prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Fredsarbete är mycket krävande och det består bland annat av att kartlägga information och relationer för utrikesarbetet, att analysera de aktuella krishärdarna på ett kvalificerat sätt, att utvärdera och kanske föreslå lämpliga åtgärder i krishärdar och i andra områden. Detta ska ske från olika utgångspunkter. Krishärden har oftast många ingredienser av mänskliga problem, problem som sällan låter sig delas upp i civila, militära eller biståndsrelaterade behov. Vår bedömning är att man bör möta en sådan komplexitet på marken, på fältet, genom att inrätta ett svenskt kluster bestående av forskning, utveckling och utvärdering, genom att starkare knyta samman våra institutionella resurser till ett svenskt fredscentrum. I vår reservation har vi pekat på institutionella resurser som Sida, , , , med flera. Dessa skulle kunna prövas för att utgöra ett sådant kunskapskluster. Vårt syfte är att höja kvaliteten och kapaciteten i det svenska bidraget till internationellt fredsarbete. har på utgiftsområde 5, Internationell samverkan, också ställt generella krav på nytänkande och strukturomvandling. Det har vi gjort genom att sammantaget föreslå lägre kostnadsramar på . Det vi särskilt har pekat på är vissa internationella organisationer, nordiskt samarbete, inspektion av strategiska produkter, och informationsverksamhet. Man kan se att totala krav på lägre kostnadsramar är endast minus . Egentligen är det alldeles för lite för att benämnas som strukturrationalisering. Men vår bedömning är att ett sådant krav, som vi anser att regeringen ska ställa på institutionerna, kan innebära både besparingar och ibland faktiskt ökade kostnader kanske satsningar som är tids- och ändamålsenliga. Därför har vi redovisat en låg nettobesparing . Jag fick under hand frågan av utrikesutskottets ordförande om vi särskilt vill komma åt . Nej, det är inte vår avsikt. Beloppet är inte viktigt i det här sammanhanget, utan det är processen för ett förändringsarbete. Det som vi alltså främst vill åstadkomma är att bryta upp den stagnation som alltid infinner sig i den här typen av organisationer . Särskilt vanligt är det i internationella organisationer som genom sitt multinationella ägande sällan blir föremål för en kvalitetsrevision. Här bör regeringen ta ett ansvar för såväl multinationella organisationer som våra egna organisationer för att uppnå en bättre internationell samverkan. 26 (): Internationell samverkan är rubriken på det här betänkandet. Den rubriken skulle kunna innehålla väldigt mycket. Den skulle kunna ge utrymme för att behandla hela den svenska utrikespolitiken. Den skulle kunna innehålla den tilltagande globaliseringen, internationaliseringen och dess fördelar och nackdelar, hur avstånden minskar, hur människors rörlighet ökar, hur kulturer möts och gemensamma värden skapas som ger mervärden. Den skulle möjligen också kunna innehålla samarbetet i och ge utrymme för att diskutera haveriet med den nya EU-konstitutionen och hur vi undviker att den blir ett haveri för hela Europasamarbetet eller också vad som händer i efter gripandet av och . Vore jag folkpartisten skulle jag säkert också kunna få in propaganda för ett svenskt Natomedlemskap och argumentera mot den av så förhatliga svenska alliansfriheten. handlar det inte direkt om något av detta, möjligen indirekt. Utgiftsområde 5 handlar i huvudsak om anslag till olika organisationer som arbetar med internationella frågor i skilda sammanhang och inte minst fredsfrämjande organisationer. Låt mig gärna säga, herr talman, att dessa organisationer gör ett mycket viktigt arbete och fyller en betydelsefull funktion i samhället för att propagera och argumentera för en fredligare värld och för ett ökat internationellt samarbete, för fredsforskning och rörande säkerhetspolitik, nedrustning och mycket annat. Jag har själv erfarenhet av det. Som ordförande i som utdelar anslag till det fredsfrämjande arbetet kan jag konstatera och intyga att behoven