prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:115Tisdagen den 3 juniKl. 11.00 - 16.3218.00 - 22.59Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotion2002/03:Bo14 till bostadsutskottet2 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU30Skatteutskottets betänkanden /03:SkU17-SkU19Lagutskottets betänkanden /03:LU7, LU17 ochLU18Justitieutskottets betänkande 2002/03:JuU173 § Meddelande om tekniskt fel vid voteringenden 28 majFörste vice talmannen meddelade att vid votering-en om arbetsmarknadsutskottets betän-kande 2002/03:AU8 och finansutskottets betänkande2002/03:FiU26 hade tjänstgörande talmannens rösttill följd av ett tekniskt fel inte registrerats korrekt.Meddelande om detta hade intagits i protokollet.Förste vice talmannen meddelade vidare att för enny omröstning i ett redan avgjort ärende krävs ett nyttförslag från det berörda utskottet.4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den28 majUbU15 Fristående skolorPunkt 2 (Förklaring om rätt till bidrag för friståendeskola)1. utskottet2. 2 (fp, m, kd, c, mp)Votering:142 för utskottet143 för res. 264 frånvarandeKammaren biföll res. 2.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 vFör res. 2: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFrånvarande: 27 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 4 (Avgift för prövning)1. utskottet2. 3 (fp, m, kd, c, mp)Votering:142 för utskottet143 för res. 364 frånvarandeKammaren biföll res. 3.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 vFör res. 3: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFrånvarande: 27 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 5 (Hänsyn till kommunens skolpliktskostnader)1. utskottet2. 4 (fp, m, kd, c, mp)Votering:142 för utskottet143 för res. 464 frånvarandeKammaren biföll res. 4.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 vFör res. 4: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFrånvarande: 27 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 10 (Undervisningen i konfessionella skolor)Utskottets förslag till beslut med godkännande av1. motiveringen i res. 9 (fp, m, kd, c, mp)Votering:142 för utskottet143 för res. 964 frånvarandeKammaren biföll res. 9.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 vFör res. 9: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFrånvarande: 27 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 13 (Uppföljning och utvärdering av friståendeskolor)1. utskottet2. 11 (fp, m, kd, c, mp)Votering:142 för utskottet143 för res. 1164 frånvarandeKammaren biföll res. 11.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 25 vFör res. 11: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFrånvarande: 27 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 16 (Rätten att välja skola)1. utskottet2. 14 (v)Votering:155 för utskottet25 för res. 14112 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 1 fp, 1 kd, 18 c, 12 mpFör res. 14: 25 vAvstod: 1 s, 46 m, 39 fp, 25 kd, 1 mpFrånvarande: 20 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpHans Backman () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU16 GymnasieskolanPunkt 2 (Närhetsgaranti)1. utskottet2. 1 (v)Votering:268 för utskottet25 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 13 mpFör res. 1: 25 vFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 3 (Samordning mellan grundskola och gymna-sieskola)1. utskottet2. 2 (m)Votering:221 för utskottet46 för res. 226 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 40 fp, 25 v, 18 c, 13 mpFör res. 2: 46 mAvstod: 26 kdFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 4 (Behörighetsvillkor)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:253 för utskottet40 för res. 456 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 46 m, 26 kd, 25 v, 18 c, 13 mpFör res. 4: 40 fpFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 16 (Värdegrundsfrågor)1. utskottet2. 