prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — Det är dålig stil!En vårdverksamhet som läggs ut på entreprenadmåste förtjäna sina patienter om man ska kunna, ellertillåtas, att bedriva sin verksamhet på . Detär den stora skillnaden mot offentliga verksamheter.Många gånger verkar det som att man där kan haunderskottsverksamhet hur som helst. Manhöjer bara skatten om pengarna tar slut. Många of-fentliga verksamheter har börjat nå vägs ände med dethär sättet att arbeta. Man kan inte ta ut högre ochhögre skatter i all oändlighet för att finansiera dåligtskött verksamhet.Är det bara hos Socialdemo-kraterna som vågar stå på barrikaderna och säga san-ningen i de här frågorna? Man kan fråga sig det. I såfall kommer vi inte att få se någon sinnesändring hosSocialdemokraterna . Om inte Socialde-mokraterna och deras rödgröna stödpartier ändrarinställning när det gäller att i mycket högre grad kon-kurrensutsätta offentlig verksamhet, för välfärdensskull, kommer vi inte att få se någon förbättring avvård, skola och omsorg, snarare tvärtom.Därför, herr talman, är det så viktigt att vi snartfår se kristdemokratiska idéer styra vårt land i de härfrågorna. Tack för ordet!Anf. 4 ():Herr talman! Konkurrens bidrar till ett nödvändigtomvandlingstryck och till ett innovativt företagskli-mat. Det är viktigt för konkurrenskraft, ochför konsumenterna betyder det tillgång till ett brettutbud av ständigt förbättrade varor och tjänster medgod kvalitet och till bra priser.Andelen av den samlade ekonomin där konkur-rens råder bör öka, eftersom en väl fungerande kon-kurrens stimulerar nytänkande och bidrar till att ut-veckla nya produkter och tjänster och är till nytta förkonsumenterna.Konsumentperspektivet är mycket viktigt, och detär det centrala när det gäller konkurrensfrågorna. Ettsätt att få en bra konkurrens är naturligtvis att förstär-ka upphandlingen, till exempel för stat och kommun,att göra upphandlarna mycket mer kompetenta, attlägga ned mycket kraft där.En sak som jag har funderat rätt mycket över påsistone är hur små företag till exempel behandlas avvåra myndigheter när de söker bidrag, till exempelforskningsbidrag. Har verkligen små företag sammamöjligheter att få sådana bidrag som stora företag?Det skulle jag faktiskt vilja gräva i. Det finns mångatecken som tyder på att de små företagen inte be-handlas med samma respekt och med samma positivaintresse som de stora företagen. Det kan till och medvara så att de avkrävs ett samarbete med stora kon-kurrenter för att kunna få bidrag. Det här tror jag ärskadligt för den svenska konkurrensen och för ut-vecklingen framöver.Karteller är svåra att avslöja. Det ligger i kartel-lens natur att detta sker i det fördolda. Så länge deberörda parterna vinner på samarbete har de ett ge-mensamt intresse av att ingen ska få kännedom omvad som sker. De är till stor skada för samhällseko-nomin och för konsumenterna. Därför är kartellbe-kämpningen väldigt angelägen. Vi var därför med pådet här programmet som vi beslutade om förra året.Vi tror att det är viktigt, och vi hoppas på att det kange bra resultat. Men tycker vi att kartell-samarbete faktiskt är till mycket stor skada för eko-nomin, som jag sade, och när det gäller många all-männa intressen. Därför tyckte vi också att en krimi-nalisering av detta skulle utredas. Vi vann, som be-kant, majoritet för den åsikten.Det är väldigt allvarligt att regeringen faktiskt inteefterkommer en sådan begäran, så nu har vi en reser-vation där vi kräver att det som vi beställde förra åretnu äntligen ska bli utfört. Jag yrkar bifall till reserva-tion 4. Jag instämmer helt med föregående talare somhar talat om allvaret i att regeringen inte efterkommerbeställningar. Det måste alltså ske en upprensninghär.Anf. 5 ():Herr talman! Konkurrens för vad och för vem?Finns det områden med effektiv konkurrens?I en tidning om näringslivet står det att Stora Ensoi är ett av världens största kartongbruk ochen världsledande producent av vätskekartong. Konkurrensen är säkert