av resurser till den här verksamheten är betydligt större än de anslag som finns i budgeten. Om budgeten medgav det skulle det finnas utrymme för betydligt större insatser. Men som i allt budgetarbete handlar det om prioriteringar när det inte finns obegränsat med pengar. Så har också vi i fått prioritera och visa ansvarskännande för ett starkt och balanserat budgetförslag. Vi har i första hand prioriterat utvecklingssamarbetet. Det diskuterade vi ju som bekant i går. Vi tycker att det är viktigt att nå enprocentsmålet . Vi satsar sammanlagt på samlade utvecklingsinsatser, inklusive ett miljöbistånd, för att nå det målet 2007. Det gör att vi har vissa justeringar i regeringens budgetförslag under utgiftsområde nr 5, som närmare framgår av vår motion och som finns i betänkandet på s. 13. I övrigt ber jag att få hänvisa till det särskilda yttrande som jag har bifogat betänkandet för vidkommande. Eftersom ramarna redan är fastställda av har jag inte möjlighet att framställa något yrkande. Med denna hänvisning avslutar jag mitt anförande. 27 () replik: sade att alliansfriheten är mig förhatlig, men det är den inte alls. Men den är för mig ett medel, liksom neutralitetspolitiken var ett medel och precis som allianstillhörighet är ett medel. Att vara alliansfri kan inte vara ett mål i sig. Målet måste ju vara att och det svenska folket ska leva i fred, demokrati och frihet. Då får vi se vilka medel man bör använda och vilket medel som är det mest effektiva för att uppnå det bakomliggande målet att ska leva i fred, frihet och demokrati. Alliansfrihet är inte det nationella medlet . Bortsett från att det är ett osolidariskt handlande, är det inte en rationell lösning för svensk säkerhetspolitik . Det är därför som jag ogillar alliansfriheten. 28 () replik: Vi är överens om mycket, och jag, men vi är inte överens i den här frågan. Jag ser alliansfriheten som ett mycket viktigt medel. Jag är beredd att diskutera säkerhetspolitik, alliansfrihet och Natomedlemskap med . Det är en viktig och intressant debatt. Men får ursäkta att jag inte tänker använda kammarens dyrbara tid till en lång debatt i den frågan som inte står på dagens föredragningslista. 29 () replik: Jag har respekt för det, men då kanske inte skulle ha hoppat på mig i första omgången. 30 (): Låt mig vara väldigt kortfattad. Detta är en budget som är framförhandlad mellan regeringen och de samverkande partierna. Vi har också fått de olika oppositionspartiernas budgetförslag. Den som läser detta betänkande kan se att det inte är speciellt stora skillnader. Det är en budget som omsluter , och det skiljer på några miljoner hit eller dit. Jag skulle dock vilja göra några få kommentarer. Den ena gäller . Jag tycker inte riktigt att den historiebeskrivning som gör vad gäller de olika bidragen till stämmer. Den socialdemokratiska gruppen tog sig tid att tala med men också med regeringen om hur man hade skött den här förändringen. Jag vill nog säga att inget ska falla på regeringen. Man har varit mycket tydlig med hur bidraget skulle utformas och med vilka krav det fanns på . Dessutom finns det väl skäl att titta på de övriga oppositionspartiernas budgetförslag när det gäller . Då ser man att de faktiskt föreslår ännu mindre pengar än regeringen gör. Jag ogillar när man använder ord som dråpslag. Jag tror faktiskt att vi ska vara lite varsamma med de svenska orden. Jag tror att det finns bättre tillfällen att använda ordet dråpslag i politiken än när det handlar om i minskat anslag till , om jag ska vara helt ärlig. Till skulle jag vilja säga att jag håller med dig i väldigt långa stycken. Jag tycker att det finns en rimlighet i att man ser över bidrag till internationella organisationer men också till de olika svenska organisationerna. Detta är inget som bara ska löpa år . Det finns faktiskt skäl att se över detta, kanske rationalisera det, kanske totalt förändra det. Jag ser ändå att i sitt budgetförslag har tagit en del radikala grepp. Bland annat har man minskat bidraget till