16 (kd)Votering:267 för utskottet26 för res. 1656 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 46 m, 40 fp, 25 v, 18 c, 13 mpFör res. 16: 26 kdFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 18 (Lärlingsutbildning)1. utskottet2. 18 (fp, m, kd, c)Votering:163 för utskottet130 för res. 1856 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 25 v, 13 mpFör res. 18: 46 m, 40 fp, 26 kd, 18 cFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpPunkt 23 (Elevinflytande)1. utskottet2. 25 (mp, c)Votering:196 för utskottet30 för res. 2567 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 46 m, 25 vFör res. 25: 18 c, 12 mpAvstod: 40 fp, 26 kd, 1 mpFrånvarande: 19 s, 9 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mpUlf () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU17 Jubileumsfonds verksamhetunder år 2002Kammaren biföll utskottets förslag.5 § Ett utvidgat skydd mot diskrimineringFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2002/03:AU7Ett utvidgat skydd mot diskriminering (prop.2002/03:65).Anf. 1 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillden borgerliga reservationen nr 1. För tids vinnandeavstår jag från att yrka bifall till övriga reservationer,även om vi moderater naturligtvis står bakom dem ideras helhet.Herr talman! Diskriminering är oavsett var den fö-rekommer en förkastlig handling. Diskrimineringinnebär att människor kränks, blir nedvärderade ochibland förkastade och, kort sagt, illa behandlade utanorsak. Grunden och skälen för diskrimineringen kanvariera, men att diskriminering förekommer dagligenoch stundligen i vårt samhälle är uppenbart.Att vara motståndare till diskriminering är därförliktydigt med en avsikt att vilja värna individen gen-temot ett kränkande system. Kvinna eller man, rund,svart eller vit, om vi älskar den ena eller den andrapersonen eller vad vi än må tro på, har vi alltid rättenatt vara individer och att bedömas som individer. Denpolitiska skillnaden mellan oss moderater och andrapartier i denna kammare ligger därmed som en frågaom grupper kontra andra grupper eller om ifall mananser att individens rättigheter ska garanteras just påindividuell nivå. Medlen skiftar, men målet förblirdärmed . "I have a dream", yttrade en gång och gav därmed ord åt vad som på något vis ärgrunden för tanken om det goda samhället, ett sam-hälle där människor bedöms med utgångspunkt i vadde är, inte efter vad de tycks vara. I hans dröm fannsinte de skrankor och de hinder som vi människorannars har så lätt att resa mellan oss.I har vi däremot rört oss i enriktning som kontrasterar skarpt mot tanke. Ivårt socialdemokratiskt styrda land finns i ställetambitionen att finna fler och fler svaga grupper ochatt utnyttja dem för att öka politikens inflytande överde enskilda.Lagstiftningen blir med en sådan ambition inte ettinstrument för att värna rättigheter utan för att låsa inmänniskor i sådana fack som passar politiker som harlikriktningen högt på sin agenda.Det finns tydliga bevis för att den splittrade poli-tik som bedrivits i stället leder i rakt motsattriktning. Låt mig illustrera detta med ett verkligtexempel från min hemstad , som är synnerli-gen överrepresenterad i anmälningsstatistiken vadgäller diskriminering.För ett par månader sedan anmälde en kvinna enav stadsdelsnämnderna i till ombudsmannenför etnisk diskriminering. Hon som hade en utomnor-disk bakgrund - hon var iranska - hade sökt ett arbetei förvaltningen men inte fått det. Tjänsten gick i stäl-let till en man. söktekontakt med förvaltningen, som förklarade att manhade följt den jämställdhetspolicy som enligt lagenfanns upprättad och antagen med den vanliga lydel-sen, det vill säga att i fall av sökande med lika kom-petens ska tjänsten gå till det underrepresenteradekönet och att man på arbetsplatsen ska sträva efter enjämn könsbalans. På arbetsplatsen fanns i det härfallet en klar majoritet av kvinnor.DO:s