prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — ropade tjuven - det är ju lite ab-surdistiskt att anklaga mig för detta, när det är deandra som vill göra det och som vill förhindra att viens kan ha den här debatten. Då har ni ju löst ertproblem, men då, sägs det här, finns det ingenting attdela ut, så att vi får en oberoende riksbank. Då uppre-par jag frågan: Oberoende av vem? Törhända obero-ende av de valda representanterna och oberoende avden debatt som förs i riksdagen.Nej! Man ska vanligtvis inte vara beroende av nå-gonting, men jag tror att det är bra att den svenskariksbanken är beroende av att lyssna på den svenskariksdagen. Jag tror till och med att den europeiskacentralbanken skulle vinna på att lyssna mer. Då blirden bättre, och då höjs kanske soliditeten.Anf. 36 () replik:Herr talman! framhåller här attRiksbanken har en god soliditet, och det är helt rik-tigt. Skulle det gå på det sätt som , att vi inte går med i eurosamarbetet framöver,kommer det att ställas än högre krav på att Riksban-ken har en god ekonomi och en hög soliditet för attkunna klara penningpolitiken, fungera som lender oflast resort och ha den styrka som krävs när vi kom-mer att ha ett väldigt litet valutaområde i anslutningtill ett mycket stort euroområde. När vi ska stå vidsidan om och vara utanför behöver deekonomiska musklerna.Jag vill när säger att Riksbankenkommer att läggas ned påpeka att det inte är dettasom sker vid ett eurosamarbete med ett svenskt delta-gande. kommer att finnas kvar och varaen del av det europeiska centralbankssystemet, därden står självständig ochoberoende av politiska beslut för att förhindra framti-da hög inflation, urholkning av penningvärdet och enförsämrad välfärd.Anf. 37 () replik:Herr talman! Självklart ska inte läg-gas ned som organisation. Det är en myt som, enligtvad någon redaktör skrev i en tidning,hör till debattens sumpmarker. Men tänk på diskus-sionen om utflyttning av svenska företag! I min hem-stad har vi Volvofabriker, och i grannstaden har viSaabfabriker. De finns självklart kvar där, men de ägsicke längre i . Besluten tas numera i . Seockså på vår läkemedelsindustri! Man brukar oroa sigför vad detta betyder för den svenska ekonomin. Detär en risk.Precis samma sak är det med . Det ärklart att den finns kvar och har en viss produktivverksamhet, även om man har "outsourcat" också endel av den, i och för sig med klent resultat. Det kan vikritisera . Men också detta ärvärt att nämna här, när man går fram på nyliberalavägar. Om finns kvar har vi makten attkunna diskutera. Det är en makt att kunna göra detoch att kunna utse riksbanksstyrelse - riksbanksfull-mäktige, som det förut hette. Det är en makt att kunnaha denna dialog och denna påverkan, och det är densom vi mister.Vi har en stark riksbank, och det ska den fortsättaatt vara, självklart oavsett hur det går folkomröst-ningen. Jag hoppas ju på mitt alternativ, men vi haren stark riksbank, och vi har inte tagit mer än vadbanken bär. Det är en solid bank. Det är som för allaandra företag i grunden soliditeten som räknas påsikt. har rätt i att den som är satt iskuld inte är fri. En riksbank med hög soliditet kom-mer att klara sig med eller utan det tredje steget. Jagvill att vi ska stå utanför, så att vi kan fortsätta attbestämma vår ränta.Någon har sagt att jag är självupptagen. Låt migdärför i stället i lite fria ordalag referera Heikensten.Han har sagt: Vi har den här räntan därför att denpassar svensk ekonomi bäst. Hade vi haft en lägreränta hade den inte passat den svenska ekonomin.Heikensten är en klok människa när han sätter räntor!Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Även om mycket har redovisats re-dan finns det ändå någon fråga kvar. När det för detförsta gäller nedläggning av håller jagmed om att det hör till debattenssumpmarker. Likväl känns odörerna från de sump-markerna i radioreklam från nej-sidan. Det är trist.Att citera är en konst, men det kan också bli väl-digt konstigt. Jag har slagit upp s. 83 och läst vadLars Heikensten och sade. Vad LarsBäckström sade citerades väldigt noggrant. Citatet avvad svarade avbröts av någon mening före slutet. Jag vill gärna få tillprotokollet att sade följande:"Om allting annat hade varit likadant utom justdetta blir det svaret ja. lägre ränta hade givit enhögre inflation då." Sedan kom dock följande tillägg:"Men allting annat hade antagligen inte varit lika-dant. "Jag vill bara att detta kommer med i protokollet,herr talman!Anf. 39 () replik:Herr talman! Låt oss fortsätta exegetiken