prot · GQ09107 · 2003-05-20 00:00:00 — Vi är också angelägna om attgöra just länsplan framtung, det vill sägakunna lägga viktiga objekt långt fram i planen, för attå andra sidan be andra län lägga andra viktiga objektsom de har senare i sina länsplaner, eftersom pengar-na är begränsade.Nu har vi gett i uppdrag att ha en be-redskap för att kunna tidigarelägga byggstarten förjust . arbetar vi utifrån det.Precis som jag sade i mitt interpellationssvar blev juarbetsplanerna för de båda sträckorna klara så sentsom . Det är inte så att rege-ringen fram till nu har tagit några initiativ som harförsenat något arbete eller de löften vi haravgett.Nu måste våra myndigheter, om ställersig bakom det förslag till vårproposition som rege-ringen har lagt fram tillsammans med Vänsterpartietoch , räkna på vad det innebär för detfortsatta arbetet och i vilken takt man kan fortsätta attbygga.Anf. 11 ():Herr talman! har givetvis helt rätti att jag är medveten om den parlamentariska proces-sen och också är medveten om att vilken regim somhelst ibland måste skära i uppsatta ekonomiska ramardärför att verkligheten har förändrat sig så att manmåste göra det.Kristdemokraterna har gjort en annan prioriteringoch gör inte bantningen med 1,2 miljarder på vägan-slaget. Men regeringen väljer att göra det. Det ärregeringens val, och jag kan ha förståelse för att manmåste göra sådana val . Däremot kan man inte,som ministern gör, tala om att man därefter ska uttalalöften eller eventuellt upprepa gamla löften, utan manmåste också beakta de löften som är avgivna.Jag är givetvis också medveten om att det finns enskog av propåer och påtryckningar från olika delar avlandet med anledning av den aviserade nedbantningenmed 1,2 miljarder. Det är fullt begripligt att statsrådetdärmed måste svara undvikande i väntan på att lämnar sitt remissbehandlade förslag,så att ministern därefter på nytt kan gå in och sägahur det ska vara.Jag menar att det är annorlunda i det här fallet,vilket ministern egentligen också har bejakat. Detta ärett löfte, som har upprepats stup i ettnär frågan har varit på tal i medierna eller när rege-ringsföreträdare har träffat kommunalfolk i Dalarna.Det har upprepats och upprepats att det här ska göras.Det duger inte att lämna ett skriftligt svar där manbara hänvisar till process i det här fallet,enligt min mening. Ministern måste, som ansvarig förde här frågorna, säga att det är klart att man ska full-följa löftet om en fyrfilig väg mellan och . Eller också får ministern beklaga och be omursäkt och säga till att man kanstå för detta löfte därför att den ekonomiska verklig-heten har ändrat sig, men att man står för att man hargjort en annorlunda prioritering. Det går inte att sägabåde det ena och det andra.Jag tyckte mig ändå uppsnappa i ministerns svaratt hon, trots det skrivna svaret, någonstans bredvid -som hon inte redovisar - har bett . Hur ser den prioriteringen ut i så fall?Betyder det att det är samma tidsplan som förut, detvill säga att har att rätta sig efter det gamlaregeringsbeslutet? Eller betyder det någon tidsrevide-ring jämfört med det tidigare regeringsbeslutet? Detblir den naturliga frågan.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Det är så, precis som , att vi i tidigare beslut och i detta beslut har varitoerhört tydliga till i det här fallet menockså till andra myndigheter och verk med att manska prioritera tidigare löften. Vi har också varit oer-hört tydliga med att man inte ska spara på underhålleller på arbetet med tjälsäkring. En konsekvens av detär eventuella besparingar så att man får bygga nyavägar eller nya dragningar i lite långsammare tempo.Hur det ska se ut och vilka förslag som Vägverketoch kommer att lägga fram till regeringenvet vi ännu inte.Först avvaktar vi att ställer sig bakomvårpropositionen. Vi har redan tidigare, långt förevårpropositionen, resonerat på samma sätt. En myn-dighet som ska bygga vägar eller järnvägar har långaplaneringsperioder, och myndigheterna och verkenmåste därför