonomiska lagar här som på alla andra ställen, och samma ekonomiska samband. Välstånd ska skapas innan det fördelas. Välstånd skapas inte av politiker det skapas av entreprenörer, av dem som arbetar. Politikernas uppgift är att skapa goda förutsättningar, och det finns sannerligen en hel del kvar att göra på det området. Jag tror att en viktig orsak till att det blev ett nej är att alla människor under praktiskt taget av socialdemokratisk politik efter kriget har trummats i uppfattningen att företag kanske är bra men att företagare är något man ska vara misstänksam mot. Några månader av argumenterande för bra företagarvillkor räckte inte. Ett talande exempel på det är vad den socialdemokratiske debattören och ekonomen har sagt: Vi inom socialdemokratin har alltid talat om SAF-propagandan på det här sättet, att efter varje avtalsrörelse och i stort sett varje social reform har man hotat med att företagen flyr landet. Vi har mer eller mindre skrattat åt det. Vi känner till resultatet. De flesta stora svenska företag är inte längre svenska. I genomsnitt 15 företagare ger upp. När man inte kan ha vare sig eller Marabou som nationalikoner fick man väl ta den svenska i stället. Vi har fått lära oss att välstånd är något som skapas av politiker, när det i själva verket måste till entreprenörer och folk som är ute och jobbar i de privata företagen. Vi har inte sett ett tydligt samband mellan att man först måste skapa innan man kan fördela. Vi svenskar har inte riktigt klart för oss att är ett litet, öppet land som tjänar sitt välstånd på att vara riktigt bra på några få saker. Dem säljer vi sedan över hela världen och köper hem det som andra är bra på, och vi har möjlighet att avsätta en hel del av det vi tjänar på vården och skolan. Väljarna har getts intrycket att är något slags , där Pippis kappsäck står full med guldpengar som det bara är att dela ut. Då är det inte så konstigt att människor ser utlandet som ett hot och politikerna som dem som levererar. Det är dags att Socialdemokraterna slutar skratta åt företagens behov och i stället ser till att skapa goda villkor i vårt land. Därmed kommer vi över på budgeten. Slutsatsen är nämligen att inte alls är landet Annorlunda, utan vi måste se till att skapa bra villkor för jobb och företagande, det som skapar välståndet. Vi måste driva en mycket mer aktiv opinionsbildning och vinna för nyttan av frihandel, internationalism och företagande. Vi måste se till att vinna folk för idén om att vårda de välståndsbildande krafterna. Höjda löner för vårdbiträden kan inte finansieras bara med höjda skatter på sjuksköterskor utan genom växande inkomster i privata företag. Bra villkor för jobb och företag är bra för vård och skola. Bra villkor för exportindustrin är bra också för att få rättvisa löner för kvinnor i den offentliga sektorn.