prot · GR0916 · 2003-10-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet , statsrådet , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet . 3 § Återkallelse av motioner Talmannen anmälde att () i skrivelse återkallat den av honom väckta motionen 2003/04:Sf380 Sjukpenninggrundande inkomst vid avtalsförändringar. Talmannen anmälde att () i skrivelse återkallat den av henne väckta motionen 2003/04:Sf222 Sjukförsäkring för företagare. Talmannen anmälde att han avskrivit dessa motioner. Skrivelserna lades till handlingarna. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:29 Till Interpellation 2003/04:29 av om frikopplingsreformen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag och rättschef 2003/04:30 Till Interpellation 2003/04:30 av om tillgänglighet för människor med funktionshinder Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa samt att det är en plenifri vecka i . 5 § Svar på interpellation 2003/04:17 om långsiktig finanspolitisk stabilitet 1 Finansminister (): har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att uppnå långsiktig finanspolitisk stabilitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Finanspolitikens främsta uppgift är att upprätthålla sunda och stabila offentliga finanser. Därigenom skapas buffertar för att möta framtida demografiska påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen. Dessutom skapas utrymme så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna genom de så kallade automatiska stabilisatorerna. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det innebär att det finansiella sparandet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än för att därigenom bidra till att mildra konjunktursvackan. Det låga resursutnyttjandet i ekonomin motiverar ett lägre överskott än . Efter den kraftiga finanspolitiska stimulansen under de konjunkturmässigt svaga sker en gradvis åtstramning med växande överskott fram . Med hänsyn till konjunkturläget bedöms de beräknade överskotten ligga i linje med det av beslutade överskottsmålet. Därmed värnas den långsiktiga stabiliteten i de offentliga finanserna. Beräkningar i budgetpropositionen visar att ett genomsnittligt överskott på av BNP under ytterligare drygt krävs för att undvika skattehöjningar eller nedskärningar i välfärden när andelen äldre i befolkningen ökar. kommer hela överskottet i offentlig sektor att ligga i ålderspensionssystemet. Det är bland annat en följd av det förändrade betalningsansvaret mellan statsbudgeten och pensionssystemet i och med pensionsreformen. Statens finanseruppvisar ett underskott. Räknat i kronor ökar därför den statliga skulden något. Som andel av BNP fortsätter emellertid statsskulden att minska. Om överskottsmålet höjs till 2 ½ % av BNP kommer den offentliga skulden att amorteras snabbare. Lägre räntekostnader ökar det framtida utrymmet för skattesänkningar och välfärdssatsningar. I dagens svaga konjunkturläge är det emellertid fel tidpunkt att höja målet. 2 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag håller med finansministern om att vi ska ha sunda och stabila statsfinanser. Det har vi tillsammans med Socialdemokraterna satt upp mål för. Det är därför som vi debatterar detta också . Vi har inte det . Vi har en låg tillväxt, vi har en stor offentlig sektor i förhållande till den privata sektorn, och vi har en situation där staten snyltar på pensionspengarna för att få fram detta överskott i de offentliga finanserna. Gör man på det sättet är det våra barn och våra barnbarn som kommer att få betala. Det finns ett underliggande underskott som också har pekat på. Vi ser att lånebehovet ökar igen. Det beror på att det är stora vallöften som ska infrias men också att ni har samarbetspartner i form av och som bidrar till att öka utgifterna. Man säger att man klarar överskottsmålet. Och när man definierar detta överskottsmål blir det i praktiken så att det är som blir taket. Det var med anledning av den diskussion som vi hade i folkomröstningskampanjen om EMU som ni tillsammans med LO lanserade ett ännu större överskottsmål om 2 ½ %. Då klingar det lite falskt att säga att man först inte kommer upp till dessa men att det är möjligt att klättra upp med ytterligare en halv procent upp till 2 ½ %. Sedan kommer budgeten, och då visar det sig att dessa löften inte är något värda när man ska genomföra detta i praktiken. Jag tycker inte att man kan definiera överskottsmålet som ett tak på . Om man ska klara detta över en konjunkturcykel måste man ibland ligga under och ibland ligga över för att detta överskott ska uppnås. Vi kan också se att kommuners och landstings ekonomier är i kris. Vi hör klagomål från lokala landstings- och