prot · GQ0949 · 2003-01-30 00:00:00 — Det är dags att se över systemet ikommunfullmäktigevalen.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade har den här frå-gan varit föremål för översyn vid ett flertal tillfällen.Vi socialdemokrater har haft ett öppet sinnelag i denhär frågan, men det har visat sig att vi inte har kunnatnå politisk enighet. Men jag är öppen för att diskuteradenna fråga på nytt om de politiska linjerna har för-ändrats.Frågan gäller om man ska införa småpartispärreller ej. Det är vad det i grunden handlar om - inteom utjämningsmandat i kommunerna, för det är intedet komplicerade i sammanhanget. Det är frågan omman på samma sätt som på riksplanet ska ha en små-partispärr på det kommunala planet. förordar en 3-procentig nivå. Den kan appliceraspå förhållandena i och i andra kommuner,och så kan man se vilka röster som inte skulle hanågot värde i kommunfullmäktigevalen där. Det ko-kar ned till en fråga om hur stora partierna är. Detavgör deras inställning i frågan. Partier som balanse-rar på 4-procentsspärren brukar vara emot att införanya spärregler eller att förändra dem, men det kanskehar ändrats. Jag är öppen för att diskutera det.Över huvud taget är jag öppen för en mycket fri-modigare författningspolitisk debatt i . Den äralldeles för begränsad. Det är alldeles för få somdeltar i det offentliga samtalet. De politiska partiernaborde artikulera sig tydligare här. Vi borde ha enbredare debatt. Det parti jag representerar kommer attta initiativ till ett författningspolitiskt rådslag. Jaguppmanar fler att göra motsvarande därför att vi be-höver bredda denna diskussion. Den måste gå utanfördenna kammare och utanför de rum där experternabefinner sig därför att det här handlar om demokratinsinfrastruktur.Jag överväger om hela vallagenska ses över eller ej. Det finns skäl att överväga det.Först ska vi be valmyndigheten inkomma med enutvärdering av val. Därefter ska jag övervä-ga om vallagen ska ses över. Det är möjligt att vi i detsammanhanget ska ta upp denna fråga på nytt. Mendessvärre har jag inte särskilt stora illusioner om attnå stor konsensus. Men låt debatten flöda.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då statsministerns frågestund skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § Statsministerns frågestundAnf. 32 TALMANNEN:Jag börjar med att ge en bild av de regler som viska arbeta med i dag.En fråga till statsministern ska vara av över-gripande allmänpolitiskt slag. Frågor och svar skavara korta och i princip inte överstiga en minut.Partiföreträdarna har anmälts genom partikansli-erna. Övriga ledamöter som önskar få ordet kan underdebatten gå fram till kammarsekreteraren och anteck-na sig. Vi har fyra ledamöter som redan har antecknatsig.En partiledare eller partiföreträdare kan normalträkna med att få ordet för en följdfråga eller en kom-mentar. Normalt får statsministern det sista inlägget iett replikskifte, men jag kan, när jag finner det befo-gat, ge frågeställaren ordet för ett avslutande inläggom en halv minut. Övriga frågeställare kan normalträkna med att få ordet endast en gång.Specialskolor för handikappade barnAnf. 33 BO ():Herr talman! besökte jag Tomtebo-daskolan i , som är en skola för synskadadebarn. Det är en skola som fungerar väldigt väl. Re-geringen vill att skolans verksamhet ska flyttas. Detkommer att ge sämre förutsättningar - det är föräldraroch personal överens om - för de barn som så välbehöver Tomtebodaskolan som den fungerar.För något år sedan lade regeringen ned Ekeskolani , en specialskola för handikappade barn medbåde syn- och andra handikapp, där föräldrarna kändeatt deras barn fick bra vård och bra utbildning.Jag har en fråga med en väldigt principiell räck-vidd: Är det de som vet bäst vad barnen behöver -föräldrarna och de som arbetar med barnen - som skaavgöra vad som är bäst för barnen, eller ska regering-en göra det? För mig är det självklart att varje föräl-der ska ha en möjlighet att kunna välja den form avstöd