högst avsevärt. Jag tror att det finns något som vi behöver fundera på i utrikesutskottet, och det är att kanske träffa en del av de här instituten, tala med dem om hur verksamheten är organiserad och se om det kanske finns möjlighet till rationaliseringar, förändringar eller vad det nu kan vara. Jag tycker att det viktigt att vi ändå har en öppen diskussion om det. Det här är en budgetförhandling. En miljon hit eller dit i denna kan man, det måste nog erkännas, diskutera. Men det är rimligt att vi ser över hur organisationerna stöds. I den delen ger jag faktiskt rätt. Det finns en anledning att se över detta och undersöka om det finns smartare sätt att använda pengarna. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 31 (): sätter man upp sig på talarlistan för säkerhets skull. Det här betänkandet innebär inget historiskt beslut. Det förslag som vi nu ska behandla är framtaget i samarbete mellan Socialdemokraterna, . Vi står självfallet bakom betänkandet. Vi avvisar reservationen. Men det här är också den sista debatten för utrikesutskottet här i kammaren . Det har varit en ganska arbetstyngd höst. Vi har hanterat ganska stora frågor. Det har varit politik för en global utveckling, EU-konstitutionen och andra viktiga frågor. Därför skulle jag bara vilja använda den här korta tiden i talarstolen till att tacka kollegerna i utrikesutskottet för ett gott arbete. Jag vill också rikta ett särskilt tack till utrikesutskottets kansli och personal. Ni servar oss i utskottet suveränt. Ni är ovärderliga för våra möjligheter att göra ett bra arbete. God jul och gott nytt år! 32 (): Tack till en kanske blivande partiledare som tar sitt ansvar! Vi har också medverkat i den här budgetens tillblivelse och har därför inte heller några reservationer, utan vi yrkar bifall till förslagen i betänkandet. Det som i alla fall har bekymrat lite grann är två saker. För det första är det storleken totalt på anslaget. Det är naturligtvis så att vi, om vi hade haft en egen regeringsmajoritet, gärna hade sett ett avsevärt större anslag som ett uttryck för ett avsevärt större internationellt engagemang. Det hade till exempel gällt mer fredsfrämjande verksamhet, inte att dra ned denna till noll, som vill. De vill dessutom ta till detta från biståndet. Det hade också gällt att avsevärt förstärka , och , inte att som minska det anslaget avsevärt. Det hade kanske också gällt mer forskning till säkerhetspolitik och nedrustning, inte att göra som , som avsevärt vill minska det anslaget. Men det får nog stå på visionskontot tills vidare. Det andra som bekymrar oss, och det gjorde det redan vid budgetförhandlingarna med regeringen , var vad som hade hänt eller inte hänt på . Att hade anmärkt på deras förvaltning gav först en reaktion hos oss. De skulle inte heller få en uppskrivning med till exempel inflationsindex. har vi, herr talman, faktiskt landat i vad som framgår av betänkandetexten eftersom omvärldssituationen är som den är och behovet av en god och utvidgad verksamhet för vapenkontroll och krigsmaterielinspektion tyvärr verkligen är stort. Vi kan försäkra att vi har ögonen på inspektionen och kommer att agera om allt inte står rätt till inför nästa budget, för det här är en viktig och strategisk verksamhet. I en idealisk värld, herr talman, finns det inget behov av kontroll av vapenexport. Där finns det inga vapen utan bara god och rikhaltig internationell samverkan. Jag passar också på att önska god jul till utskottet och till kammarkansliet. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2003/04:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2003/04:1 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 9 § Slopad beskattning av arv till make och sambo 33 (): har många orimliga skatter. har skatter som bidrar till att skapa otrygghet och sämre tillväxt. En skatt har varit alldeles särskilt orättfärdig. Det är arvsskatten mellan makar och sambor. ska denna skatt tas bort enligt förslag. Vi anser att man bör följa det som har sagts tidigare och att skatten tas bort med verkan från . Jag föreslår därför att slopar arvsskatten för makar och sambor med verkan från . Jag yrkar bifall till reservationen. 