smått fantastiska svar på detta blev att för-valtningen inte fick lov att använda jämställdhetspo-licyn i det aktuella fallet. I stället skulle man ge kvin-nan jobbet. Jo, blev det förbluffande svaret,därför att hennes skäl att få arbetet i diskriminerings-mannens tycke vägde tyngre.Fallet befinner sig nu i Arbetsdomstolen. Jag skainte sia om utgången, men jag har mina aningar omvad det kommer att bli.Herr talman! Det nu nämnda fallet illustrerar ettflertal viktiga frågor som för en lagstiftande försam-ling är rätt grundläggande. För vilken diskrimine-ringsgrund ska verka tyngre än den andra, och vembestämmer detta? Och framför allt: På vilken grundavgör någon vilket skäl som är viktigast?Det besvärande är möjligen inte att olika myndig-heter kommer till olika slutsatser i ett och sammaärende. Det händer för all del också på andra områdeni vårt samhälle. Det allvarliga är kollisionen mellanseparata lagar inom ett och samma område, där till-lämpningen och bedömningen skiljer sig från fall tillfall. Med ett sådant system strandar väldigt snabbtden eventuella ambitionen att skydda individen. Till-hör du inte rätt grupp vid rätt tillfälle kan du kännadig blåst på det statliga skyddet.I det aktuella fallet i kan man fundera övervad som hade hänt om rollerna hade varit ombytta.Antag att kvinnan hade fått jobbet och mannen hadeblivit utan! Då hade det kanske i stället varit jäm-ställdhetsombudsmannen som knackat på dörren ochhävdat att stadsdelsförvaltningen måste följa sin upp-ställda jämställdhetspolicy. Så förvandlas rättsskyd-det till en fråga om vad som för tillfället är på tapeten.Alla garanteras allt, och ingen garanteras någontingöver huvud taget.Om könstillhörigheten ska ställas mot den etniskabakgrunden, vad hindrar då att religiösa aspekter vägsmot den sexuella läggningen, eller för den delen vil-ken annan av de diskrimineringsgrunder som vi kantänka oss? Ska slutmålet vara att fåranta rangordningstabeller för diskrimineringsgrundereller andra styrande principer för urvalet, principersom kanske sedan ändras beroende på majoritetsför-hållandena i den här kammaren eller beroende på denallmänna debatten i stort? Vart tog för övrigt indivi-den vägen i dessa diskussioner om grupper?Allvarligast är dock den känsla av oberäknelighet,ja, kanske rent av nonchalans, som håller på att spridasig i skyddet av en lagstiftning som är så klumpigtutformad som den nuvarande. För vad som under desenaste åren skett i är att lyckatsskapa ett lapptäcke av lagar som står i konflikt medvarandra på ett sådant sätt att rättssäkerheten nu ärhotad. Vi har fått en situation där varkenden anställde eller den som anställer egentligen vetvad som gäller.Arbetstagaren kan inte längre känna sig säker påatt bli bedömd på ett rättvist sätt utifrån sin kompe-tens. Arbetsgivarens osäkerhet mångfaldigas när detpolitiska godtycket ersätter tydliga principer för be-dömningen. Vem vet vad ombudsmannen kommer attringa om härnäst?Mot bakgrund av det fall som jag redogjort för ärdet också viktigt att notera hur arbetet med att ta framregeringens proposition som vi har att ta ställ-ning till i den här kammaren egentligen har gått till.Grunden för propositionen är vårt medlemskap i deneuropeiska unionen. Den förpliktigar oss att anpassavåra lagar och förordningar till övriga medlemsstatersoch till unionens direktiv. Däremot är det helt ochhållet upp till oss själva om vi vill göra detta på ettändamålsenligt sätt eller om vi vill krångla till sakenför oss.Men betraktar man propositionens förslag ser manomedelbart att regeringen vandrar vidare i sammariktning som den har gjort . kom-mer säkert min kollega från Socialdemokraterna atttala om för kammaren att avsikten har varit att för-tydliga, att synliggöra grupper som inte tidigare fåttsitt utrymme i lagen. Men ironiskt nog är det ju detrakt motsatta som äger rum. Diskrimineringsskyddetblir genom de tillägg som kammaren har att