hans eller hennes handikappade, kanske synska-dade barn ska ha. Vad anser statsministern?Anf. 34 Statsminister ():Herr talman! Först vill jag ta upp . Denär ju inte nedlagd. Vi fortsatte ju med den verksam-heten efter att ha lyssnat på elever, föräldrar och per-sonal. Sedan förändrades den, och all verksamhetkommer att förändras, oavsett vilket sammanhang virör oss i. Tiden verkar ju på så sätt.Vad som gäller Tomtebodaskolan har jag ingeninformation om, så det speciella fallet vill jag intekommentera. Men för mig är det viktigt att vi har ettskolsystem som är uppbyggt på ett sådant sätt attelever och föräldrar har stor valfrihet och hög kvaliteti sin valfrihet. De som ska avgöra detta är naturligtvisytterst de som väljer, men ska vi se till att viinte skapar valalternativ som låser fast, låser in ochförsvårar framtida studier utan alla syftar till att öpp-na mot ett vuxenliv där barnen faktiskt integreras.Det här är ingenting att skratta åt, Bo Lundgren.Det här är djupt allvarligt. Ytterst handlar det härdessutom om - det vet och det vet andra -vilka resurser vi är beredda att ställa till förfogande.Där hoppas jag att vi kan få stöd i framtiden.Anf. 35 BO ():Herr talman! Det är verkligen ingenting att skrattaåt. Därför bekymrar det mig mycket att statsministernger det här svaret som ingenting säger.Vi är beredda att se till att de som behöver vårtgemensamma stöd ska ha ett bra stöd. Just därför villvi satsa mer på handikappade, mer på människor sombehöver det gemensamma stödet. Men jag är mycketbekymrad, därför att det går att ge ett rakt svar på denhär frågan. verksamhet när det gäller attvara ett internat, att ta hand om barn medbåde synskada och handikapp, är inte kvar - den harlagts ned. Tomtebodaskolan ska flyttas. Personal ochföräldrar säger nej. Regeringens företrädare och stat-liga myndigheter vill flytta i alla fall. Det blir sämreför barnen. Då går det att ge ett rakt svar på frågan,eftersom det här inte har några ekonomiska konse-kvenser.Menar statsministern att det är regeringen ochstatliga myndigheter som mot föräldrars och motpersonals vilja ska flytta en väl fungerande verksam-het så att det blir sämre förutsättningar för barnen,eller är statsministern beredd att säga: Jag ska gåtillbaka och tala med och andra mi-nistrar, och vi ska se till att det här beslutet inte blirav. Vi ska se till att föräldrar till barn med handikapp,till exempel synskador, ska få de möjligheter barnenbehöver?Anf. 36 Statsminister ():Herr talman! Vi gör massiva insatser i den svens-ka skolan för att barn med handikapp ska få en braskolgång. Vi är inte nöjda, självklart - det kan blibättre. Men specialskolorna, som Bo Lundgrentalar om, har varit föremål för debatt och diskussion,och det finns olika synsätt. Vill ha enfördjupad diskussion om specialskolornas inriktningså rekommenderar jag honom att komma tillbaka pånästa frågestund då utbildningsministern finns närva-rande, så kan ni gå in i den typen av detaljer. Mittsvar är: Valet ska styras av föräldrar och elever, mendet ska vara ett meningsfullt val. Verksamheten skaha hög kvalitet, tillräckliga resurser ska ställas tillförfogande och det ska också passa in i skolsystemet iövrigt. Med den ambitionen jobbar vi alla.Motståndet mot förändring är stort, det vet vi.Men i det här speciella fallet törs jag inte ha en kom-mentar, därför att jag är inte insatt i frågan om Tom-tebodaskolan på så sätt som frågeställaren kräver attjag ska vara. Med tanke på hur hela debatten är upp-lagd är det väl ändå så, herr talman, att frågorna skavara av generell, övergripande karaktär och inte gällaenskilda skolor?ArbetsmarknadenAnf. 