och ut-tolkningen av de kabbalistiska skrifterna. I fortsätt-ningen sade : "Det är ju det man intevet. "Vad svarar på detta? Jo, följande:"Det är sant." Man kan alltså inteuttala sig om den frågan. Då ska man inte med tros-visshet säga: Ja, men kommer vi in i blir det såmånga andra bra saker att vi kan klara att inte ha denränta som passar . Det kommer att ordna sig.Då erkänner Heikensten att man inte riktigt kan vetadetta.I vissa fall bör man vara lite sunt konservativ ochföredra det kända före det helt okända. Det är enmycket sund princip.Med den ordning vi har med Riksbankenkan vi hantera inflationen rimligt väl, och vi kanhantera räntepolitiken rimligt väl så att den passarsvensk ekonomi. Kanske kan vi göra någonting annat,räntan blir lite olämplig, men det kanske blir någonannan fördel som uppstår så att vi kan klara det.Visst! Men varför riskera detta? Det är det som jagtycker är olämpligt. Ekonomiska skäl talar emot.I dag ska vi inte föra en debatt om de politiskaskälen, men det är alldeles uppenbart att ekonomiskaskäl talar mot att ta ifrån den svenska riksbankenrätten att sätta en ränta som passar för eko-nomi.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Man behöver vara varken kabbalisteller rabulist för att veta att allting aldrig kommer attvara som det är. Det är väl tur det. Annars hade detvarit trist att leva i övrigt.EMU handlar om en större marknad som ger stör-re utrymme att klara tillväxten - som var inne på - med så mycket utrymme också kan hålla inflationen nere.Anf. 41 () replik:Herr talman! Vi ser att vi har haft en bättre tillväxtän euroområdet . Vi har inte fått det vikan beskriva som eurosjukan, det vill säga dåligaoffentliga finanser och en hög arbetslöshet. Framtiden är osäker, men något vet vi. Det är intepanta rhei att vi ingenting vet. De som har gjort dettavet hur det ser ut, och vi vet hur det ser ut när vi hargjort det vi har gjort. Då har vi hanterat det rimligt väli med denna ordning.Växla inte ihop detta med debatten om oberoen-det. Varför hade en låg inflation? Beroddedet på att man hade en oberoende ? Nej,det berodde på att det tyska folket hatade inflationen.Det är folken som bestämmer i demokratiska länder.Tyskland var och är ett demokratiskt land, men igrunden var det den tyska folksjälen som garanteradeden låga inflationen. På samma sätt är det i Sverige.Det svenska folket har insett att inflation ofta berikarde rika och gör de fattiga fattigare. Det är det som ärgrundvalen för - som man skriver i -att hata inflationen. Det är oerhört sund politik för enarbetarrörelse. Detta klarar vi lättast med en svenskoberoende riksbank beroende av den svenska demo-kratiska debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )8 § betänkande 2002/03:FiU25Vakansstatistik (prop. 2002/03:95).Anf. 42 ():Herr talman! betänkande nr 25behandlar regeringens förslag om obligatorisk va-kansstatistik.Förslaget innebär att både enskilda och offentligaarbetsgivare ska lämna uppgifter om vakanser för denofficiella statistiken. Statistiken som finns byg-ger på lediga platser som frivilligt anmäls till arbets-förmedlingen. Av propositionen framgår att det finnsbrister i gällande regelsystem. Utskottet anser, liksomregeringen, att det är angeläget att officiell statistikhåller en hög kvalitet och att den är tillförlitlig. Ut-skottet tillstyrker därför regeringens förslag.Samtidigt anser utskottet att det är viktigt att upp-giftsskyldigheten för enskilda och offentliga arbetsgi-vare inte blir större än nödvändigt och att de intebehöver lämna likartade uppgifter enligt olika regler.Detta bör regeringen beakta vid översynen av lagenom skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledigaplatser till den offentliga arbetsförmedlingen. Medhänvisning till att frågan om att göra en översyn avden nu nämnda lagen är under beredning i Närings-departementet anser utskottet att motionerna frånCenterpartiet och kd bör avslås av riksdagen.Utskottet delar också regeringens bedömning attförslagen inte får några direkta ekonomiska konsek-venser för den kommunala sektorn, och utskottetavstyrker motionen om att finansieringsprincipen skatillämpas. Här kan man jämföra med reservationernafrån , och kd samt Center-partiet.I betänkandet behandlas också motioner om reglerför företag. Motionerna avstyrks med hänvisning tillriksdagens tillkännagivande till regeringen att undermandatperioden göra en genomgång av regelverketsom berör företag. Också här kan man jämföra medreservationen av , . 