prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — Enskilda hushåll har nämligen normalt inte samma avkastningskrav på eget kapital som professionella fastighetsföretag. Ägarlägenheter bör därför ge förutsättningar för ökad nyproduktion av bostäder, särskilt i områden där efterfrågan är större än utbudet. Om regeringen menar allvar med sitt mål om 120 000 nya lägenheter bör regeringen lägga fram ett förslag till ägarlägenheter. Tyvärr är det väl efter gårdagens besked ungefär lika sannolikt som att tomten skulle komma in här i kammaren och önska oss god jul. har Socialdemokraterna hänvisat till att frågan bereds inom , men i gårdagens debatt fick vi ett klargörande från . Han sade klart och tydligt att Socialdemokraterna är emot ägarlägenheter. Som jag misstänkte redan tidigare är förmodligen rädslan för det privata ägandet utspridd inom rörelsen, och det tycker jag är synd. Avslutningsvis vill jag kommentera den kampanj som Socialdemokraterna och stödpartierna för i syfte att göra det svårare för hyresgäster att ombilda sina lägenheter till bostadsrätter. De har höjt majoritetskraven från majoritet till kvalificerad majoritet bland hyresgästerna. Dessutom har de infört krav på folkbokföring på fastigheten för att få rösta. Och inte nog med det: Man har också fattat beslut om en så kallad stopplag, som gäller . Enligt den ska pröva alla överlåtelser av lägenheter som ägs av kommunala bostadsföretag. Denna mycket tveksamma lag har fått förödande konsekvenser för 1 171 boende i . Jag vill återigen citera , som sade så här i : Det var jag en invandrarkvinna som satte igång arbetet med ombildningen i . , i mitt nya liv, kände jag att jag kunde tillföra samhället något, välstånd, gemenskap och glädje. Jag kan inte förstå varför Socialdemokraterna är så angelägna att hindra de här människorna från att få köpa sina lägenheter. Varför förnekas möjligheten att, som hon uttrycker det, tillföra samhället något? Vi moderater vill, i motsats till regeringen, underlätta och uppmuntra ombildningar. En bra början vore att dra tillbaka folkbokföringskravet, skrota stopplagen och återställa majoritetskraven i samband med ombildning till bostadsrätt till det enkla majoritetskrav som gällde före ändringen. I kan man i princip inte bli rik på eget arbete. Men på andras arbete kan man bli rik, likaså på spel, på spekulation och på bostäder, allra helst inom ramen för den mygelekonomi som jag tidigare talade om. I kan man till exempel tjäna en halv miljon på den svarta bostadsmarknaden genom att råka bo på rätt ställe vid rätt tillfälle. För av befolkningen av befolkningen skulle det ta att arbeta ihop den summan efter skatt. Mygelekonomin är bara en bland de många konsekvenser som bostadspolitikens totala haveri medför. Trots alla dessa haverisymtom vägrar majoriteten att ändra den gamla invanda politiken. Gårdagens budgetdebatt visar att man fortsätter att förespråka långtgående politisk styrning via intervention på hyresmarknaden och via subventioner och stimulanser. Jag kommer avslutningsvis osökt att tänka på ett citat av , som sade så här: Galenskap är att upprepa samma metoder, men förvänta sig ett annat resultat. Det tycker jag att majoriteten ska fundera på. 193 (): Jag vill börja med att för tids vinnande yrka bifall endast till reservationerna nr 2 och 20, men jag står självfallet bakom alla de reservationer där vi finns med. har möjlighet att direkt påverka bostadsbyggandet i . Det är lätt att i dessa tider, som präglas av statsbudgeten och debatter med anledning av budgetbehandlingen, tro att den enda tänkbara åtgärden för att öka bostadsbyggandet är kortsiktiga bidrag i olika former med krångliga regelverk, såsom utskottsmajoriteten förordar. Så är icke fallet. Vi i tror att det finns en rad andra åtgärder som direkt skulle leda till ökat bostadsbyggande. Regeringen kunde ha återkommit för länge, länge sedan i hyresrättsliga frågor för att underlätta för ökat bostadsbyggande. Ett exempel är reformering av hyressättningssystemet. anförde /99 att man förväntade sig att regeringen skulle ta de initiativ som behövdes. Och tiger utskottsmajoriteten. Vad anser utskottsmajoriteten? Vi vet alla att hyressättningssystemet samt dess tillämpning är ett stort hinder för nyproduktion. De tre stora aktörerna på den svenska bostadsmarknaden, , och , har tagit initiativ till en överenskommelse, den så kallade trepartsöverenskommelsen. De har gjort det som politikerna inte har mäktat med. Tongångarna har ofta varit hårda. Alla förslag om friare hyressättning i nyproduktion har fått hårt motstånd med tongångar som gjort det omöjligt att föra en saklig diskussion om vilka åtgärder som behövs inom hyressättningssystemet för att få i gång byggandet och motverka svarthandel med bostäder. Vi i har många förslag på hur byggandet kan komma i gång. behandlar vi de hyresrättsliga frågorna och frågan om ägarlägenheter, men våra bostadspolitiska motioner omfattar ett helhetsgrepp med mängder av olika förslag som handlar om konkurrensfrågor, beskattning, planprocessen, markpolitik även den statliga markpolitiken och valfrihetsfrågorna, det vill säga vad bostadskonsumenterna efterfrågar, viktiga åtgärder och ett helhetsgrepp. Vi vill reformera hyressättningen och se en friare hyressättning i nyproduktion. Ett viktigt skäl till att det inte byggs är att det är svårt att räkna hem en ekonomiskt hållbar kalkyl. Avkastningen blir helt enkelt för dålig sett till investeringen. Friare hyressättning för nyproducerade lägenheter behöver införas. formas hyrorna i skärningspunkten mellan tre avgörande faktorer: bruksvärdesprincipen, hyresförhandlingarna och de kommunala bostadsföretagens roll. Det är uppenbart att den nuvarande ordningen inte håller. Om ska få en fungerande bostadsmarknad som bättre tillmötesgår människors önskemål måste systemet reformeras. Bruksvärdesprincipen syftade ursprungligen till att skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna, men den hade också till avsikt att beakta marknadsmässiga inslag. En tydlig glidning har dock skett under de som systemet har varit i bruk till att även ha som syfte att dämpa hyresutvecklingen. Av situationen på bostadsmarknad kan vi dra slutsatsen att systemet förvisso har lyckats uppfylla målen vad gäller besittningsskyddet och hyresdämpningen, men bristen på anpassningsförmåga till människors värderingar har skapat avarter: bostadsbrist med långa köer, en stor andra-, tredje- och fjärdehandsmarknad och svarta lägenhetsaffärer. Bolagsdirektörerna på och bor bättre och billigare än låginkomsttagarna i . , ordförande för , säger i att man inte förmått vårda bruksvärdessystemet: Min uppgift är att se till att hyrorna upplevs som rättvisa, annars blir inte systemet trovärdigt. Dagens hyressättning drabbar folk i ytterstan, som redan betalat mer än vad man gör i innerstan. Vår trovärdighet som organisation i miljonprogramsområdena är snart nere på noll. Min fråga till utskottsmajoriteten är: Hur ser ni på hyressättningssystemet? Tar ni till er de signaler som kommer från marknaden? Vad är er uppfattning? anser att en rad reformer behöver genomföras för att få fart på nyproduktionen av hyresrätter samt för att öka rörligheten och flexibiliteten på hyresmarknaden. Friare hyressättning för nyproducerade lägenheter behöver införas. Det skulle skapa förutsättningar att få fart på det bostadsbyggande som på många håll är mycket lågt. När byggföretagen inte kan ta ut sina kostnader eller när andra alternativ att bygga bostadsrätter eller kontorsfastigheter framstår som ekonomiskt fördelaktigare är det inte underligt att väldigt få nya hyreslägenheter byggs. Det är självklart att osäkerheten om vilka hyresnivåer som kan tänkas godtas allvarligt försvårar både den privata och den kommunala nyproduktionen av hyresrätten och styr över till det mer lönsamma och regelmässigt stabila byggandet av bostadsrätter. Enligt bör därför ha avgjort hyresnivån före byggstart. Vi vill också begränsa möjligheten att ompröva hyran efter sex månaders hyrestid. Vi