37 ():Herr talman! Jag ska försöka göra det möjligt förGöran att ge några besked om jobben.Vi i vill göra det lättare för kom-muner att anställa fler och betala rimligare löner, inteminst till kvinnorna i vården, skolan och omsorgen.Men , då måste åtminstone årets till-fälliga stöd till kommunerna på 3 miljarder perma-nentas. Är beredd att göra det? OchGöran : Det är okej att säga: "om statsfinan-serna tillåter", om det gör det lättare att säga ja!Sjuklöneperioden är dyr och innebären stor risk för småföretagare med kanske en endaanställd. Är beredd att lätta den bördasom sjuklöneperioden är för de riktigt små företa-gen?Till sist, statsministern: finns det mångalångtidsarbetslösa som är lite äldre, nästan i pensions-åldern. Vore det inte vettigt att låta dem komma iarbete, med stöd av AMS-pengar, och få ett riktigtjobb i kommuner och privata företag? Är det intedags att pröva det där förslaget om övergångsarbets-marknad?Statsministern brukar ju vilja säga ja. Den härgången är ja ett bra svar!Anf. 38 Statsminister ():Herr talman! Det här var tre frågor som ska besva-ras, och jag börjar med den första, som handlar omden kommunala arbetsmarknaden och möjligheten attförlänga eller permanenta de här extrapengarna.Jag tror att vi sade redan i valrörelsen att vi varberedda att göra det, under förutsättning av att statsfi-nanserna så medger. Vi inser ju att den arbetsmark-nad som kommunerna representerar, med framför alltvård och omsorg men också skola, kräver mer resur-ser, särskilt om det är så att vi ska förbättra arbets-villkoren för dem som jobbar där. De här extrapeng-arna har vi ju tagit fram i budgetöverläggningar desenaste åren, och de är som alltid villkorade av att viinte hamnar i läget att vi ska låna till dem.För oss är det inte kontroversiellt. För oss är detviktigt att vi inte försätter oss i ett läge då vi börjarförsämra statsfinanserna så att räntorna och inflatio-nen sticker i väg. På den punkten tror jag alltså inteatt vi har någon skild mening.Anf. 39 ():Herr talman! Tack för svaret. Men som statsmi-nistern själv brukar säga: Jag är inte riktigt nöjd.Sveriges ekonomiska beredskap ska vara god, detär självklart, och det är vi överens om. Men det skainte vara de lågavlönade kvinnorna i vården och för-skolorna som ska bära den bördan. Vi har ju starkastatsfinanser så därför borde svaret kunna bli ja.Detsamma gäller de små företagen. Vi kan inte hasamma regler för stora företag som och jätte-kommuner som som för små företag meden enda anställd. Om vi inte tar fasta på de små före-tagens problem lämnar vi över bordet till dem som nusitter på bänken. Och får de planen, . Vi måste se till att jobba också för de små före-tagen.När det gäller de äldre, , måste viväl kunna ge dem - kallade deten gång "värdigt slut". Det är inte fråga om värdigtslut. De äldre kan göra nytta. Äldre folk är mångagånger duktigare än vi yngre, men de behöver en kickgenom att vi ger dem en övergångsarbetsmarknad.Göran ! Det vore väl skönt om vi tillsam-mans kunde säga att vi är både stolta och nöjda? Sägja, !Anf. 40 Statsminister ():Herr talman! Till detta frieri är man nästan frestadatt säga ja. Det är alltid, , väldigt lättatt lova. Skillnaden mellan mig och att jag på något sätt ska ta ansvar för de löften jagställer ut. Det vill jag fortsätta att kunna göra.Jag nöjer mig därför med den mycket enkla dekla-rationen att om det finns pengar så gör vi det. Samti-digt måste ni från sida passa er väldigtnoga för att säga att eftersom vi har ett litet överskotti offentliga finanser är det fritt fram att dra på medutgifter. Vi har lurats av den typen av enkelt tänkandeförut. Då hamnar man i ett läge närman får börja spara och skära ned. Så se upp med det.Självklart kan de äldres situation bli mycket meraaktiv. Det finns resurser att ta till vara, vilket vi skagöra, och sedan får vi komma tillbaka till de andrafrågeställningarna.VårdkrisenAnf. 41 ():Herr talman! Läget i vården är ansträngt. Opera-tionsköerna är långa. Det kommer larmrapporter omökande brister i omsorgen om våra gamla. Men soci-alministern gör inte mycket åt det. Det enda han haratt komma med, när han pressas, är att han är emotprivata alternativ och att antalet anställda inom vår-den nu ökar.Det sista är dock en sanning med stor modifika-tion. Antalet anställda som verkligen är på jobbet påsjukhus och kommunala äldreboenden minskar. Siff-ror som jag har tagit fram visar att antalet arbetadetimmar i den kommunala vården minskat under fleraår. Regeringens huvudargument håller alltså inte.Färre händer ska klara vården.