en del i att det går såbra, men jag tror inte att det är enbart konkurrensensom har fått det här företaget att bli så framgångsrikt.Utskottet är enigt om att det är av stor betydelseatt konkurrensen i och inom EU fungerar påett tillfredsställande sätt. I den stora konkurrenspro-positionen lades grunden för vårfortsatta konkurrenspolitik. Än mer än tidigare satteskonsumentperspektivet, konsumentnyttan, i fokus.Konkurrens är inom de allra flesta områden brasom drivkraft för utveckling och tillväxt. Det är braför konsumenterna, som får ökade möjligheter attvälja mellan fler varor till lägre priser. Det är bra förSverige, eftersom landets resurser används effektiva-re, . Och det är bra för svenskt näringslivsom ständigt måste anstränga sig för att vara i fram-kanten.Det här är någonting som jag tycker att näringsli-vet självt borde värna om mer. Kartellbildningarförekommer inom svenskt näringsliv, kanske i myck-et större utsträckning än vi är medvetna om. har effektivt satt fingret på några, och dettaborde självklart leda till eftertanke och självsaneringinom näringslivet. Om man inte följer de beslut omspelregler för marknaden som är demokratiskt fattadeär det ett svek mot såväl konsumenter som samhälletsom helhet. Jag vill kalla det en form av ekonomiskterrorism. Det är också en trovärdighetsfråga förnäringslivet.Herr talman! Vi socialdemokrater menar att kon-kurrens kan vara ett av verktygen för utveckling ochtillväxt, men vi hävdar med bestämdhet att konkur-rens inte är ett mål i sig. När vi socialdemokraterdiskuterar konkurrens sätter vi det i relation till ettkund- och konsumentperspektiv, och man kan ocksåkoppla det till rättigheter som man har som medbor-gare. Den här synen delar borgarna uppenbarligeninte med oss socialdemokrater. Det har vi hört i in-läggen, och det ser vi i reservationerna.Det kan aldrig vara så att riksdag och regering skabestämma hur mycket ett landsting eller en kommunska lämna ut för offentlig upphandling. Vård ochomsorg är inte vilken vara som helst, och här finns entydlig partiskiljande linje.För oss socialdemokrater är den offentliga sektornav avgörande betydelse för ett tryggt och rättvistsamhälle, och vi har en enormt kunnig och effektivpersonal som jobbar inom offentlig verksamhet. Jagblir förvånad när kan stå och skriva neddenna personals arbete på det sätt som han gör.Herr talman! har en bra konkurrenslag,och har fått ökade befogenhetergenom ändrade EU-regler. Genom EU:s inre marknadfår vi ett alltmer harmoniserat regelverk vad gällerkonkurrens, och detta är positivt. Men det finns om-råden - det kan vi villigt erkänna - där konkurrenseni kan bli bättre. har kon-staterat att de svenska priserna ligger över EU-snittetinom bland annat dagligvaruhandeln och byggsek-torn. Som nämnde förklarar bristande konkurrensungefär hälften av prisskillnaden gentemot EU. Ochvi vill öka konkurrensen inom dagligvaruhandeln,livsmedelshandeln, byggsektorn och elmarknaden.Till detta betänkande, NU10 Vissa konkurrenspo-litiska frågor, finns fyra reservationer.I en reservation av , kräver man ökadavreglering och förändringar i plan- och bygglagen.Vi har kanske en annan syn på avregleringar. I mångastycken tycker vi socialdemokrater att det har gått förlångt.Effekterna av avregleringar tas upp i en socialde-mokratisk motion, och det är bra. Avregleringar fårinte alltid enbart positiva effekter, och resultatet avdet arbete som pågår inom omen utvärdering av genomförda om- och avregleringarblir viktig kunskap för att man ska kunna motverkanegativa effekter. Jag tror att det behövs löpandejusteringar på en avreglerad marknad.När det gäller hinder för konkurrens som härrörsig från kan utskottet konstateraatt denna ses över av en parlamentarisk kommitté,och ett slutbetänkande ska lämnas senast vi utgångenav 2004.Herr talman! När offentliga aktörer agerar påkonkurrensmarknader får det inte ske på ett sådantsätt att det privata företagandet hämmas, det är vieniga om. konkurrens ska råda mellan privatoch offentlig