vill ta krafttag mot svarthandeln med hyresbostäder. Vi tror att hyressättningssystemet har en viktig roll att spela här, men vi har också presenterat andra förslag som vi tycker att man ska utreda. Vi vill att de kommunala bostadsbolagens hyresnormerande roll förändras. Det ser vi som en mycket viktig del i detta. Vi vill se förändringar inom det kollektiva förhandlingssystemet och hyresgästföreningarnas roll. Vi vill öka den enskildes konsumentmakt. Vi vill införa ägarlägenheter. beslutade att tillkännage till regeringen att ett förslag om ägarlägenheter skulle tas fram i enlighet med bostadsutskottets förslag. Mer än har passerat. Vi tror att ägarlägenheter är oerhört viktiga och intressanta, dels för att öka nyproduktionen, dels ur ett integrationsperspektiv. Vi tror att många miljonprogramsområden skulle kunna få en ägarform som vore intressant. Det vet vi. Vi har hört från många håll, både i och , att den möjligheten vore intressant. Ägarlägenheter kan dessutom hyras ut med förstahandskontrakt observera: förstahandskontrakt! På så sätt slipper man ifrån flertalet komplikationer med andrahandshyresgäster. När det finns så många möjligheter och fördelar är det svårt att förstå utskottsmajoritetens passivitet. Ett ökat bostadsbyggande kan åstadkommas. behöver en liberal bostadspolitik. Det är synd att inte utskottsmajoriteten ser möjligheterna till ökat bostadsbyggande. 194 (): Jag vill först göra några korta kommentarer. Det är ju vackert att tycker att det är så synd att vi inte skriver in de närmare konkreta målen för bostadsbyggandet, som och hans parti inte vill ha. Jag har lite svårt att förstå resonemanget. I en motion som fanns med i gårdagens debatt i en motivreservation skrev ni att det inte ska finnas några konkreta mål för bostadsbyggandet. Att då dagen efter i en debatt sakna de konkreta målen gör att jag inte riktigt förstår resonemanget. , och i viss mån vill riva sönder det mesta av hyresförhandlingssystemet. Jag vet inte vilken värld ni lever i. Folk klagar inte i någon större utsträckning på att hyrorna är för låga. Det normala för mig är att jag möter folk som tycker att hyrorna är för höga. Det är grunden. Man kan titta på bostadsrättsbyggandet. Ja, tro det! Jag kan tjäna per kvadratmeter på att bygga bostadsrätter som byggare, vilket är ett överpris, och se det som avkastning på insatt kapital. Det finns ingen möjlighet i världen att bygga hyresrätter till de priserna. Jag tror nog att de stora jättarna som man pratar om i byggsektorn fortsätter att bygga bostadsrätter eftersom avkastningen är mycket högre. Det går inte att bygga hyresrätter om man vill ha den avkastningen. Till betänkandet har de borgerliga partierna lagt en rad förslag om förändringar av hyresförhandlingsordningen eller hyresförhandlingslagen, eller för att uttrycka det lite tydligare: en rad förslag som kraftigt kommer att försämra hyresgästernas möjligheter till förmån för fastigheterna. Det är inte särskilt underligt i sig självt med tanke på den övertro på marknadens kraft att lösa alla problem som de flesta borgerliga partier omfattas av. I den så kallade trepartsöverenskommelsen mellan , och Fastighetsägarna fastslogs bland annat att bruksvärdesprincipen skulle gälla och att allmännyttans hyresledande funktion skulle finnas kvar, men att man däremot skulle göra en rad andra förändringar vad gäller på vilka grunder som hyresnivåerna skulle sättas. För att säkra den reformering som parterna önskade tillsattes därför också en särskild utredare, den så kallade , som skulle ha redovisat sitt förslag . Möjligtvis kan man ha begärt en förskjutning. Det hade jag inte hört tidigare. I och för sig har jag full förståelse för denna otålighet, men man borde kunna avvakta resultatet av utredningen och i likhet med vänta med att motionera och reservera sig i frågorna. mer fundamentalistiska hållning att helt avskaffa hyresförhandlingslagen är de lyckligtvis helt ensamma om. Däremot är det sorgesamt att läsa de reservationer som pekar ut