Ändå fortsätter socialministern sitt korståg motalternativen, trots att personalen där är sjuk barahälften så mycket som i den kommunala vården.Senast påstår socialministern i en stor artikel attden privata vården håller på att kollapsa, trots attverkligheten snarare är den motsatta.Är statsministern nöjd med socialministerns ochregeringens insatser för att bekämpa vårdkrisen?Anf. 42 Statsminister ():Herr talman! Jag är aldrig nöjd. Det är ett grund-läggande förhållningssätt i politiken. Därför är ocksåfrågan så urbota fel ställd. Den dagen någon förklararsig nöjd har man ju slutat. Här gäller det i stället attständigt kämpa på.Frågan är i vilken riktning det hela går, och härhar vi stora problem. Vi har stora svårigheter, det vetvi om. Det beror inte minst på att vi inom äldreom-sorgen har en personal som också den successivt bliräldre. Den befinner sig i den mogna ålder som jagoch är i, och då kommer krämporna.De som startar nytt och privatiserar har ibland haftförmånen och möjligheten att också börja om med enpersonalgrupp som är ung och nyrekryterad. Vi skadärför vara väldigt försiktiga när vi jämför dessa.För min del är det bara en sak som gäller. Det ärmer resurser, bättre personalutbildning, mer inflytan-de på jobbet, bättre arbetsmiljöer, mindre tunga lyft.Det handlar om allt sådant som måste arbetas medlångsiktigt och målmedvetet. Och det kräver resurser.Då måste man också våga ta ut en skatt, !Anf. 43 ():Herr talman! Det har vi nu hört . Statsmi-nistern kopplar på autopiloten: Om vi har höga skatterfår vi resurser och då blir allt bättre.Men den politiken har förts och flera avde saker jag talar om har blivit sämre. Situationen iäldrevården är på flera håll i landet av allt att dömavärre än för . Det beror mycketpå att den personal som finns inte står ut med dearbetsvillkor som gäller.Nu säger statsministern att de privata vårdgivarnahar förmånen att kunna anställa yngre personer. Skadå de arbetsplatser där personalen är friskare attacke-ras? Jag hade hoppats att statsministern skulle ut-nyttja tillfället och ta avstånd från mot de privata alternativen. Ska inte alla somvill göra en insats för en bättre vård känna att deinsatserna är välkomna?Anf. 44 Statsminister ():Herr talman! Det var någon som alldeles nysssade "kopplar på autopiloten". Här hörde vi ett gottexempel på detta. Korståg mot den privata vården?Det handlar definitivt inte om det. Naturligtvis hand-lar det om respekt också för den verksamheten, menäven om en insikt att vi har stora behov i den vårdsom ges både i privat och offentlig regi.Ytterst, , ska detta betalas av ossalla tillsammans. Det kan ingen trolla bort genom attlåtsas att det blir billigare om man privatiserar och"outsourcar" och allt vad det heter. Här handlar detom att ta gemensamt ansvar och hitta en bra organi-sationsform.Det borde lyssna på är när LarsEngqvist säger att han är rädd för vinstintresset i dettasammanhang. Det finns en konflikt mellanvinstintresset långsiktigt och vårdgivandet. Därför harvi sagt att vi är mer intresserade av att öppna upp förnon-profit-företag, och andra, att vara med ochge en vård där inte vinsten är drivkraften. Det är detLars ägnar sig åt, inte något korståg. Talaom autopilot!Kvinnors situationAnf. 