verksamhet. Därför är frågan om enkonfliktlösningsregel viktig, och den bereds för när-varande inom . Vi väntar också enlagrådsremiss nu i dagarna.Vi ska också komma ihåg att förutsättningarna förkonkurrens ser olika ut i olika delar av . Detgäller också att använda sunt förnuft och ha en verk-lighetsförankring när man diskuterar konkurrens.Kartellsamarbete och kriminalisering berörs i fleramotioner. Dessa frågor diskuterade utskottet grundligtoch ingående . Utskottsmajoriteten -Socialdemokraterna och - står fast vidsitt tidigare ställningstagande när det gäller införandetav ett program med regler om eftergift och nedsätt-ning av konkurrensskadeavgift med syfte att främjaavslöjande och bekämpande av skadliga karteller. Vimenar också att erfarenheterna av programmet måsteutvärderas innan man påbörjar en utredning om kri-minalisering av karteller.Att delar vår uppfattning fickjag klart för mig i går när SPN hade ett seminariumunder temat Fungerar konkurrensen?.Jag är övertygad om att Socialdemokraterna vetvad som är bäst för människor i på lång ochkort sikt. Vet vi inte det visar det sig i valresultat. Vihar både visioner och mål.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslagen i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 6 () replik:Herr talman! sade i sitt anfö-rande att genom den nya konkurrenslagen sattes kon-sumentnyttan i fokus. Hon sade också att karteller äratt liknas vid ekonomisk terrorism, om jag inte hördealldeles fel. ska man kanske vara liteförsiktig just med ordet terrorism, men låt gå för det,det får majoriteten stå för.Jag kan sympatisera med tanken, att karteller är enekonomiskt brottslig handling, absolut. Men varför ärdå skattebrottet kriminaliserat medan den ekonomiskaterrorismen - det vill säga brottet mot konsument-kollektivet - inte ska kriminaliseras? Jag förstår inteskillnaden mellan dessa två. Man är till och medberedd att gå så långt att man kallar karteller för eko-nomisk terrorism. Det skulle vara intressant att höraAnne svar på dessa frågor.Varför vill inte heller Socialdemokraterna och re-geringen att det ska råda likhet inför lagen? Det leni-ency-program eller den tjalleriparagraf som infördesav utskottsmajoriteten innebär ingetannat än att man ska avslöja andra och rädda sigsjälv. Likhet inför lagen råder inte längre. Vi liberalertycker att det är en mycket viktig princip att man skastå för det som man har gjort. Det är därför som vihar kritiserat den här paragrafen så pass häftigt.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det här diskuterade vi också förravåren. Visst rör det sig om kriminalisering av ettbrott. Men vi har en lite annan kultur här i Sverige.Jag förstår att tänker på hur det ser ut iUSA där man har det här systemet.Vid seminariet under gårdagen fick vi klart för ossatt kulturen inte är sådan att det vore möjligt med ettdirekt införande. Det skulle krävas oerhört stora re-surser för domstolar och andra för att detta skullevara effektivt. Dessutom ser vi att utvecklingen inomde flesta i-länder, inte minst inom EU, går i riktningmot ett ökat utnyttjande av administrativa sanktioner.Däremot delar jag uppfattningen att när man hardömts i domstol ska sanktionsavgifterna vara högreän vad vi såg i det senaste bensinkartellmålet. Det ärklart att vi vill ha likhet inför lagen, men detta är ettspeciellt område.Vi har sagt att det här är någonting nytt och att vivill pröva det och sedan göra en utvärdering innan vitar ställning till hur vi ska gå vidare.Anf. 8 () replik:Herr talman! säger att det ärklart att man vill ha likhet inför lagen. Det hoppas jagatt alla vill. Men den nya lagen inom konkurrensom-rådet är faktiskt sådan att det inte längre råder likhetinför lagen.Säg att det är tre parter som deltar i ett kartell-samarbete. Om en part hoppar av och tjallar på deandra två får han därmed kraftigt nedsatt eller heltborttagen konkurrensskadeavgift, vilket innebär atthan köper sig fri. Tjalla på de andra och klara digsjälv! Det hör inte hemma i