hyresgästernas eget val av organisering som ett felaktigt val. Det finns ingen lag som ger en enskild organisation ensamrätt att förhandla, vilket man skulle kunna tro när man läser de borgerliga reservationerna. Däremot finns en förhandlingsordning som ger den organisation rätten att förhandla som flertalet hyresgäster valt som företrädare. Det är en väldig skillnad. De flesta hyresgäster som organiserar sig har valt att organisera sig i . Det är inget underligt i det. Att låta flera organisationer förhandla tror jag däremot skulle leda till en betydligt försämrad position för hyresgästerna, och med all säkerhet också fördyra förhandlingarna, vilket både direkt och indirekt skulle leda till högre hyror. Jag vill gärna kommentera våra egna reservationer i betänkandet. har en rad reservationer. De flesta, för att inte säga alla, har samma syfte, nämligen att stärka hyresgästernas position. Det gäller i detta betänkande framför allt dem som bor på andrahandskontrakt. Våra reservationer kan ses som ett paket, som förutom att stärka andrahandshyresgästernas ställning också skulle fungera som ett medel att minska den snabbt växande andrahandsuthyrningen. I reservation 9 har vi ett förslag om rätten till förstahandsavtal för andrahandshyresgästerna när förstahandshyresgästens rätt upphört. Avslaget från majoriteten bygger på risken för planerade överlåtelser, trots att vi i både reservationen och motionen mycket nogsamt påpekat att den reglering som ska gälla måste se till att just detta inte kan ske. Självklart ska den tid man varit andrahandshyresgäst vägas in i möjligheten att ta över ett förstahandskontrakt. När vi sedan i reservation 10 försöker komma till rätta med ockerhyror och överhyror vårt förslag går helt enkelt ut på att man vid ockerhyra eller överhyra ska kunna förlora rätten till sitt kontrakt och kontraktet därmed gå över till andrahandshyresgästen blir majoritetens svar lite förbryllande. Eftersom man inte har kunnat bifalla vår reservation 9 kan man inte heller bifalla reservation 10, trots att man tycker att den är väldigt bra. Detta är politikens moment 22. Man avslår en reservation eftersom man inte bifallit en annan. Reservation 11 är en gammal klassiker, höll jag på att säga. Den handlar om blockuthyrning. När vi ändrade lagen om blockuthyrning kändes det initialt ganska bra. Det visar sig emellertid att blockuthyrning bara sker när en kommun eller någon annan hyr två eller tre lägenheter för att sedan hyra ut dem. Det blev en styrka för alla dem som lever som hemlösa och på sociala kontrakt att ha ett besittningsskydd som omfattas av blockhyresavtalet. Där avkrävs alla, eller de kommuner som hyr lägenheter av en och samma fastighetsägare fast inte på och , en blockhyresfunktion. Det skulle stärka dessa människors ställning. Reservation 12 handlar framför allt om de så kallade kommunala och sociala kontrakten. Det är den enda reservation som vi yrkar bifall till inte för att vi inte står bakom alla våra reservationer utan för att spara tid vid voteringen . Jag har ett antal gånger berättat hur dessa kontrakt fungerar, och jag tänker göra det en gång till, för det är värt att lyssna på . jag satt i läste jag ett antal sådana kontrakt. Man avsäger sig i princip alla rättigheter. Jag kunde då konstatera att jag inte skulle kunna leva på ett sådant kontrakt utan att bli vräkt och ingen annan i denna kammare heller, tror jag. Kontraktet innebär att man inte får ta en snaps till sillen , inte får låta sina barn övernatta, inte ha hund och inte ha gäster. Så ser dessa kontrakt ut, och om man bryter mot dem vräks man. Om man mot all förmodan skulle kunna leva med dessa bestämmelser måste man också vara beredd på att eller någon annan precis när som helst kan komma in i lägenheten utan att man själv behöver godkänna det. Allt detta står i de här kontrakten. Vi vill se till att dessa kontrakt blir så få som möjligt. Det finns naturligtvis människor som har behov av stöd och hjälp i sitt boende, men det ska inte behöva innebära