45 ():Herr talman! leder en socialdemo-kratisk regering med stöd av och Väns-terpartiet. ska detta arbete utvärderas,och det är väl det som görs i den här debatten.Från 1994 till har löneskillnaden mellankvinnor och män ökat med . Kvinnor tjänaren femtedel mindre än männen. Inte ens var sjätte vdi ett statligt bolag är kvinna. Dubbelt så många kvin-nor som män går långtidssjukskrivna, framför allt iden offentliga sektorn. Nästan var fjärde kvinna harutsatts för våld , och få förövare dömsför de brotten.Min enkla fråga är: Vad tänker statsministern göraåt detta?Anf. 46 Statsminister ():Herr talman! Det är inte bara här som den majo-ritet som regeringen vilar på utvärderas. Det skerockså i allmänna val. De här har varit och är storafrågor i allmänna val, och de diskuteras också.De samverkande partierna - , Mil-jöpartiet och Socialdemokraterna - har här en högtrovärdighet. Jo, därför att vi oupphörligtsysslar med den verkligt stora och viktiga arbets-marknaden för kvinnor och med välfärden i den ge-mensamma sektorn. När vi ser de problem som vi därhar kommer vi också fram till att detta är en fördel-ningsfråga. Vi måste våga ta ut skatter, vi måste vågamotivera skatter, vi måste våga hävda att vi vill satsai denna sektor.Vi är inte i det läget att vi här brister i trovärdig-het. Problemet med trovärdigheten får de som hamnari en situation där man både säger sig vilja ha en ut-jämning, framför allt av löner, och säger attde vill gå in i ett samarbete med dem som ska sänkaskatterna. Så hänger det ju ihop.Det skulle vara intressant att höra hur Centerparti-et ser på möjligheten att utjämna i offentlig sektoroch bedriva politik med kraftigt sänktaskatter.Anf. 47 ():Herr talman! Om jag vore otrevlig skulle jag tolkadetta som att statsministern är nöjd med det läge somär , att han är nöjd med att så få män och föröva-re döms i svenska domstolar - trots att man har möj-lighet att påverka domstolarna och trots att man harmöjlighet att påverka polisverksamheten, att statsmi-nistern är nöjd med att så många kvinnor är sjuk-skrivna - framför allt inom den offentliga sek-torn - och får vänta på rehabilitering för att kunnakomma tillbaka till arbetet igen, att statsministern ärnöjd med att så få kvinnor leder statliga styrelser och att så få kvinnor har framstående positioneräven i den offentliga sektorn. Jag kan inte tänka migatt statsministern är nöjd med det läget.Men verkligheten är den att statsministern har letten regering som har gjort det sämre för kvinnor, intebättre, och jag vore oerhört olycklig om jag skullevara i statsministerns situation med tanke på det utfallsom har blivit de senaste åren.Anf. 48 Statsminister ():Herr talman! När det gäller åtminstone den senaredelen av inlägget är det lätt att säga att inte är i den situationen, så den olyckan slipperhon.För min del är det viktigaste vi kan göra för attöka jämställdheten - utöver inom de områden somMaud pekar på och inom rättsväsendetsområde, där jag helt och fullt delar att vi måste varabättre - att pressa tillbaka arbetslösheten, se till attsysselsättningen hävdas och att arbetsmiljöerna igemensam sektor förbättras. Det är självklart. Det ärde stora sakerna.Sedan handlar det om attityder och förebilder. Därkan vi bli bättre. Det är självklart. Det är ingen somhar sagt någonting annat. Återigen, jag sade det förut,och jag säger det ingen: Vi är inte nöjda med sakernastillstånd. Men man kanske ska reflektera över huralternativet ser ut och hur det skulle tagit sig uttryck.Då får man en viss relief till diskussionen.Skolans värdegrundAnf. 49 ():Herr talman! har det ordats endel om värdegrund, och också från regeringens sida.Det har i synnerhet handlat om skolan. Men i försko-lans läroplan, i förslag och iSkollagskommitténs förslag står det inte vilken vär-degrund som åsyftas. Det gör det som bekant i sko-lans läroplan. Där står det om etik och väster-ländsk humanism.Statsrådet har sagt att den formuleringenkan få vara kvar i läroplanen. Han har ingen känslaför att den ska bort. Statsministern har däremot i enintervju i sagt att hankan knappast uthärda den formuleringen och att denska bort.Nu skulle jag vilja veta om det är ellerstatsministern som bestämmer i den här frågan. Jagvill naturligtvis också veta om statsministern tror påen värdeneutral skola eller vilka värden statsministernannars vill ha skolan förankrad i.Anf. 50 Statsminister ():Herr talman! Det är ingen i den här kammarensom tror på en värdeneutral skola. Så är det ju. Vi stårupp för demokrati, alla