ett svenskt rättssystem,anser vi. Då har man tyvärr inte heller någon likhetinför lagen. Detta är ett angiverisystem som vi tarklart avstånd ifrån.Anne sade också att vi har en annankultur i . Det har vi verkligen. Därför tyckervi inte att man ska ha en sådan här tjalleriparagraf.Men vad generaldirektör sade i går var att han inte ville ha en krimi-nalisering, utan han sade att han sympatiserade medden signaleffekt som det ger, men då måste man setill att det övriga systemet hänger med och att deolika delarna i rättssystemet går i takt, och det tyckervi i är självklart.Herr talman! Sedan vill jag ta upp detta med att vihar högre priser i . Generellt är konsumentpri-serna i i genomsnitt högre än i övrigaEU, och livsmedelspriserna är högre. säger man att hälften av dennaskillnad beror på bristande konkurrens. Vad har dåAnne och majoriteten för råd att ge detsvenska folket? Vad ska man vidta för åtgärder för attfå ned de svenska priserna? Vad har för råd att ge till en småbarnsfamilj som betalar20 % mer i konsumentpriser och mer i matpri-ser? Vad ska de göra?Anf. 9 () replik:Herr talman! När det gäller detta med kartellbild-ning, där vi inte är eniga, måste målet ändå vara attförhindra att det bildas karteller, och signalsystemetska vara effektivt. Sanktionsavgiften är också ensignal som bidrar till att förhindra karteller. Vi hop-pas att detta blir bra, men vi får återkomma till det,och då får vi se vem av oss som får rätt.Det är ett problem med högre priser, framför alltinom dagligvaruhandeln och även inom byggsektorn.Här krävs naturligtvis kunskap om vad som sägs iplan- och bygglagen. En stormarknad kan naturligtvispressa priserna. Men förändringarna i plan- ochbygglagen får också andra konsekvenser. Människorsom bor i innerstäder får kanske inte tag på dagligalivsmedel.Det här måste man diskutera i ett konsumentpers-pektiv. Men det är klart att vi vill pressa priserna.Genom olika lösningar kan man kanske både hastormarknader och dagligvaruhandeln kvar inne istäderna. Men att verka för det kräver en politiskdiskussion och en aktivitet.Anf. 10 () replik:Herr talman! avslutade med attsäga att Socialdemokraterna vet vad som är bäst förSverige. Det är till att vara självgod, må jag säga.Hon inledde med att säga att konkurrensen funge-rar på ett tillfredsställande sätt men tog tillbaka detlite grann, kan jag erkänna, och sade att konkurrensenkan bli bättre. Framför allt var det i dagligvaruhan-deln och byggsektorn som man kunde se att konkur-rensen kan bli bättre. Tycker inte det är bestickande att just dagligvaruhandeln ochbyggsektorn är de områden där det har varit mestpolitisk klåfingrighet?Dagligvaruhandeln har varit, och är, starkt poli-tiskt reglerad genom och demöjligheter som kommunerna har att göra särskildaplaner för hur och var man ska få handla sina varor.Och byggsektorn har varit otroligtpolitiskt reglerad, dels genom att man har gett frikos-tiga subventioner, dels genom att man har detaljregle-rat byggande och planer.Jag skulle vilja ha svar från påvad hon tror att det beror på att det är just på de om-råden som politikerna mest har varit inne och fingratsom det är den sämsta konkurrensen och de högstapriserna.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag sade att konkurrenslagen är braoch att vi kan utnyttja den ytterligare.När det gäller dagligvaruhandeln vet jag inte omvi politiker har varit så förtvivlat mycket inne ochrotat i den. Det är väl de stora aktörerna på den mark-naden som har pressat upp priserna och inte sett tillatt det finns tillräcklig konkurrens.Att gå tillbaka och analysera konkurrensen ibyggsektorn har jag inte möjlighet att göra här. Menframåt är det viktigt att vi ser till att det blir ökadkonkurrens inom byggsektorn, och Socialdemokra-terna har tagit en rad initiativ under de senaste årenför att verkligen se till att det blir ökad konkurrensdär.Jag skulle vilja fråga vad hon menarmed det hon sade i sitt anförande, att Socialdemo-kraterna inte skulle värna skola, vård och