ta ställ-ning till ytterligare försvagat eftersom den praktiskatillämpningen försvåras för varje varv som riksdags-majoriteten vrider om den juridiska nyckeln.Det rätta hade naturligtvis varit att göra precismotsatsen till det som regeringen nu står i begrepp attföreslå. De ändringar som hade varit nödvändiga attgöra skulle ha förts direkt in i den befintliga lagen ienlighet med vad unionen föreskriver. Resten avinnehållet i direktiven skulle ha placerats i en provi-sorisk lag, som skulle ha upphört att gälla i sammastund som regeringen föreslagit och antagiten samordnad diskrimineringslagstiftning.Det är till syvende och sist denna åtgärd somkommer att bringa ordning i vad som annars riskeraratt bli ett sammelsurium utan slut, där medborgarnaaldrig kan vara säkra på att rättvisa skipas, om nå-gonting skulle gå fel. Vi moderater har en myckettydlig uppfattning i det här fallet. Vi menar att endastgenom en lag som en gång för alla fastslår att diskri-minering är förkastlig oavsett på vilken grund somden äger rum och oavsett vem som än diskriminerassom vi kan få bukt med problemen och erbjuda sam-ma skydd till alla medborgare.I avvaktan på en sådan positiv förändring får vi nui stället en justering om vilken man kan gissa att denmed största sannolikhet kommer att gå till historiensom oönskad, ovälkommen och ogenomtänkt. Sakenär ganska illa hanterad, men den är fullt i linje medregeringens politik i övrigt, och därför är det kanskeinte så förvånande att har det här förslagetpå sitt ord.Anf. 2 ():Herr talman! Alla människor har lika värde ochrättigheter i sin egenskap av att vara skapad till justmänniska. Människan är ett mål i sig. Ingen annanmänniska får äga eller på ett kränkande sätt användahenne som ett medel. Människovärdet är knutet tillexistensen, inte till olika stadier eller situationer i denenskilda människans livscykel eller till hennes för-mågor eller egenskaper. Varje människa är en oer-sättlig och unik person och har samma absoluta ochokränkbara värde oavsett kön, ålder, social position,etnisk eller religiös tillhörighet eller sexuell läggning.Arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7 tar uppdiskrimineringslagstiftningen och vikten av att män-niskor behandlas värdigt på samhällets olika områ-den.I betänkandet finns ett förslag till en ny civilrätts-lig lag om förbud mot diskriminering på samhällsom-rådena utanför relationen arbetsgivare och högskola.Lagen har till ändamål att motverka diskrimineringsom har samband med någon av diskriminerings-grunderna etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshin-der. I betänkandet ligger också ändringar i 1999 årslagar samt lagen om lika behandling av studenter ihögskolan och vissa följdändringar i ett antal andralagar.Den föreslagna nya lagstiftningen är ett led i ge-nomförandet av två EG-direktiv. En ny diskrimine-ringsgrund införs: "religion eller annan trosuppfatt-ning". Detta tillägg till listan av olika diskrimine-ringsgrunder känns mycket bra och helt rätt i tidermed alltmer ökande antisemitism och förlöjligande avolika trosuppfattningar.Herr talman! I direktiven som regeringen besluta-de om för den så kallade ska kommittén "överväga en gemen-sam lagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder och samhälls-områden". var ett av de partiersom drev frågan om en sammanhållen diskrimine-ringslagstiftning. Kommittén ska redovisa uppdragetsenast den 1 december 2004.Med bättre framförhållning från regeringens sidahade vi kunnat undvika att hamna i en situation därEG-direktiv ska inlemmas i svensk lag somen utredning ser över hela lagstiftningen på området.Vi accepterar dock föreslagen lagstiftning med förbe-hållet att de lagar som stiftas samt direktiven somdessa lagar bygger på inlemmas i fortsatta uppdrag. Det är viktigt att översyn gäller all lagstift-ning mot diskriminering på alla samhällsområden. Dåhar vi också störst möjligheter att få en