kunna räkna på att bygga både snabbareoch långsammare och veta vilka konsekvenser det förmed sig. Det är oerhört viktigt, inte minst därför attstaten ofta tecknar avtal med andra aktörer och måsteveta vilka konsekvenser de avtalen för med sig, så attvi inte bryter mot något av dem.Våra myndigheter och verk har en beredskap föratt både gasa och bromsa. Det är en verklighet ,och det har varit en verklighet. Jag utgår från att detkommer att vara så också i fortsättningen.Därutöver har vi , precis som tidigare, varitväldigt klara med att säga att vi i första hand i denplan som ska ta form och de direktiv vi ger tillvåra myndigheter och verk ska prioritera tidigarelöften. Vi ska inte skära på underhåll och tjälsäkring.Det betyder att vi får bygga en del nya vägar litelångsammare än vad vi hade önskat.Anf. 13 ():Herr talman! Frågan har varit livligt debatterad imedierna i , i både ochFalu-Kuriren, och kanske också i någon tidning utan-för länet. har just redovisat att om de skaplocka bort 1,2 miljarder från 4,5 miljarder är detväldigt svårt att inte tulla på projektet mellan Falunoch . Precis som ministern redovisar måsteman först beakta inköpsprocedurer som har påbörjatsoch avtal som har skrivits med entreprenörer.Herr talman! Socialdemokraterna har haft fyra årpå sig att fullfölja det löfte de avgav i beslutet omregementsnedläggningen 1999. får betraktassom en för att förverkliga vad som harutlovats. Men jag tror att rätt väl har tålt dehär fyra åren och varit glad över att det nu ändå bliren start av projektet detta år.Bygge av väg är en konkret sak, som alla kan se.Det gör att man kan få förtroende för att regeringenstår för sina löften. Det skulle också ha gett den psy-kologiska effekten att besvikelsen tonas ned över attövriga löften som uttalats efter regementsnedlägg-ningen är högst ofullbordade.Nu är det väldigt osäkert om det här väglöftetkommer att förverkligas, och det finns naturligtvisrisk för att regeringen kommer att drabbas väldigthårt i sitt förtroendekapital.Ministern har gett beskedet att löftet ska prio-riteras men inte kunnat ange om det kommer att bety-da samma sak som förut, nämligen byggstart i höstoch fullföljande i ett svep, eller om det blir en revide-ring enligt aviseringar.Vi kommer tydligen inte längre , herr talman,utan vi kommer att få kämpa vidare för den här sa-ken.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Jag utgår från att vi får göra det, Ul-rik . Men jag vill ändå understryka det jagsade alldeles , att alltid när vi ska bredda gamlavägar eller bygga nya vägar är det väldigt långa pro-cesser. Det är viktigt att komma ihåg det, eftersomjag också är mån om att vi ska leva upp till de löftenvi har avgett.När man bygger nya vägar handlar det väldigtmycket om att man måste vara oerhört försiktig medolika prövningar, som miljöprövningar och mark-prövningar. Man ska ofta hantera svåra inlösenfrågor,och det leder ofta till väldigt många överklaganden.Ulrik har flera sådana exempel i sitt hem-län. Vi vet att processen har varit oerhört arbetsam.Därför vill jag återigen säga att vi inte på någotsätt har försökt förskjuta arbetet med , utandet är först som arbetsplanendär blev klar. Det kan vara viktigt att komma ihåg detnär vi nu ska gå vidare i processen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:382 om na-tionell vägplanAnf. 15 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att processen med att tafram en nationell vägplan ska vara optimal för sam-hället och inte störas av politiska hänsynstaganden.Frågan är ställd mot bakgrund av att i offentliga arbetsunderlag läst,angående objektet på , att"företrädare för regeringspartiet har enligt Trelleborgskommun utlovat en snar byggstart".Regeringen har gett , och lä-nen i uppdrag att upprätta långsiktiga planer förtransportinfrastrukturen för perioden 2004-2015.Planförslagen ska redovisas till regeringen den 4augusti i år.Jag har sedan jag blev ansvarig för infrastruktur-politiken besvarat ett stort antal frågorfrån