omsorg,utan att det bara skulle vara löst prat.Anf. 12 () replik:Herr talman! Ja, jag kan svara på det. Man tar intetill vara de möjligheter till effektiviseringar som kon-kurrensutsättning medför. Jag tror att också AnneLudvigsson har insett att konkurrens innebär effekti-viseringar, annars skulle ni ju inte vilja göra någon-ting åt de områden där priserna är höga. Genom attinte ta till vara konkurrensmöjligheterna tar man jubort ett utrymme för att satsa på skola, vård och om-sorg eller för att sänka skatterna.Jag skulle vilja ta upp även detta med kartellbild-ningar. Jag måste få lov att säga att i det avseendet ärinte offentligt ägda företag ett dugg bättre. Det har juavslöjats exempelvis att produktion ocksåhar varit med i kartellbildningar. Om man skullegranska andra statliga företag, tror jag nog att detskulle framkomma att det förekommer kartellbild-ningar där också. Därför är det viktigt att riksdag ochregering verkligen ser till att lägga lite moraliskaaspekter även på kartellbildandet. Där tror jag att enkriminalisering är oerhört viktig, men den uppfatt-ningen delas uppenbarligen inte av regeringen.Anf. 13 () replik:Herr talman! De stora orden blev lite mindre närUlla nu fick möjlighet att förklara sig.Att inte följa konkurrensen är ett lika stort brottoavsett om det sker inom privat eller offentlig verk-samhet, så där har vi samma uppfattning. Den nyalagregleringen hoppas jag ska stötta framför allt desmå företagen som kanske inte har möjlighet att görasin stämma hörd, så också där har vi väl samma upp-fattning.Anf. 14 () replik:Herr talman! nämnde att kon-kurrens är ett verktyg, ett medel, och inte ett mål. Detvar tydligen någonting som Socialdemokraterna hadelagt beslag och tagit patent på. Men vi delar den upp-fattningen, och det är väl inte så konstigt. Det är ettviktigt verktyg dessutom.När jag pratade om vårdcentralen som lades ut påentreprenad i nämnde du att offentlig verk-samhet ska ge trygghet, precis som att Söråkersvårdcentral inte längre skulle ge trygghet. Patienternasäger precis tvärtom. Vårdcentralen, som har drivitsett tjugotal år i offentlig regi, har tidigare inte lyckatsha läkare så det räcker. Patienterna har fått vänta imånader för att få vård. helt plötsligt, med i stortsett samma personal och en som har tagit på sig attvara entreprenör, lyckas man att ge trygghet. Till ochmed befolkningen i övriga , som har en annanvårdcentral, vill hellre åka till för där får manvård, oftast som man ringer. Du sägerockså att det skulle vara kritik mot vårdcentralen,men det är ju samma personal. Det är ju tragiskt förpersonalen att de har jobbat underså bedrövliga arbetsförhållanden att sex sju åtta pro-cent har varit sjukskrivna. är de där , ochde säger att de dessutom jobbar mer men att det ärdubbelt så roligt. Jag förstår inte varför den verksam-heten ska vara så besvärlig för Socialdemokraterna attacceptera.Anf. 15 () replik:Herr talman! Vi vet att det finns exempel där detfungerar alldeles utmärkt både inom offentlig ochprivat verksamhet. Men vi vet också att det finnsexempel där det inte fungerar i privat verksamhet ochi offentlig verksamhet. Precis som vi sade är konkur-rens ett medel. Det är ju väldigt positivt om vi haranvänt konkurrensen som ett medel för att få envårdcentral att bli bättre än den var tidigare. Här ärdet ju inte svart eller vitt, utan det går att ha både-ochom det tillför någonting ytterligare.Men jag blev lite förskräckt, därför att det finns jufaktiskt ingen, som jag vet, garanti för att privatise-ringar generellt ger minskade kostnader inom densektor som vi nu pratar om, vård och omsorg.Friskolorna är ett exempel som vi har hört om desenaste dagarna där det inte har blivit så effektivt.Lars har i sitt anförande grundligt gått inpå vad Socialdemokraterna gör och inte gör. Men vadvill och ? Ska alltingläggas över i privat verksamhet, som många av deövriga borgerliga partierna vill? Vilken människosynär det som egentligen står för, med tankepå det tidigare anförandet?Anf. 