människors lika rätt och likavärde och de principer som är kopplade till de värde-ringarna. Det är självklart. Så har det varit i svenskskola, och så ska det vara i svensk skola. De värdena,, är förankrade i fler kretsar än i dekristna. De värdena är förankrade i fler delar av värl-den än i den västerländska delen.Vi lever i där alltfler människor i vårt landhar en annan bakgrund än den kristna bekännelsen.Vi lever i där andra kommer till vårt land somhar en annan födelseort än i den västerländska värl-den. Så är det ju. De bidrar också till ett samhälle sommåste präglas av tolerans, respekt för mänskliga rät-tigheter, demokratiskt beteende och demokratisktagerande.Det är vad som ligger bakom resonemanget. Dethandlar om att göra det vidare, att göra det giltigt föralla och att erkänna att fler än vi med bak-grund bidrar till den utvecklingen.Anf. 51 ():Herr statsminister! Får jag säga det, herr talman?Jag trodde att statsministern var bättre orienterad omvad det handlar om när vi talar om värdegrund för-ankrad i etik och västerländsk humanism.Det är ändå så att man har talat om detta, och omdetta uttryck ska få stå kvar, med mosaiska trosbe-kännare, alltså med judar, och med muslimer. Mansäger då från de stora världsreligionerna: Låt det stå.Om inte ni känner er egen identitet kommer ni inte attrespektera vår.Det är inte ett problem mellan världsreligionerna.Det är fråga om statsministern tror att det finns engenerell etik som existerar oberoende av tid och rum,oberoende av vad som har hänt i historien eller ej.Demokrati och tolerans står vi alla upp för. Men devärderingarna har sina rötter.Etik, statsministern, existerar inte i lufttommarum. Där trodde jag kanske att statsministern med sinpréférence för prästyrket skulle kunna vara lite merövertygad om att för vårt lands vidkommande är detden kristna religionen som spelat en viss roll.Anf. 52 Statsminister ():Herr talman! Vi får inte blanda ihop begreppenhär. Ingen ifrågasätter minbakgrund och min förankring. Ingen ifrågasätter AlfSvenssons bakgrund och hans förankring. Våra barnär fostrade i samma etiska sammanhang och sammatro.Men det är andra som kommer till somhar en annan bakgrund och som har bott i vårt landunder många år.Jag märker att vill avbryta mig. Fårjag fullfölja, herr talman? Det tillhör också respekt.Det bör skrivas in i läroplanens grunder så att maninte missar detta. Frågan tror jag nog att jag svaratväldigt tydligt på.Frågan är: Förstår vi att vårt samhälle, som skapräglas av demokrati, tolerans, respekt för allas likarätt och lika värde, är något som kan upplevas förank-rat också i andra religioner än kristendomen? Natur-ligtvis är det så.Om det är på det viset ska vi inte i vår läroplansnäva in det resonemanget. Om det är så att det upp-levs som förankrat i andra delar än i västvärlden, låtoss då vara generösa och rättvisa och säga det ochförstå att det är ett annat som växer fram.Det som finns i förskolan och det som finns igymnasieskolan gäller också för grundskolan.Anf. 53 TALMANNEN:Statsministern får avbryta där. Det blir inga flerrepliker. Talmannen kan ge repliker . Om detkommer in ett helt nytt diskussionsämne i statsmi-nisterns sätt att svara kan det vara befogat. Vi skaförsöka att ha det på det sättet. Jag anser att det hittillsinte har gjort det. Det finns möjligheter att kommaigen med ytterligare frågor under frågestunden. Detgäller även och Bo Lundgren.EMUAnf. 54 ():Herr talman! Jag har funderat lite efter ringa för-måga kring regeringens Europapolitik och EU-politik.Statsministern angav väldigt tydligt tonen idiskussionen om EU:s framtid, konventet och reger-ingskonferensen, som man talar om. Han sade: EUska inte bli en federal stat. linje och minlinje, sade han, är att EU ska fortsätta att i huvudsakvara ett mellanstatligt samarbete.I det läge vi befinner oss nu blir det extra intres-sant. Det finns ett projekt som mer än något annatleder till att EU kan bli en stat. Det är EMU, dengemensamma valutaunionen.