riksdagsledamöter och deltagit i flera interpella-tionsdebatter om framtida väg- och järnvägsutbygg-nader. Jag har sagt att det är myndigheternasom nu har ansvaret för att prioritera olika åtgärderoch sedan förankra sina förslag genom en remiss-hantering. Den politiska processen under min ledningtar sedan vid efter , då planförslagen skagranskas.Som svar på fråga tror jag attdetta är den viktigaste åtgärden jag kan vidta: att intege några löften om att vissa vägar eller järnvägar skabyggas ut, utan invänta de förslag som lämnas till migden 4 augusti.Anf. 16 ():Herr talman! Allra först vill jag tacka statsrådetför svaret på min interpellation. Det är intressant attför första gången få diskutera med statsrådet. Men jagmåste tillstå att jag är besviken. Inte med ett enda ordbesvarar statsrådet den fråga jag ställt i interpellatio-nen.Just nu pågår runtom i vårt land ett arbete med attta fram en nationell vägplan för perioden 2004-2015.Planen tas fram av och ska så småningombli underlag för beslut om hur de i och för sig otill-räckliga medlen för investeringar i infrastukturen skafördelas och hanteras på ett optimalt och rimligt sätt.Det är ett viktigt arbete, i synnerhet med tanke på debrister som finns i svensk infrastruktur.Ganska ofta när vi färdas i vårt land är det ju somatt åka berg- och dalbana i en schweizerost. Naturliga och helt nödvändiga underhållär på många håll satta på undantag. Groparna harblivit fler. För att inte tala om de investeringar somkommit på undantag när saneringen av statens eko-nomi kallar, investeringar som skulle vara helt nöd-vändiga för att möjliggöra både tillväxt och utveck-ling och nollvisionen med ökad trafiksäkerhet ochfärre döda och skadade.Den förda politiken står i bjärt kontrast till detkristdemokratiska alternativet. satsar vi istället mer än regeringen förinvesteringar i och underhåll av vägar.Herr talman! I det pågående arbetet med att tafram den nationella vägplanen har ett förslag remitte-rats till kommuner, länsstyrelser och andra instanser.Förslaget bygger på granskning av deföreslagna investeringar som kostar mer än 100 mil-joner. Granskningen väcker ett antal frågor, inteminst när det gäller beskrivningarna av de politiskabeslut och förankringar som i hög grad berör statsrå-dets departement och parti. Särskilt märkvärdigt ärdet att de politiska beskrivningarna finns före densamhällsekonomiska kalkylen och redogörelsen förmiljökonsekvenserna.I granskningen finns politiska värderingar. Detstämmer alltså inte helt att, som statsrådet säger, denpolitiska processen börjar . Den verkar vara ifull gång. Borde inte processen i stället ta sin ut-gångspunkt i samhällsnyttan och konsekvenserna förmänniskor, miljö och samhällsekonomi?Min fråga handlar inte om lovvärda enskilda in-vesteringar. Den handlar om principfrågan, vad mi-nistern tänker göra för att processen som pågår skavara den optimala för samhället. Då kan inte minis-tern smita från debatten genom att hänvisa till detsom händer när processen avslutats. Det är ju uppen-bart att den politiska processen redan är i gång.Varför skulle annars skriva om ettprojekt, E 4/12 , att "politiska diskussioner påhög nivå har förts"? Och så namnges kommunalrådoch tjänstemän på som harvarit involverade i denna diskussion på hög nivå.Frågan är onekligen om utfästelser utan saklig grundhar gjorts. Det är ministerns ansvar.Herr talman! Är det inte risk att politiska skäl av-gör investeringarna än statsrådet villmedge?Jag förväntar mig ett svar på den fråga jag faktiskthar ställt . Tycker statsrådet att det är rimligtmed den här typen av hänsynstaganden, och vadtänker statsrådet göra?Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! tycker jag att blev intressant. handlar det omprincipfrågan och inte, såsom i interpellationen, omen enskild väg. Det var det som interpellationen ut-gick från, och detta försökte jag svara på.Principfrågan är i allra högsta grad oerhört intres-sant därför att, som säger, vägarsätts på undantag då statens ekonomi ska saneras. Såär det naturligtvis. Precis som jag underströk i mintidigare interpellation kommer statens satsningar påvägar och järnvägar och på all annan verksamhet sombetalas med skattepengar alltid att påverkas av hurmycket skatter och hur hög tillväxt vi har i vårt land.När det är lågkonjunktur får vi spara lite mer, ochnär det är högkonjunktur kan vi bygga lite snabbare.Det betyder inte att vi inte har gjort politiska priorite-ringar. Trots den sanering som regeringen gjordeunder 90-talet, med den usla ekonomi som då var, harvi gett till exempel i uppdrag att prioriterade hundra farligaste vägarna i vårt land, att byggabort de värsta korsningarna och förbättra de påfartersom man vet har varit farliga.Vi har bett att vika 17 miljarder kronorvarje år till arbetet med tjälsäkring, och vi har varje årunder riktat pengar från det administ-rativa anslaget till praktisk verksamhet. Vi är oerhörtnoga med att arbetet för nollvisionen ska ligga fast,och det kommer att vara en av ledstjärnorna efter detatt regeringen ska ta över processen den 4 augusti.Torsten ställer den principiella frågantill mig om vad som egentligen ska vara grunden närregeringen lägger fast den nationella planen, vad viska utgå från. Det svaret är ganska enkelt. Vi ska utgåfrån de sex transportpolitiska mål som harsatt upp. Det är de som styr oss och inte ett försök attfördela pengar utifrån enskilda företag eller enskildapolitiker som är duktiga på att agera medialt. Det ärriksdagens transportpolitiska mål som ska ligga tillgrund för regeringens beslut.Det är först som jag tar emot och förslag till planer, och efterden är jag beredd att diskutera andra poli-tiska frågor som också är oerhört viktiga, till exempelhur vi ska kunna sammanlänka transportpolitikenmycket bättre.Jag tror att vi måste vara oerhört duktiga på logis-tik i vårt land till exempel. Vi har ett näringsliv somtill lever på export. Då kanske vi ska ansträngaoss lite extra för att se hur de olika transportslagen,vägen, järnvägen och sjöfarten, kan komplettera var-andra och hur de kan fungera gemensamt. Den typenav ställningstaganden har inte bett våramyndigheter och verk att göra, men det kanske ändåfinns en politisk poäng i att vi också tar den typen avhänsyn.Anf. 18 ():Herr talman! blev det en mycket bättre diskus-sion med statsrådet. kommer vi in på principfrå-gan, som interpellationen handlade om. Jag refereradetill exemplet i interpellationen som ett exempel ochingenting annat.Herr talman! Regeringen får självklart, om rege-ringen tycker att det är rätt, lägga fram förslag därman använder sig av investeringar som ska garanteratillväxt, framtid, utveckling och välfärd, investeringarsom ska hindra att människor skadas till liv och lemoch till och med dödas. Regeringen får självklartanvända den typen av investeringar för att reglera enekonomi i fritt fall och reglera obalanser i den statligaekonomin, om regeringen så tycker. Det har UlricaMessing all rätt att göra.Vi kristdemokrater tycker inte det. Vi satsar påvägarna, men statsrådet kan självklart spara om stats-rådet tycker att det är rätt och riktigt.Sedan säger statsrådet att de politiska prioritering-arna inte är gjorda. Men, herr talman, jag kan ta framVägverkets granskning. Jag konstaterar att det påobjekt efter objekt finns konstateranden om politiskaprioriteringar.Jag gav tidigare ett exempel från norra . Iinterpellationen tar jag upp ett exempel från Skåne.Jag kan också nämna ett exempel från ,som ju är en stad som regeringen har vissa förbindel-ser med. Under rubriken står det:"Det finns en del politiska låsningar kring detta pro-jekt." Det handlar om riksväg 55.Oavsett sakfrågan som säkert är lovvärd, tyckerinte statsrådet att det är en smula märkligt att enmyndighet, ett verk under hennes fögderi användersig av den här typen av politiska beskrivningar - föratt inte tala om de högljudda samtal som jag nyssrefererade till och som tydligen hade förts mellannågra kommunalråd och några tjänstemän på statsrå-dets