34 (): Efter Egendomsskattekommitténs beslut var rubrikerna i våra tidningar tydliga. Det beslut som så många äldre så länge hade längtat efter skulle nu genomföras. skulle det vara slut med att en efterlevande make tvingas gå från hus och hem om livskamraten går bort. Men regeringen har förhalat det av finansierade förslaget. Det dröjde väldigt länge, ända fram till regeringsförklaringen , innan regeringen aviserade att man hade för avsikt att avskaffa arvsskatten mellan makar. Sedan dröjer beslutet ytterligare. Enligt det beslut som Socialdemokraterna förelår nu kommer arvskatten mellan makar att avskaffas först . Det handlar om människor av kött och blod, människor vilkas hopp tändes när avskaffandet aviserades. Arvsskatten har med de skenande taxeringsvärdena blivit en stor källa till oro bland våra äldre. lättades den bördan, men den återfördes tyvärr igen för ett antal människor. Det handlar om att kunna bo kvar i sitt hem när ens älskade inte längre finns kvar. Det handlar om att ha kvar sin trygghet. Det handlar exempelvis om , som fick betala i arvsskatt efter sin avlidna maka. fick avslag på sin ansökan om lån för att betala arvsskatten. Bankens förklaring var dålig återbetalningskapacitet, vilket man grundar på ålder, som är . Det är gott och väl att regeringen har landat i att avskaffa arvsskatten, men det vore av humanitära skäl rimligt att arvsskatten mellan makar skulle gälla retroaktivt från , såsom var avsett. Med det, herr talman, skulle jag vilja yrka bifall till reservationen. 35 (): Regeringen har i en proposition till hörsammat dem som över tiden pekat på de beskattningsproblem som uppstår när den äkta hälften eller sambon avlider. Rätten att sitta i orubbat bo efter en ofta lång och nära livsgemenskap har varit en naturlig följd av en lagstiftning i utveckling. Denna naturlighet har dock störts av gällande arvs- och gåvoskattelagstiftning, som i vissa mycket olyckliga fall lett till att den efterlevande inte haft möjlighet att bli kvar med de värden som man gemensamt skapat. Utifrån denna problematik är regeringens proposition välkommen. Icke desto mindre blir det dock fel vad gäller införandereglerna. När frågan om förändring i beskattningen väcktes var det många som kände tillförsikt, särskilt de som nära stod inför det faktum att bli ensamma med sorg och problematik efter den närmastes bortgång. Denna tillförsikt gällde att de problem som rådande skattelagstiftning skapar skulle åtgärdas omgående och inte . Allteftersom tiden gick och hösten kom växte dock en oro fram för de människor som förlorat sin livskamrat, en oro över att tidpunkten för beskattningens upphörande skulle förläggas och de nya reglerna börja gälla först . Denna oro har tyvärr besannats. Regeringen anser inte att särskilda skäl föreligger för att tidigarelägga ikraftträdandet av skattebefrielsen. Trots att de skäl som regeringen anger som grund är mycket starka och angelägna verkar detta inte gälla för de människor som berörs julidecember 2003. Ett ytterligare försök att förklara ställningstagandet utgörs av att nuvarande lagstiftning ska ha drivit fram olika planeringsmodeller med bland annat arvsavståenden som utifrån effekten av en retroaktiv lagstiftning skulle framstå som onödiga. De personer som genomfört arvsavståenden skulle i en sådan situation av retroaktivitet kunna uppleva ånger över att man avstått egendom till andras förmån och kanske indirekt rikta kritik mot lagstiftaren. Krystade motiveringar av detta slag hör nog bättre hemma, tycker jag, på talmannens kommande intressanta seminarium om klarspråk, Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta. Låt oss ändå förvänta oss att all hantering inom skatteområdet ordinär beskattning såväl som arvs- och gåvobeskattning sker med det goda som föresats och inte i första hand har en konspiratorisk bakgrund. delar inte uppfattningen att hinder finns för en retroaktiv tillämpning från . Det finns inga hinder av budgetfinansiella skäl, då kostnaden för en tidigareläggning rimligen måste rymmas inom felräkningsramen, ej heller av andra administrativa skäl. Låt oss ge lite glädje till några få! Låt oss lätta bördan för några ytterligare sörjande nära anhöriga! Låt oss tidigarelägga ikraftträdandet av rätten till skattebefrielse! Jag vill yrka bifall till föreliggande reservation om ikraftträdande av regler för skattebefrielse . 