kommunpolitiker som har stora åtaganden och som har stora bekymmer att få ekonomin att gå ihop. En viktig förklaring till deras bekymmer är de ytterligare pålagor som regeringen har lagt på kommuner och landsting och som dessutom inte har varit finansierade. Vi kan också se att statsskulden ökar i reella tal. Om man tittar ökar den faktiskt med . Att säga att statens finanser är sunda och stabila är inte riktigt. Det är en felaktig bild. Då tycker jag att det är viktigt att fundera kring hur man ska åstadkomma det. har lagt fram förslag om att gå från överskottsmål till att skilja på pensionsdelen, kommunernas ekonomi och på statens finanser och kräva att statens finanser ska vara i balans. Det är bara när man skiljer dessa sakerna åt som man faktiskt har stabilitet i finanserna. Jag tycker att det är mycket underligt att regeringen så tydligt avvisar ett sådant krav. Jag kan emellertid förstå det. På det sätt som man nu driver överskottsmålet är det nämligen ett bra sätt att gömma sig bakom det överskott som faktiskt finns i pensionssystemet. Men tittar vi på hur vi förvaltar medborgarnas pengar är det precis som i hushållsekonomin plus och minus måste gå ihop oavsett vilken börs man har hand om. Jag tycker att det åvilar ett ansvar på oss som har att förvalta medborgarnas pengar att faktiskt ha dessa sunda och stabila statsfinanser. Det är att märka att det inte finns någon utstakad riktning där man kan se att vi kan åstadkomma detta överskott. I svaret sägs också att när det är rätt läge ska överskottsmålet upp gå till 2 ½ %. Min fråga till finansministern är: När uppstår detta rätta läge? Det är inte . Jag skulle också vilja veta hur den långsiktiga synen är på balanskrav för statens finanser. Det skulle vara intressant att veta hur ni resonerar i regeringen kring detta. 3 Finansminister (): Staten har sunda offentliga finanser, och de är stabila. rör faktiskt till det väldigt för sig. Först börjar hon med att säga att detta tvåprocentsmål uppfattas som ett tak. Vem har påstått det? Vem säger att det är ett tak? Det är som påstår det. Sedan argumenterar hon mot ett påstående som ingen har fällt. Det av fastställda målet, , handlar om att vi ska ha överskott över en konjunkturcykel för de offentliga finanserna. Det är det som vi ska mäta mot, inte något hemmagjort mål som snickrar ihop och som hon sedan tar avstånd från sekunden efter. Det är att röra till det för sig rätt ordentligt, . offentliga finanser är faktiskt både i gott skick och stabila. Av 15 EU-länder är det bara tre länder , och som har överskott. Det där taket de som konstruerar finns inte. Så sent som hade vi överskott. Själva idén överskott över en konjunkturcykel är ju att det kan vara högre som det var men också lägre som det är i en dålig konjunkturutveckling. Det är trist att behöva debattera om någonting som inte ens är sant. Vi har alltså inget tak när det gäller det offentliga överskottsmålet, utan målet gäller över en konjunkturcykel. Det vore bättre om höll sig till det som har fastställt och inte till något hemsnickrat, som dessutom är alldeles fel. Jag vill hävda att vi inte har lagt några pålagor på kommunerna. Tvärtom har kommunerna nu i budgetproposition fått 400 nya miljoner. Även i vårpropositionen fick de nya pengar just därför att kommunerna nu har det svårt därför att både stat och kommuner får lägre skatteintäkter än beräknat som en följd av den internationella lågkonjunkturen. Om ska fortsätta att snickra på egen hand ska hon tydligen ta bort den redovisningsmetod som finns i EU, i och i alla andra sammanhang där man faktiskt räknar offentliga finanser, pensionssystem samt kommuner, stat och landsting . Men ska ha en ny egen hemsnickrad redovisningsmetod kring det här. Det är ganska orimligt; det blir faktiskt märkligt. Det hela hänger väl ihop med att man i här i kammaren såvitt jag kan förstå efter att ha läst motioner varit positiv till att vi ska ha ett sådant här stabilt överskottsmål. Sedan for i EMU-valrörelsen fram och bestred det här målet. Hon tyckte inte att vi skulle ha något mål och hade en helt annan uppfattning. Men efter valet har hon kommit på att hon kanske hade en annan uppfattning här i kammaren. har hon återgått till den ursprungliga uppfattningen. Det blir ganska rörigt, , med de här ständiga positionsförskjutningarna från sida. Det blir också ganska rörigt om ska ha hemsnickrade målsättningar. Kanske ska vi hålla oss till det som riksdag har fastställt och det vi använder i EU. Där kan vi konstatera att är ett av ett fåtal länder det gäller alltså tre av de 15 EU-länderna som har ett offentligt överskott och som har skött landets offentliga finanser. Detta hänger också ihop med att