att man förlorar rätten till integritet och till ett eget kontrakt. De flesta sjukdomar här i världen botas med sjukvård inte genom att vi förlorar vår bostad. Slutligen, herr talman, vill jag ta upp reservation 15, som går ut på att man inte ska behöva förlora sin bostad enkom på grund av försenade inbetalningar. kan man vräkas på grund av upprepade försenade inbetalningar, och upprepade kan i det här fallet vara två gånger. Vi har tidigare föreslagit och vi gör det igen att det normala borde vara att ingen ska kunna vräkas i det fall man inte har en hyresskuld. Ingen ska heller kunna vräkas för att man inte fått en påminnelse om man glömt att betala in hyran, vilket ju i de flesta andra sammanhang är den normala ordningen. använder man sig till och med av principen att inte skicka ut någon avi över huvud taget när det är dags att betala in hyran. Sedan kan man vräka folk för att de inte betalat , trots att de inte ens fått en avi och än mindre en påminnelse. 195 () replik: Jag vill ställa två frågor till . Den första är den som jag också ställde i mitt huvudanförande. Med tanke på att vi från olika håll på marknaden gång på gång fått höra att hyressättningssystemet förhindrar nyproduktion skulle jag vilja höra hur tagit till sig de synpunkterna. Dessutom innebär trepartsöverenskommelsen att både , och fastighetsägarna gemensamt ser behovet av en reformering. Var står Västerpartiet i den frågan? Den andra frågan handlar om andrahandskontrakten, de sociala kontrakten och möjligheterna på marknaden. Jag kan inte förstå varför är så oerhört negativa till ägarlägenheter. De skulle öppna för en möjlighet att integrera den här typen av lägenheter där kommuner kan vara direkta ägare och hyra ut med förstahandskontrakt. Då skulle man komma ifrån många av de problem som så föredömligt redogjort för. Det skulle nämligen innebära att människor då hade möjlighet att hyra i första hand. Varför detta enorma motstånd mot en upplåtelseform som skulle skapa stora möjligheter på marknaden? 196 () replik: Jag svarar på den andra frågan först. Just för att boendebandet inte finns i ägarlägenhetssystemet är jag motståndare till det. I till exempel upphandlas framför allt de äldre ägarlägenheterna inte främst av dem som ska bo där utan framför allt av folk som vill bli hyresvärdar för ett mindre antal lägenheter. När jag diskuterade det här med en vän som är fastighetsskötare sade han att han då visste precis vilka fem sex lägenheter han skulle köpa. Sedan kunde han leva gott på dessa fem sex lägenheter. Jag vill inte ha en mängd små fastighetsägare som hyr ut. Marknaden mår inte bra av det. Det är klart bättre att man i stället förvaltar hela huset. Jag har också tittat på detta i . Där har den enskilde andelsägaren stora problem att få lån till renovering. Jag har också sett hur delar av hus står och förfaller när man inte har någon gemensamhet. När ni diskuterar ägarlägenheter liknar det hela alltmer bostadsrätten, och då förstår jag inte varför vi över huvud taget ska skapa en ny form. Vi har ju redan bostadsrätten, som innebär ett kollektivt ansvar. När det gäller andrahandskontrakt har kommunerna mycket bättre möjligheter att gå in och hyra lägenheter i första hand. Kommunerna har ju stora kommunala bostadsbolag som de borde kunna använda i den sociala bostadspolitiken. Slutligen till frågan hur vi ställer oss till hyressättningssystemet. Vi har tacksamt tagit emot parternas trepartsöverenkommelse. avvaktar vi för att se vad den säger. Därmed inte sagt att vi kommer att köpa allt. En sak som vi inte kommer att köpa är fria inflyttningshyror. Det leder bara till en höjd hyresnivå. Däremot har vi motionerat ett antal gånger, vilket inte stött, om färdigförhandlade hyror vid inflyttningen, där och fastighetsägarna i förväg gör upp om hyrorna så att man får vetskap om kostnaderna. 