eget departement? Tycker inte statsrådet att denhär typen av hänsynstaganden är något malplacerade ien process som ska vara fri från politiska ställnings-taganden?Herr talman! Utifrån dessa exempel konstaterarjag att den politiska processen är i gång. Då vill jaggivetvis fortfarande ställa min fråga till statsrådet.Statsrådet talar här om vilka viktiga, objektiva kriteri-er som ska gälla, men de är tydligen inte relevanta iverkligheten eftersom den politiska processen är i fullgång. Hur tänker då statsrådet agera för att den härprocessen med att prioritera och värdera blir trovärdigoch får en hög grad av acceptans i hela , närväl prioriteringarna måste göras mel-lan olika objekt?Sedan låter det bra när statsrådet talar om att prio-ritera de farliga vägarna. Det kan statsrådet och jagvara överens om. Men det är ju tydligen inte hellerriktigt överensstämmande, om man ser till de exem-pel som jag refererade till. Där står det ingentingom de farligaste vägarna. Det står om politiska hän-synstagande långt innan man talar om miljöfrågor,trafiksäkerhet och annat viktigt som vi brukar varaöverens om.Herr talman! Så min fråga till statsrådet förblir:Vad tänker statsrådet göra för att upprätta processenså att den får ett brett förtroende, eftersom den är ifull gång och sker under statsrådets eget ansvar?Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! När och jag nudebatterar börjar jag att känna mig gammal i politi-ken, och det är kanske roligt på sitt sätt. Men jag harstått i denna kammare och fått kritik häri-från, alltså från rakt motsatt håll. Jag har försvaratvarför vi tar från barn och ger till betong. Det var enkänd politiker som parti en gångsamarbetade med som framförde den kritiken. fårjag kritik för att jag står här och försvarar varför vi tarfrån betong för att i stället satsa på barn. Jag vet intevilken kritik som jag tycker är lättast att ta, men jagtror att jag föredrar den senare.Jag har suttit i regeringen . Un-der har regeringen varit nödd och tvungenatt berätta för barnfamiljer, arbetslösa och pensionärervarför de måste få lite mindre i sin plånbok och varförvi måste ta ett stort gemensamt ansvar för att saneraden ekonomi som bokstavligt talat var i fritt fall -som också säger - när vi fickregeringsmakten.Efter alla gånger som jag har gjort det har jag be-stämt mig för: Inte en gång till. Därför är jag bereddatt också här i kammaren, inför kommunalråd, införnäringslivsföreträdare eller inför vem som helst för-svara varför vi , när ekonomin är sämre i landetoch vi - precis som alla andra länder - drabbas av enlågkonjunktur - får lägga asfalt lite långsammare änvad vi hade önskat. Hellre det, , änatt vi återigen hamnar i en situation med en ekonomi ifritt fall.Sedan ska prioriteringar grundasbland annat på politiska ställningstaganden. Det är demål för transportpolitiken som har satt uppsom ska utgå ifrån, och det är ju politik iallra högsta grad.Precis som tycker jag att har tagit upp dåliga exempel på sin hemsida.Där delar jag uppfattning. Det äralldeles uppenbart att de kan missförstås, och det ärolyckligt. Det undergräver trovärdigheten i processen.Jag utgår ifrån att en del av citaten härrör sig frånuppvaktningar av olika slag. Men jag utgår ocksåifrån att tar sitt ansvar och rensar bort dentypen av missförstånd som kan finnas på hemsidan,så att ingen i efterhand tror att den process som vi nuär oerhört måna om ska få en bred och djup förank-ring är uppgjord innan, därför att det är den inte.Anf. 20 ():Herr talman! Jag välkomnar att statsrådet tar framkvasten och börjar städa upp på hemsidorna. Detkanske behöver städas också på andra ställen.Statsrådet talar om detta med att satsa på barn el-ler betong och en ekonomi i fritt fall. Det är just detsom vi har . Vi har en ekonomi i fritt fall. De somfår betala för det är både barnen inom den mjukavälfärden och väginvesteringarna som ska garanterasvensk välfärd och undvika att så många blir skadadeoch dödade i trafiken. Det är ju just den prioriteringensom