vi, , haft tillväxt. , då den socialdemokratiska regeringen avlöste den borgerliga regeringen, har vi haft ett tillväxttempo som varit högre än vad andra EU-länder har haft. Vi har haft en tillväxt på . Övriga länder har haft en tillväxt på knappt 2 ½ % för att vara exakt. Även i dagens konjunktursituation gör inte bara den utan också EU bedömningen att tillväxttakten är ungefär ½ % högre i än i övriga EU. Det är väl ett uttryck för att vi har sunda offentliga finanser. Det vore bra och klädsamt om inte körde med lite hemsnickrade mål och om hon framför allt lite grann höll kursen så att hon inte har en kurs före folkomröstningen och en kurs under folkomröstningen för att sedan efter folkomröstningen backa och gå tillbaka till den gamla kursen. 4 (): Jag kan förstå om inte hänger med. Han har ju för vana att inte lyssna på det sagda ordet. Sanningen är att de offentliga finanserna består av pensionssystem samt kommunernas och statens ekonomi. Pensionssystemet går med plus, och kommunerna går med minus. Det gör också staten. Vi har balanskrav på kommunernas ekonomi. Vad är det då som är så fel i att ha ett balanskrav på statens finanser? Vad vi, tillsammans med er, har gjort är att vi har formulerat det överskottsmål som vi har och som omfattar den totala ekonomin. Det innebär att vi kan räkna in pensionspengarnas överskott som en del av de offentliga finanserna. Det är detta som gör att vi faktiskt snyltar på pensionspengarna om vi inte ser till att ha balans i statens finanser. Det är inget hemsnickrat. När kommunerna har detta balanskrav är det fastställt också här i riksdag. Därför tycker jag att det är ganska rimligt att vi kör samma regler för den egna plånboken, något som ju vi här i ansvarar för. Finansministern frågar: Vem har påstått att detta är ett tak? Ja, jag tittar bara på resultatet i budgeten. Det fungerar ju som ett tak eftersom ni aldrig når . Vi kan titta framåt . blir då ett tak snarare än en mittpunkt som vi ibland ska ligga under och ibland ovanför. Det är när man konstruerar på det sättet som det blir så stora problem för den framtida ekonomin. säger också att vi har en så bra tillväxt. Ja, vi har en bättre tillväxt än övriga europeiska länder. Men vi har en alldeles för låg tillväxt! gäller den offentliga ekonomin och den privata. Om vi ska kunna ha en bättre välfärd framöver krävs det faktiskt att vi har en större privat sektor. Företagen har, med rätta, under hela EMU-valkampanjen fört en diskussion om hur vi kan öka den kaka som vi ska fördela. Hur kan vi få fler människor att vilja starta och driva företag och tycka att det är vettigt att göra det och dessutom i hela landet? Regeringens svar blir då: Vi sänker bolagsskatten. Men det är en åtgärd som inte någon har frågat efter mer än möjligen några internt i kanslihuset. Småföretagen väntar på helt andra åtgärder. Där finns det från hela den borgerliga oppositionen en tydlig lista över vad ni skulle kunna göra. Bekymret är inte att det inte finns tillräckligt med förslag, utan bekymret är att det saknas en politisk vilja och en politisk insikt om att vi behöver tillväxt i den privata sektorn. Sedan säger finansministern att kommunerna har fått ökade resurser. Ja, men de har också fått ökade krav. Vad är det som gör att kommun- och landstingspolitiker, dina egna partikamrater runtom i landet i kommuner och landsting, nu är förtvivlade över att pengarna inte räcker? Jo, löftena är större än vad utrymmet är. Ni har tvingat kommuner och landsting att genomföra olika reformer som inte har varit finansierade maxtaxa av olika slag, stopplagar, bibliotekslagar och annat. Det här skapar naturligtvis problem i vården, i skolan och i alla de sektorer som kommuner och landsting är ansvariga för. Jag tycker att det vore ett renlighetskrav om vi nu ska gå vidare och diskutera hur vi får ordning och reda i ekonomin att se till att kommunerna får ansvara både för löften om vad de ska göra och för finanserna. På samma sätt ska vi ha det när det gäller statens finanser. Vi ska inte snylta på pensionssystemet, utan vi ska se till att plus och minus går ihop också i våra egna finanser. Det är det rimliga kravet, och det är ingenting hemsnickrat utan det är sund ekonomi som också varje familj får tänka på vid planeringen av den egna ekonomin. 