197 () replik: Svaret är alltså att det inte är bra för och bostadskonsumenterna att man har små fastighetsägare. Det är det huvudsakliga skälet, samt att har kunnat konstatera att det finns exempel utomlands där man inte har skött sitt underhåll. Jag vill bara påminna om det enorma underhållsunderskott som finns i kommunala bostadsföretag. Om man nu ska diskutera underhåll tror jag att de problemen finns överallt även i . Det andra kommenterar är att kommunen har så mycket större möjligheter genom de kommunala bostadsföretagen att få tillgång till kontrakten och hyra ut dem i andra hand. Varför är då ni i så otroligt kritiska att ni till och med har reserverat er i betänkandet precis på den punkten? Ni anser att det inte fungerar. Det tycker jag är oerhört märkligt. Det tredje jag vill återkomma till är svarthandeln, som jag inte tog upp i min första replik. menar att man möjligtvis kan tänka sig att ha lägenhetsregister. Men svarthandeln är de facto en marknadsanpassning av hyrorna. Vi har tre stora aktörer som menar att det krävs en reformering av hyressättningssystemet. menar dessutom att om man har bra konkurrensförhållanden och ser till att man sköter markpolitiken kan man också se till att pressa produktionskostnaderna. Varför är så skeptiskt? Varför ser ni inte möjligheterna? 198 () replik: När det gäller svarthandeln har en rad förslag för att komma åt det bland annat via lägenhetsregister där man kan se byteskedjor och annat som förekommer. Det har än så länge röstat emot. Det är en lite slarvig inställning att priserna i svarthandeln är en marknadsanpassning. Det är ungefär som att säga att hembränning är egentligen rätt okej. Det är också en anpassning till vad folk är beredda att betala för brännvin. Man kan inte resonera på det viset. Jag vill bara förtydliga mig. Med små fastighetsägare menar jag inte en fastighetsägare som äger en fastighet med åttatio lägenheter. Jag talar om fastighetsägare, eller i det här fallet ägarlägenhetsinnehavare, som äger ett hus därborta, ett hus därborta, det tredje eller fjärde i andra delen av staden och två i grannstaden. Det är de fastighetsägarna som jag inte alls tror på. Det vore direkt olyckligt. Sedan missade jag nästa fråga. Jag ber om ursäkt. 199 () replik: Först skulle jag vilja säga något angående missuppfattningen om målen. Jag efterlyste inte alls några konkreta mål. Jag försökte travestera eller vara lite ironisk angående att målen först var väldigt konkreta, 120 000 lägenheter. har de blivit mer luddiga och blivit en målsättning som vi strävar efter att kanske uppnå. Jag har två frågor till . Du talade en del som och hur fantastisk den var. Den första frågan som jag skulle vilja höra svar på är vad egentligen har åstadkommit för hyresgästerna i . Min egen slutsats är att det egentligen är för höga hyror som den har åstadkommit till hyresgästerna därute. Det vore intressant att höra vad säger om det. Dessutom skulle jag vilja höra lite om inställning till rättvisa. Ditt parti använder det som en paroll väldigt ofta. Jag skulle vilja höra som tycker att det är rättvist att en ensamstående mamma i indirekt via hyressättningssystemet subventionerar en Skandiachef på . Tycker du det är rättvist? 200 () replik: är det här med ironi lite svårt. Jag bara konstaterar att om fick skriva budgeten skulle vi inte kunna diskutera några mål för byggande över huvud taget. Ni vill inte sätta upp några sådana mål, till skillnad från oss som hade ett förslag på hur mycket som borde byggas och hur mycket som borde renoveras. Sedan får vi skapa medel för att göra det. Jag fick en fråga om vad har lyckats med i . Jag vet inte riktigt. Jag har inte någon särskild koll på hur det ser ut i . förhandlar naturligtvis med fastighetsägarna. Jag tycker att det är en bra ordning att fastighetsägare och konsumentintresset, som i det här fallet oftast företräds av , förhandlar fram hyra som man tycker är rimlig utifrån olika principer. Vi kan se olika tolkningar av det. I min egen hemkommun tycker jag att lägesfaktorn har fått alldeles för kraftigt genomslag i hyressättningen. Det ställdes en fråga om den ensamstående mamman som eventuellt subventionerar något boende.