43 ():Herr talman! Det svänger i kammaren . Vihar diskuterat finansutskottets betänkande om Riks-banken och penningpolitiken, och går vi över tillmer jordnära ting: vakansstatistik.Vi kan konstatera, herr talman, att vi åter står i ensituation att ska lägga ytterligare arbets-uppgifter på svenska arbetsgivare. Det är vad det ärfråga om. Detta sker som ställersig bakom kravet på genomgång av hela det regelverksom berör företagandet, så att onödiga och krångligaregler kan tas bort.Nu föreslås, som sagt, att regelverket utökas så attarbetsgivare ska lämna uppgifter om vakanser för denofficiella statistiken. Vi delar uppfattningen att det ärbättre med statistik som bygger på uppgifter om va-kanser, men vi villkorar vårt ställningstagande medatt regler om så kallad obligatorisk platsanmälan skatas bort. Det räcker inte som utskottsmajoriteten sägersig göra, nämligen skicka en beställning till regering-en.Företagare har ungefär 4 000 regler att hålla rättpå. Då behöver vi inte ytterligare plussa på det regel-verket. Vi har också själva att leva upptill de beslut som vi säger oss vilja ha fram. Vi har enmöjlighet i betänkandet att klargöra att vi inför denregeln men tar bort en annan. Den rätten äger vi. Låtoss då också vara beredda att själva leva upp till debeslut vi fattar och beställer hos regeringen. Det ma-joriteten försöker göra strider mycket mot de inten-tioner har beställt.Det är också rimligt att vi uttalar oss för vilkakvantitativa mått och kvalitativa mål som ska gällanär det handlar om att banta ett regelverk som defacto hämmar företagandet i landet. Det är omvittnat imånga rapporter att så är fallet.Herr talman! För tids vinnande kommer jag attyrka bifall till reservation nr 2. Självklart står denmoderata gruppen bakom samtliga våra reservationer.Anf. 44 ():Herr talman! Man skulle kunna tro att vad jaghåller här i handen är finansutskottets betänkandeFiU25. Men det är det inte. Det är ett symtom för tvåolika saker. Bland annat är det ett symtom på detstora antal regler som vi lägger på det här landetsföretag. nämnde att det är ungefär4 000 regler att ta hänsyn till. De ökar med ungefär200 regler om året.Samtidigt kan vi se hur antalet företagare i Sveri-ge minskar. Vi kan se att den yngre genera-tionen i familjeföretag inte längre önskar ta över.Man har sett i de små företagen hur föräldrarna ochde äldre släktingarna inte bara ägnar sig åt det detycker är roligt, att driva företaget, utan också måstege sig hän åt att följa upp ett antal mer eller mindreonödiga regler.Jag vill för tids vinnande yrka bifall till reserva-tion nr 2. Det är rimligt att man har den vakansstatis-tik som har nämnts. Det är bra att den finns. Precissom sade är det rimligt att om manbestämmer sig för att skapa en ny regel ska en bort. Annars bidrar vi till och hjälper till att skapaett skadligt företagsklimat i det här landet. Det är ettföretagsklimat som gör att färre människor vill ägnasig åt företagande. Det är ett företagsklimat som göratt människor som skulle kunna ta över företag intevill göra det.Det andra som det här är ett symtom på gäller fi-nansieringsprincipen. har tendensen attmed jämna mellanrum vältra över kostnader påkommuner och landsting. Det här kan tyckas vara enliten kostnad. Det har framförts att den egentligeninte betyder någonting alls. Där kan man konstateraatt såväl som Landstingsförbundetär av en annan uppfattning.Vi vet att kommuner och landsting har ensituation som ekonomiskt inte är direkt lysande. Ävensmå ekonomiska bördor på landsting och kommunersom den här församlingen lägger på dem innebär attekonomin blir sämre i kommuner och i landsting.Jag tycker att det är viktigt att man från riksdagensänder en signal, att skapar vi vissa regler som vitycker är rimliga och vettiga ska vi också ta vårt an-svar och ta bort andra regler - detta för att visa att vivill ha ett företagsklimat där vi ser till att vi har ett sålitet antal regler som det över huvud taget är möjligt.Anf. 45 ():Herr talman! Statens uppgift är att vara subsidiär irelation till sina medborgare och till deras verksam-heter. Därför är det motiverat att staten ser till att detfinns kunskaper om hur det står till i nationen, tillexempel hur det står till på arbetsmarknaden och medvakanssituationen. Kunskap om situationen är viktigoch nödvändig för att staten ska kunna sköta sinaåtaganden och planera.Vi kristdemokrater tycker alltså att en uppgifts-skyldighet om vakansstatistik är helt okej.Men, herr talman, vi har vissa förbehåll. Vi menaratt varje pålaga på medborgare och verksamheter skavara