36 (): Här finns nu ett förslag som är efterlängtat av väldigt många och som innebär skattelättnader för den som blir änka eller änkling. Jag tycker att det känns bra att det äntligen är dags för det här beslutet. Vårt skattesystem är till för att finansiera ett väl fungerande välfärdssamhälle på dagens ambitionsnivå, men det gör sig ju inte självt. Förutsättningen för det är ändå att kan ta hand om och utveckla skattesystemet minst lika bra framöver som vi har kunnat de här sista decennierna. Ett bra skattesystem är inte statiskt, och därför behövs en översyn och en utvecklande konstruktiv förändring, vilket inte betyder att det inte har varit tillämpligt tidigare utan bara det att förhållandena och samhället har förändrats. Vi har en bra välfärdspolitik men står inför ett ökat internationellt tryck på skattesänkningar på en rad områden. Att då göra tvära förändringar kan ju vara populistiskt rätt för en liten grupp men leder ofta till välfärdsförluster för en annan grupp medborgare. Den här propositionen om att beskattning av arv till efterlevande make och sambo ska slopas är inget tvärt förslag utan har faktiskt varit på väg . Ett av syftena med förslaget om slopad arvsbeskattning är att mildra effekten av den höjning av taxeringsvärdena som har skett . Förslaget kommer att få effekt här. Det här ska nu genomföras, och om det är alla partier överens. Men det finns diskrepans mellan oss, och den gäller ikraftträdandet. Det skiljer , och det ser jag inte som en så stor skiljaktighet. Det som däremot är en större skiljaktighet mellan oss är om man verkligen ska förändra skattelagstiftningen retroaktivt. Vi tycker att de här reglerna ska gälla dödsfall efter utgången av 2003. Den ändring som kommer att ske är tekniskt okomplicerad och beräknas kosta 267 miljoner på årsbasis, och den är finansierad . Men om man i stället skulle använda sig av retroaktivitetsinstrumentet för att gynna en grupp människor som när hamnar på fel sida om det föreslagna datumet så inträffar ju nackdelar för en annan grupp, kanske inte den högljuddaste gruppen. använder man sig ofta av arvsavstående. Man får rådet att föra arvet vidare till sina barn eller barnbarn. På så sätt kan man inom familjen eller släkten tillgodogöra sig fler grundavdrag. Det är ett slags skatteplanering, men det följer den nuvarande lagstiftningen. Om vi nu skulle införa en retroaktiv skattelag så hamnar de här människorna i en situation som för dem skulle vara negativ. De kan till och med känna sig lurade. Sammantaget bör reglerna vara väl kända i förväg och ändras framåt, så att alla har samma förutsättning, och inte ändras i som redan har förbrukats. Vilket datum man än skulle besluta om så är det ju människor som hamnar på fel sida om gränsen, till exempel arvingarna till dem som avled eller till dem som avled . Här ser jag det som att man schackrar med tiden, för att använda ett Hedquistskt uttryck. Dödsdatum har ju stor betydelse oavsett vilket datum man väljer för ikraftträdandet. I den här frågan har inga löften för ikraftträdandedatum avgetts, utan enbart tänkbara förslag som har landat i att detta ska börja gälla . Att då ta datumförslag som ett löfte om ikraftträdande är inte relevant. När det datumet angavs ansåg man att det låg så pass långt fram i tiden att det var rimligt. Det var inget löfte, utan det är så man brukar ange tid i en utredning. har tiden sprungit i kapp och till och med förbi den utredningen. Ska man följa det direktiv som låg i