regeringen gör i en ekonomi i fritt fall som rege-ringens politik har lett fram till. Man skär både påvälfärden och på det som statsrådet väljer att kalla förbetong.Vi kristdemokrater har ett annat förhållningssätt.Vi ser betongen som en väg i bokstavlig mening föratt skapa ett barnvänligt samhälle. Vi behöver ettsamhälle som kan utvecklas och där inget barn behö-ver bli skadat i trafiken.Herr talman! Statsrådet påstår att den politiskaprocessen ännu inte är i gång och att görrätt i att ta hänsyn till beslut. Ja, det är viöverens om. Men hurstämmer det överens med att i sina politis-ka ställningstaganden räknar upp uppvaktningar frånolika kommunalråd och möten mellan höga tjänste-män på statsrådets departement och tar dessa somintäkt för den politiska viljan. Det kan väl ändå aldrigvara trovärdigt. Det kan väl ändå aldrig stämma?Misstanken väcks onekligen om att det bakomkulisserna pågår en lobbyverksamhet där det är svårtför statsrådets departement och hennes parti att hållafingrarna i styr, att inte gå in i processen långt innanman ska göra det, som statsrådet vill ge sken av.Herr talman! Med tanke på att man måste få buktmed schweizerosten, de trasiga vägarna, kvarstår minfråga till statsrådet: Vad mer konkret, förutom att tatill sopkvasten, tänker statsrådet göra för att den härprocessen ska bli trovärdig?Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Vi har en jättesatsning på in-frastrukturen framför oss. Det innebär fantastiskamöjligheter som vi alla ska engagera oss djupt i. Un-der dessa år och under nästa planeringsperiod ska 364miljarder kronor fördelas. Vi har aldrig någonsinsedan svensk järnväg började byggas på 1800-taletsatsat lika mycket på järnvägssidan som vi nu skagöra. Dessa pengar ska användas på ett skickligt ochkorrekt sätt, och de ska alla användas för att uppfyllade mål som har ställt sig bakom.Ett av dessa mål som jag är mån om att vi an-stränger oss lite mer för är just att den nya in-frastrukturen och de nya pengarna ska skapa möjlig-heter för oss att leva upp till nollvisionen. Är detnågonting som ska vara en viktig drivkraft och enmotor för förutsättningar för tillväxt är detjust de människor som har möjlighet att vara med ochskapa denna tillväxt. Ingenting är så tillväxtfrämjandesom människors hälsa. För att människor ska kunnaleva och bo i hela vårt land är infrastrukturen viktig.Här gör vi nu en satsning på 364 miljarder.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:383 om Pos-tens regionalpolitiska ansvarAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att skaleva upp till sitt regionalpolitiska ansvar så att kon-kurrensvillkoren för företagsamheten blir likartadeoch klyftorna inte ökar regionalt.Agne tar i sin interpellation upp exemp-let att Posten minskar antalet inlämningsställen förtidningar och tidskrifter och att detta får konsekven-ser för konkurrensen inom tryckeribranschen och attdet uppstår en regional obalans bland tryckerierna ilandet.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan attdet är som ansvarar för Posten sombolag och jag som ansvarar för regleringen av post-marknaden.Som postpolitiskt mål har staten sagt att det skafinnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet sominnebär att alla kan ta emot brev och andra försändel-ser som väger högst . Det ska också finnas enmöjlighet för alla att få sådana försändelser befordra-de till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändel-ser befordras till enhetliga priser.Enligt postlagen krävs tillstånd för att få bedrivapostverksamhet. Tillstånd får förenas med villkor omskyldighet att tillhandahålla en så kallad samhällsom-fattande posttjänst. En samhällsomfattande posttjänstinnefattar just de krav på postverksamheten som detpostpolitiska målet beskriver. Dessutom säger tillståndsvillkor att expeditions- och inlämnings-ställen ska ligga så tätt att användarnas behov beak-tas.Posten AB ska enligt sina tillståndsvillkor tillhan-dahålla en samhällsomfattande posttjänst.