16 () replik:Herr talman! Vår människosyn när det gäller vår-den är att människor ska få vård och bra vård tillrimliga kostnader. Det är ingen garanti för att det blirlägre kostnader, säger , men deflesta socialdemokratiskt styrda landsting släpperinga vårdcentraler till entreprenad förrän det har gåtttillräckligt illa och de inte har lyckats få dem på fötterpå . Då får entreprenörerna gå in.I det här fallet lyckades man attfå inkomsterna större än utgifterna. Man hade till ochmed ett överskott på 150 000. Det är ett bra exempelpå skillnaden när man får en entusiastisk personalmed medinflytande som känner att de är ett team ochhar korta beslutsvägar. Det är det här som är vinsten idet fallet. Sedan kan det kanske vara svårare att få detatt lyckas med stora sjukhus, men Konkurrensverkethar sagt att det inte finns något som hindrar ens lägger ut akutsjukhus på entreprenad. Det kanupphandlarna, landstingen, styra så att det blir braäven det.Jag är förvånad över att Socialdemokraterna sägersig vara positiva till sådana här entreprenader, men vifår ju släpa dem fram för att fatta beslut om det. Detsker under protest varenda gång, tyvärr.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag kan ge otaliga exempel påvårdcentraler i offentlig regi som fungerar med precisden entusiasm som efterfrågar. Vi behö-ver mer kunskap, tror jag. Det bästa för att nå målet iså fall tror jag är att visa på de goda exemplen, före-bilderna, så att kommun- och landstingspolitiker seratt de här alternativen faktiskt fungerar, att det härkan vi också börja fundera på. Det är väl i så fall detbästa. Då gäller det också för de privata entreprenör-erna att verkligen visa att det här är positivt och attdet fungerar. Vi har utmärkta exempel på det här i detlandsting och den kommun som jag kommer från.Men vi har också exempel på motsatsen.Det är viktigt att vi skaffar oss kunskap om hurkonkurrensen inom äldreomsorgen har fungerat, fördet har inte alltid varit positivt. Regeringen har givitSocialstyrelsen i uppdrag att kartlägga det. Vad tyck-er de som ska bruka det här? Vi behöver mer kunskapmen också, som sagt var, positiva förebilder. Dåkrävs det en samverkan mellan det privata och detoffentliga, ett samförstånd. Där kan jag ge tydligaexempel på att det finns lyckade resultat men ocksåpå sådant som inte fungerar. Det krävs alltså merkunskap, mer forskning.Anf. 18 ():Herr talman! Det här betänkandet får man nogkalla för en repris från föregående år i väldigt storutsträckning. Tänk, herr talman, jag känner igen detmesta av diskussionens innehåll. Ändå är det natur-ligtvis viktigt att vi diskuterar konkurrensfrågorna rättofta i . Det har också framgått av de före-dragningar som har varit här, tycker jag.Det finns en motion om att utvärdera de om- ochavregleringar som har genomförts det senaste tiotaletår. En sådan utvärdering kommer att göras, enligtuppgift, och det vore nog väldigt bra om den utvärde-ringen kom till stånd innan vi fortsätter med nya,större om- och avregleringar.Ingen av utskottets ledamöter har väl undgåttmänniskors oro och förbittring över de förändringarsom har skett vad gäller exempelvis posten, järn-vägstrafiken och eldistributionen. Jag antar att ni somjag får svara på frågor om varför det fungerar på dethär sättet, varför man inte gör så och varför en vissförändring och försämring sker. Dessutom har de härförändringarna inneburit att de gamla kungliga verkenmåste prioritera bolagens ekonomi i första hand. Det regionala ansvar som man hadetidigare har kommit i andra hand och egentligenöverlåtits tillbaka till oss i , alltså att se tillatt järnväg, post och el fungerar på ett bra sätt förmänniskor över hela landet.Det är mot den här bakgrunden något märkligt attde borgerliga partierna utan att ens invänta den härutredningen vill hasta vidare med att knoppa av ochsälja ut mer eller mindre hela den offentliga sektorn,skola, vård och omsorg. Jag noterade särskilt EvaFlyborgs uttryck att vi ska hushålla med gemensam-ma resurser.