utredningen om att datumet ska ligga framåt i tiden så är det fullt rimligt med . Skälet till dröjsmålet i förhållande till kommitténs förslag var att man inte var fullt nöjd med förslaget om finansieringen. Om man nu skulle leka med tanken att man införde en retroaktiv lagstiftning, ska man då också i konsekvensens namn införa en retroaktiv skattehöjning? Och för vem i så fall? I skattedebatten sade en moderat politiker att skattetrycket måste sänkas bit för bit i den takt som utrymme skapas och att allt viktigt inte kan göras på en gång inte ens . Så långt moderaten i debatten. Det sista kan jag hålla med om, och jag vill hänföra det till andra ärenden som ska debatteras i kammaren . Allt kan inte göras på en gång. Det måste man hålla i minnet. I övrigt anser jag att varje skattesänkning ska vara finansierad. Jag hoppas att alla andra seriösa partier delar uppfattningen att vi inte kan ha ofinansierade skattesänkningar. Om inte annat så för detta lätt tankarna tillbaka borgerliga regeringar som hade många ofinansierade skattesänkningar, vilket ju gav vid handen att det inte var en särskilt lysande idé. Det är bra att vi har en samsyn kring förslaget så att det går att genomföra. Det är en viktig förändring, och förslaget kommer också att beröra många människor . Det handlar om en framtid som vi inte kan undvika genom att smita ut genom bakdörren. På så sätt kommer den oss alla till del. Vi har antagit en budget som internationellt sett är stark och med finanserna under god kontroll, vilket naturligtvis inte skett av sig själv. Just därför är det viktigt att hålla i den budgeten, även om man i statsfinansiella volymer kan kalla den kostnadsökning som avsteget från ikraftträdandedatumet ger som peanuts i sammanhanget. Men en krona blir snabbt många speciellt när det gäller utgifter. Med ansvar för hela budgeten yrkar jag bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner. 37 (): Från sida tycker vi att det är positivt att vi får den förändring till stånd som innebär att vi slopar beskattningen av arv mellan makar och sambor, vilket vi skriver i betänkandet. väckte en motion med just detta innehåll. Vi ansåg att det var dags att se över arvsbeskattningen mellan makar och sambor. Upprinnelsen till motionen var de kraftigt stigande taxeringsvärdena. Risken var att den efterlevande skulle bli tvungen att sälja huset man bodde i för att kunna betala arvsskatten. Det var alltså utgångspunkten för vår del. tillsattes den så kallade där arvs- och gåvoskattefrågorna var bland de skattefrågor som skulle hanteras. En i stort sett enig kommitté ville ta bort arvsskatten mellan makar, och i ett delbetänkande skrev majoriteten att detta skulle ske . Vi tycker nog att man därmed hade gett ett löfte och hos många människor ingjutit förhoppningar om att detta datum skulle gälla. och har därför ett särskilt yttrande där vi skriver att ett tidigareläggande eller en retroaktiv lagstiftning i detta läge varit den bästa lösningen. inser vi att vi står bakom en budgetuppgörelse, vilken måste ses som en helhet, och därför kommer vi att rösta för förslaget i betänkandet. Jag vill ändå säga att som situationen nu ser ut kommer det att finnas människor som svävar i osäkerhet om framtida ekonomiska förhållanden. Den ovissheten måste kanske hanteras i en redan mycket påfrestande situation, till exempel om man har en svårt sjuk livskamrat. 38 (): Beslutet om att ta bort arvsbeskattningen mellan makar och sambor är ett bra beslut. När man mister en vän, som ofta också är en livsföljeslagare, drabbas man hårt av sorg. Om detta följs av att ekonomin drastiskt förändras blir lidandet dubbelt värre. Därför är det bra att beslut fattas i enlighet med det förslag som lades fram av . Vi kan säkert alla ge exempel på vänner som drabbats hårt. överlever kvinnan mannen och kan sedan inte behålla det gemensamma huset utan får flytta till ett enklare och billigare boende. Jag hade, liksom , gärna sett att lagstiftningen trätt i kraft retroaktivt från åtminstone .