5 Finansminister (): Det är bra att nu erkänner att har en bättre tillväxt än omvärlden. Så har det ju varit sedan regeringsskiftet . Naturligtvis hade del i den utvecklingen under de år då och Socialdemokraterna samverkade och då vi byggde upp en långsiktig finansiell stabilitet med ett antal nya instrument. Jag har fortfarande svårt att förstå varför ska snickra ihop ett slags tak för de offentliga finanserna de i överskott. Det finns inget sådant tak, och vi behöver inget sådant tak. Som jag sagt hade vi , framför allt , överskott. Det är klart att det kommer att variera med konjunkturen. Får vi goda konjunkturer kommer vi att ha ett bättre resultat. Med sämre konjunkturer kommer vi att ha ett mindre överskott. Det är en självklarhet. Vidare tycker jag att det är viktigt att konstatera att för att kunna ha en bättre tillväxt , vilket är väldigt viktigt, måste vi naturligtvis reagera på omvärlden. Om länder i vår närhet sänker bolagsskatten försämras ju relativt sett förutsättningarna för svenska företag. Självfallet måste vi diskutera vad vi kan göra för att hjälpa svenska företag i en sådan situation. Jag vill bestämt tillbakavisa det som sägs om att vi när kommunerna fått mer pengar av staten under det här året, vilket har skett både i vårbudgeten och i höstbudgeten också har gett dem nya uppgifter. Nej, pengarna har faktiskt gått till att stärka kommunernas möjligheter att behålla sin sysselsättning, och pengarna har inte åtföljts av några nya uppgifter. När det gäller pensionssystemet är detta, , viktigt. I partierna har vi ju varit överens om ett pensionssystem och också om hur vi ska fördela pengarna mellan staten och pensionssystemet. Vi har valt att lägga mer pengar i pensionssystemet. Självfallet ska det räknas in. På samma sätt som man gör i EU, i och i alla andra sammanhang räknar vi in pensionssystemet som en del av de offentliga finanserna. snickrar på ett eget hemgjort verk. Men vi behöver inte hemgjorda mål, utan vi ska hålla oss till de av , EU och andra fastställda målen och mäta oss däremot. Där står vi oss gott. är ett av ett fåtal länder som har ett offentligt finansiellt överskott vi tillhör alltså de tre av EU:s 15 medlemsländer som har det och är ett av de länder som har en snabbare tillväxt än andra. Det är den bästa grunden för att kunna ha en långsiktigt stabil tillväxt. 6 (): Är det inte ett problem för finansministern att lånebehovet ökar? Är det inte ett problem att vi snyltar på pensionerna? Är det inte ett problem att kommunerna har stora bekymmer med ekonomin? Någonstans borde det ringa något slags klocka att det inte står rätt till i vårt samhälle. Med vilken rätt har vi rättighet att snylta på pensionssystemet? Vi är ju överens om att det ska vara fristående, det ska finansiera sig självt därför att vi får stora pensionsavgångar och måste betala den här skulden. Då är det givet att det står fritt, och då är det rimligt också att ställa krav på oss att vi har balans i de statliga finanserna. Det är det som vi kan kontrollera på ett bra sätt. Vi måste sänka bolagsskatten därför att andra länder gör det, sägs det. Men alla de andra åtgärderna då? Alla våra småföretagare konkurrerar också i en global värld; de finns också där. Våra jordbrukare har en ryggsäck som är mycket tyngre än övriga europeiska jordbrukares. Alla våra småföretagare som ska konkurrera med de övriga europeiska småföretagare får också ökade kostnader. Det är inte bara storföretagen som är utsatta för konkurrens, utan det är alla landets småföretagare också. Jag tycker att det är väldigt underligt att bolagsskatten är det stora röda skynket i detta sammanhang när det finns så många andra åtgärder som skulle kunna vara funktionella. När det sedan gäller överskottet och hemsnickrat skulle jag vilja veta, innan den här debatten är avslutad: När kommer ni att nå upp till 2 ½ %? I budgetdebatten sade finansministern att man skulle upp till 2 ½ %. Man sade i valrörelsen att det här ska man göra oavsett om det blir ja eller nej. Men det finns inga sådana planer från regeringen. Då är ingenting hemsnickrat från min sida, utan det är ni själva som sätter taket därför att ni i realiteten aldrig når upp till de mål som ni sätter upp. Vill ni ha en sådan diskussion kan man sätta ännu högre mål som man inte når upp till. Upp till bevis, finansministern! 7 Finansminister (): Nej, vi snyltar inte på något pensionssystem, . Vi har fastställt ett system som innebär att vi räknar de offentliga finanserna pensionssystemet, kommunernas, landstingens och statens ekonomier sammanlagt. Vi har ett överskott i det offentligt finansierade systemet, i motsats till de allra flesta länder som har jätteproblem med det , , , och vart man än vänder sig ute i . Vi har själva gjort den avvägningen och bedömningen att det är så här vi hanterar våra resurser i fortsättningen. Jag vill gärna säga till att vi naturligtvis jämför näringslivets villkor på olika håll i . Vi står oss gott. Det är därför vi har haft en snabbare tillväxt i . Det är precis vad erkände . Vi har haft en snabbare tillväxt sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde 1994 just därför att vi har haft goda villkor för vår ekonomi och vi har kunnat sanera efter de risiga borgerliga budgetåren . Som vi sade i eurokampanjen för sedan ser vi framför oss, liksom hela , långsiktiga strukturproblem när det gäller åldersfördelningen. Det kan motivera en höjning av överskottsmålet. Det är en diskussion som vi bör föra åren framöver. Jag har haft uppfattningen, liksom jag fortfarande har, att det är en väldigt viktig diskussion. Jag ser hur flera länder nu tvingas sänka sina pensioner, förändra sina pensionssystem därför att de inte har resurser till det. Vi har ett stabilt pensionssystem, och jag vill se till att de som ska få pensionen också ska få det tryggt och säkert och se till att vi inte skjuter upp problemen, skulderna och ansvaret till våra ungdomar. Just därför har vi velat diskutera hur vi ska hitta former för ett bra överskottsmål också för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:8 om den danska skattesänkningen 8 Finansminister (): har frågat vad han ämnar vidta för åtgärder med anledning av den danska skattesänkningen på spritdrycker. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att motverka negativa effekter för folkhälsan beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I handlingsplanen redovisas ett antal områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram till och med . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till en minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. Avskaffandet av införselundantag liksom sänkning av spritskatten kommer, om åtgärder inte vidtas, troligtvis att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen på alkoholområdet noga. Bland annat har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över den svenska konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken inkluderar även gränshandeln och övrigt mörkertal. Mot bland annat denna bakgrund uttalade regeringen i propositionen om den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador att den avser att senare återkomma till med frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. Den beslutade skattesänkningen i och ett beslut om skattesänkning i får, liksom andra förändringar i vårt närområde, tas med i bedömningen av behovet av skattesänkningar. Eftersom Systembolaget har en mycket viktig alkoholpolitisk funktion är det angeläget att denna inte försvagas med anledning av förändringarna i vårt närområde. Om den svenska alkoholskatten skiljer sig mycket från alkoholskatterna i de närmaste medlemsstaterna finns risk för att Systembolagets alkoholpolitiska funktion försvagas. Detta förhållande kommer särskilt att beaktas vid regeringens kommande bedömning av behovet av skattejusteringar på alkoholområdet. 9 (): Bredvid mig här på bordet har jag ställt två flaskor Absolut vodka, en av de mest sålda produkterna i Systembolagets katalog. Den ena flaskan är köpt på Systembolaget i i för . Den andra har jag köpt på i för . Skillnaden mellan dessa två flaskor är inte bara , utan den verkliga skillnaden dem emellan är den mellan en god och dålig alkoholpolitik. Det är den skillnaden som vi ska diskutera här i kammaren . I har vi sedan inträdet i den europeiska unionen balanserat på en knivsegg i fråga om alkoholmonopolet. Alkohol får inte säljas fritt, men vi får för enskilt bruk importera vin och sprit över gränsen. är kvoten sprit per person och från och med årsskiftet per person. Vem som helst kan förstå att den här politiken har nått vägs ände. sjönk Systembolagets försäljning i med . finns det systembolag i västra som knappt har några kunder över huvud taget, som transporterna över och med Helsingörsfärjorna körs timme ut och timme in, medan vi här i står och pratar. Finansministern nämner regeringens alkoholpolitiska mål. Jag motionerade själv i början av det här året om att harmonisera skattesatserna mellan och sedan det blev känt att skulle sänka skatten på sprit . Svaret från regeringen blev tystnad. Om regeringen nu hade valt att i och med vårt inträde i den europeiska unionen påbörja omläggningen av svensk politik då hade det varit ett gynnsamt läge att förändra den svenska alkoholkulturen. Vi hade haft av möjligheter framför oss, nu ligger de i stället bakom oss, bokstavligt talat. Som alla vet är grundproblemet i att vi har tagit till oss den kontinentala vanan att dricka vin på vardagen som vi har behållit helgsupandet. Det är detta som är grundproblemet, och det är detta som åstadkommer skadeverkningarna. Därför genomför regeringen en oordnad och hastig reträtt. hotar ständigt med att Systembolaget ska få försvinna, och regeringen gör ingenting annat än att stretar emot.