sammanhållen, tydlig och enhetlig diskrimineringslagstiftning somär . En sådan lagstiftning skulle ocksåsända tydliga signaler till alla berörda parter att alldiskriminering är att bedöma som lika allvarlig frånlagstiftarens sida. Detta är av stor vikt för såväl ar-betsgivare, myndigheter och fackliga organisationersom enskilda personer som har att förhålla sig tilldenna lagstiftning. Den enkelhet som en sammanhål-len lagstiftning kan bidra till är viktig för att lagen skabli allmänt accepterad. Av denna anledning har vireserverat oss i betänkandet tillsammans med deövriga borgliga partierna och föreslår en sammanhål-len diskrimineringslagstiftning.För att få denna tydlighet och enkelhet mot med-borgarna anser vi att det bör göras en sammanslag-ning av de olika ombudsmännen till en gemensammyndighet. Detta vore en naturlig konsekvens av ensammanhållen diskrimineringslagstiftning. De om-budsmän som berörs är ,, Ombudsmannen motetnisk diskriminering och Ombudsmannen mot dis-kriminering på grund av sexuell läggning. På dettasätt skulle ombudsmännen bli ett ännu kraftfullareredskap än vad de är idag.Detta har vi framhållit i en reservation i betänkan-det, och jag yrkar bifall till denna reservation som harnummer 11 under punkt 10. 3 ():Herr talman! Till att börja med vill jag yrka bifalltill reservation 1 i betänkandet.Centerpartiet har valt att inte motionera på den härpropositionen. Vi har, som framgår av betänkandet,därför ett särskilt yttrande. Vi har valt att inte motio-nera därför att vi ser att de förslag som har lagts frami propositionen utgör lagstiftning som är nödvändig iavvaktan på en samlad diskrimineringslagstiftning. Vii har arbetat för och lagtfram förslag i den här kammaren för att få en sam-manhållande diskrimineringslagstiftning, och vi sersom sagt propositionens förslag som ett steg i denriktningen. är det viktigt att de lagar vi skafatta beslut om här bara ses som en tillfälliglösning innan lägger framsina förslag.En samlad diskrimineringslagstiftning är önskvärdså snart som möjligt. En sådan lag skulle än tydligareän kunna markera att diskriminering inte kanaccepteras. Den skulle också stärka de olika om-budsmännen i sitt arbete, och skulle också defem ombudsmannafunktionerna kunna samordnas ien myndighet under riksdagen.En samordnad ombudsmannamyndighet skulleockså göra det lättare för den enskilde individen attveta vart han eller hon skulle vända sig. Genom engemensam ombudsman skulle ombudsmannafunktio-nen bli ett än mer kraftfullt redskap än vad de är idag.Herr talman! Lagen om förbud mot diskrimine-ring kom att göra det möjligt att stävja diskrimineringinom en stor del av samhället, även utanför arbetsli-vet och högskolan, men vi får för allt i världen integlömma bort att det fortfarande finns grupper ochsamhällsområden som står utan skydd mot diskrimi-nering. Både gamla och unga kan nu som förr särbe-handlas utan att det är diskriminering. Diskrimine-ringsgrunden kön omfattas inte heller av den nyalagen. Detta leder till att det inte finns något skyddmot sådan diskriminering utanför arbetslivet ochhögskolan.Det är positivt att den nya lagen även stärkerskyddet för funktionshindrade eftersom de till viss delomfattas av den nya lagen. Trots detta har funktions-hindrade inte ett tillfredsställande skydd. Somexempel kan nämnas att det inte är diskriminering omen funktionshindrad utestängs på grund av bristandetillgänglighet. Vi i vill därför i framti-den se en lagstiftning som stärker den enskilde indi-videns rättigheter.I har vi traditionellt valt att garantera ut-satta grupper särskilt stöd genom lagstiftning somreglerar till exempel kommunerna. Detta innebär tvåproblem, som vi ser det. Rättigheten till tillgänglighettill offentliga lokaler blir inte utkrävbar för individen.Det innebär en onödig reglering av hurkommunen väljer att uppfylla sitt åtagande.Vi kan då i det här sammanhanget välja att jämfö-ra oss med . Där har man ett lite annorlundasynsätt, ett synsätt som har lett till att man har kanskevärldens starkaste skydd för funktionshindrade ge-nom att göra exempelvis tillgängligheten till offentli-ga byggnader till en utkrävbar rättighet. Det här harinneburit att funktionshindrade har fått makt ochinstrument att kunna utkräva sina rättigheter i dom-stolar.Vi i vill därför framöver se en lag-stiftning där det ges utvidgade rättigheter för funk-tionshindrade till sociala och andra förmåner somkrävs för att kunna delta i samhället på lika villkor.Denna lagstiftning skulle innebära att offentliga reg-leringar ersätts med individuellt utkrävbara rättighe-ter.Herr talman! Som jag sade tidigare är lagen omförbud mot diskriminering en nödvändig lagstiftning iväntan på en sammanhållen diskrimineringslagstift-ning, en lagstiftning som skulle stärka skyddet förutsatta individer i det svenska samhället radikalt.Oavsett om diskriminering sker medvetet eller omed-vetet är det alltid oacceptabelt och måste bekämpas.Centerpartiet vill se en långtgående decentraliseringav makt och ansvar, men det förutsätter också ettstarkt skydd för individerna mot godtycke och över-grepp. Starka individuella rättigheter och ett decent-raliserat samhälle är inte varandras motsatser - snara-re är de varandras förutsättningar.Anf. 4 ():Fru talman! de gröna välkomnar attett starkare skydd för diskriminering nu införs på nyasamhällsområden. Propositionen innebär bland annatatt ett diskrimineringsförbud ska omfatta diskrimine-ringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion ellerövertygelse, sexuell läggning och funktionshinderinom områden där ett effektivt skydd tidigare saknats.Nya bestämmelser anger uttryckligen att trakasserieroch instruktioner att diskriminera en person är formerav diskriminering.Som de flesta vet är detta förslag en effekt av attEU tvingar oss att genomföra dessa ändringar. Dethänder inte att jag gillar EU-beslut,men i detta fall tycker jag faktiskt att EU gör rätt.Det är synd att regeringen däremot inte vågar gålängre än vad EU säger oss att göra just . I ställetfortsätter man att begrava diskrimineringsfrågorna iDiskrimineringskommittén. Jag beklagar verkligen attregeringen inte vågar ta ett steg till i samband med deändringar som EU nu tvingar regeringen att göra.Herr talman! Det finns några punkter där Miljö-partiet med bestämdhet anser att regeringen kunde gåett steg längre. Det första gäller att vi anser att dis-krimineringsgrunden kön skulle ha omfattats av denföreslagna lagen. När skyddet för flera diskrimine-ringsgrunder nu införs blir det allt tydligare att det iSverige saknas ett effektivt förbud mot könsdiskrimi-nering utanför arbetslivet och i högskolan. Ett exem-pel på vad som kan uppstå är att det blir förbjudet fören bank vid kreditgivning att diskriminera en personmed utländsk bakgrund som det är tillåtetatt diskriminera en vanlig kvinnlig företagare. Vianser att detta är djupt beklagligt. Att kön inte tas insom diskrimineringsgrund innebär att det kan ta fleraår innan ett effektivt och brett lagligt skydd motkönsdiskriminering införs i Sverige.Från sida anser vi också att begrep-pet "sexuell läggning" inte är tillräckligt. Vi anser attockså "könsidentitet" ska vara med som diskrimine-ringsgrund. Detta begrepp innefattar då till exempeltranspersoner, vilka tillhör en grupp som utsättsför diskriminering såväl i samhället i stort som i ar-betslivet. Transpersoner är individer vars könsidenti-tet eller uttryck för könsidentitet eller alltidskiljer sig från för det kön som registreratsför dem vid födseln. Varje individ måste själv fådefiniera sin identitet och avgöra om hon vill definie-ra sig som transperson eller något annat.Jag vill här också uppmärksamma kammaren pålite felskrivningar. Det står i våra texter när det gällersexuell identitet, till exempel under punkt 6: "Skyddmot diskriminering på grund av sexuell identitet."