väl behövda och väl motiverade. Det som före-slås i propositionen är tillägg till det som redan finns iform av den långa listan över uppgifter som närings-idkare måste lämna in enligt lag.Regeldjungeln är tät och snårig och har en häm-mande inverkan på landets företag. Studier visar attkostnaden för företag kan vara perår för att sköta detta regelverk. En summerad bedöm-ning är då, sammanräknat för nationen, att det kanhandla om 90 miljarder.I samhället och även i är det en storsamsyn när det gäller att det finns behov att reduceraoch minska regeladministrationen. När nu en ny upp-giftsskyldighet införs bör man se om det finns möj-lighet att ta bort någonting av det som redan finns omdet har blivit onödigt. Vi menar att så är fallet.Därför föreslår vi nu att den så kallade obligato-riska platsanmälan slopas. Det vill inte finansutskot-tets majoritet, som därmed leder utvecklingen i rikt-ning mot ökad regelbelastning, alltså i motsatt rikt-ning. Man vill öka belastningen, trots att regeringen ipropositionen själv berättar - och då citerar regering-en sig själv, enligt känt mönster från kammaren i dag- att man avser att identifiera eventuellt onödig admi-nistration i syfte att minska företagens administrativabörda. Detta är bara ord, och handlingen visar sig gå imotsatt riktning.När det sedan gäller kostnaden för den obligato-riska vakansstatistiken menar regeringen att den ärmarginell och därför inte ska föranleda någon särskildfinansiering. Man gör alltså den bedömningen attfinansieringsprincipen inte är tillämpbar. Som stödhänvisar man återigen tillbaka till sig själv, i någonsorts cirkelbevisning, och hänvisar till ett eget utta-lande. Det leder tankarna till bilden av att regeringenskulle vara som oraklet i , som har svar på allafrågor. anses vara demokratins vagga, mennågonting borde väl ha hänt därefter.När det gäller finansieringsprincipen menar vi attregeringens ord har tveksam klang, när det gällersambandet mellan handling och ord.Bedömningen av att den här reformen skulle varafinansiellt marginell delas inte av . De menar att uppgiftsläm-nandet kommer att vara ytterst tidskrävande.För att göra en lång historia kort, herr talman, yr-kar jag slutligen bifall till reservation 2. För tids vin-nande och i det vällovliga syftet att bidra till förenk-lingsarbetet begränsar jag mig till det, även om visom partigrupp står bakom alla våra yrkanden.Anf. 46 ():Herr talman! Ärade åhörare och ledamöter! betänkande FiU25 handlar om att bådeenskilda och offentliga arbetsgivare ska lämna upp-gifter om vakanser för den offentliga statistiken. Det isig är ett ganska litet och enkelt ärende, men det tes-tar, kära åhörare, två löften som regeringen har gett.Det första löftet är att förenkla och minska antaletregler för företagare. Det är anledningen till att vi ioppositionen har sagt att om man lägger det här för-slaget borde man dra tillbaka någon annan skyldigheti stället. Det gör man inte, och därför faller alltså dettestet ut så att regeringen inte håller det man har lo-vat.Det andra löftet är att om man beslutar om sakersom kostar pengar för kommunerna ska man överföramedel. Det gör man inte heller.Därför, herr talman, yrkar jag avslag på utskottetsförslag och bifall till reservation nr 2.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 47 ska vi starta veckans frågestund. Följandestatsråd kommer att delta: statsrådet , ut-bildningsminister , statsrådet , jordbruksminister finansminister . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor somfrågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övri-ga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområdeninom regeringen.Den förlängda sjuklöneperiodenAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till säger sig ju föra en tillväxtpolitik, ochdet svenska näringslivet kan ju sägas ha en ganskaavgörande del i tillväxtarbetet. Övervältringen av dentredje veckan av sjuklönen har ju satt djupa spår inäringslivet, inte minst i , som jagkommer ifrån.Jag vill ställa frågan: På vilket sätt kommer justden här delen att bidra till tillväxt i ?Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Svaret är att det bästa för det svenskanäringslivet och dess möjligheter till tillväxt är att visköter de offentliga finanserna. För att kunna hållaordning på de offentliga finanserna måste vi natur-ligtvis se till att vi inte får överskridande av vårautgifter. Det fanns en risk och att viskulle få 10 miljarder mer i utgifter än vad vi hadeplanerat för, och därför bromsade regeringen kost-nadsutvecklingen. Det innebar att på sjukförsäkrings-området fick både individer och företag vara med attbetala denna inbromsning.Det är väldigt bra för det svenska näringslivet attvi håller ordning på de offentliga finanserna. Det ärbra för tillväxten, det ger fler jobb och det är bra förhela folkhushållet på sikt.Anf. 50 ():Fru talman! Det är intressant att notera att manmed den här regeln kommer att behöva föra överungefär 2,4 miljarder till den offentliga sektorn för där ska kunna klara den här biten.Min fråga blir då - och den kräver bara ett ja ellerett nej från finansministern: detta en ren budget-förstärkning? Ja eller nej!Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Vi har planerat för 20 miljarderkronor i reformer, exempelvis i form av höjt studi-estöd till 16-, 17- och 18-åringar i gymnasieskolan.Vi har planerat för ökade utgifter för bistånd, pensio-närerna och en rad andra områden. De 20 miljarderkronorna klarar vi av att finansiera också.Men när vi såg att det fanns en risk att det kundebli ytterligare var vi tvungna attbromsa, helt enkelt. Det handlar inte om inkomstför-stärkningar av något slag, utan det handlar helt enkeltom att följa de av beslutade förslagen. I detavseendet är det viktigt att vi håller utgiftskontrollen.Det hade varit väldigt dåligt, både för svenska företagoch för löntagare om vi hade släppt på ekonomin pådet sätt som skedde under regeringen i början av90-talet. Någon repris på det vill vi inte se.Statligt stöd till SJAnf. 52 ():Fru talman! Jag tänkte fortsätta på temat ordningpå statsfinanserna. Regeringen med finansministernsom undertecknare har just lämnat ett förslag tillriksdagen om att man ska ta 3 000 miljoner av skatte-betalarnas pengar och sätta in på ett konto i Riksgäl-den för att kunna skicka in dem i statliga företag sominte går så bra. Ett av dem är SJ.Det står att pengarna ska användas till insatser iväl fungerande verksamhet som kräver ytterligarekapital. SJ skulle då vara en sådan verksamhet.1 800 miljoner kronor vill man sätta in i SJ, efter konstaterat att de ingångna avtalen inte är lön-samma, driften är ineffektiv, underhållet är eftersattoch värdena är överskattade.Min fråga till finansministern är för det första omhan verkligen anser att det är förenligt med förslagetatt sätta in pengar i SJ och för det andra om det ärförsvarbart gentemot skattebetalarna, när det nu är såatt man sänker sjukersättningen, vältrar över kostna-der på företag och så vidare, just därför att man intehar ordning på statsfinanserna.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! Det här är två olika frågor. Jag hop-pas att vi är överens, och jag, om attdet är viktigt att hålla ordning på statsfinanserna. Detär därför regeringen har bromsat de skenande kostna-derna.De svenska statliga företagen, ett 60-tal, är väl-skötta och har ett gott resultat. De ger staten ochskattebetalarna goda inkomster som kan användas påmånga olika sätt. Men några av företagen har, liksommånga privata företag , fått en delekonomiska bekymmer. Då är det naturligt att maninom den statliga sektorn ser till att de olika företa-gens gemensamma resultat ses i ett sammanhang. Detär därför vi har lagt fram förslaget att man kan göraomdispositioner mellan företagens resultat och på såvis stärka exempelvis SJ, som i det här fallet, för attvi på lång sikt ska kunna medverka till att svenskafolket får en miljömässigt god utveckling av trans-porterna. Det är ett av huvudsyftena med den trafiksom vi bedriver via SJ.Anf. 54 ():Fru talman! Det är helt riktigt att inkomster avstatlig verksamhet kan användas på olika sätt, oavsettom man tar in de inkomsterna direkt från skattebeta-larna i form av skatter eller om man tar in dem frånde av staten ägda företagen som går ihop sig ochlämnar ett överskott. Vi från sida tyckerinte att staten ska driva företag. Det finns alltförmånga exempel på just att skicklighet och kompetenskanske inte alltid är desamma för företagsaffärer somför andra verksamheter.Min fråga gäller just det: Är det verkligen fören-ligt med förslaget att lägga in de här pengarna i SJ,när er egen analys är att underskottet beror på att manöverskattar värdena, att avtal man ingår inte är lön-samma, att driften är ineffektiv och att underhållet äreftersatt, när det står att detta ska vara avsett för välfungerande verksamheter, vilket ju uppenbarligen SJinte är - och det finns väl ingenting som tyder på attdet skulle bli det heller.Den andra frågan gäller, eftersom det ändå ärskattebetalarnas pengar, detta: Är det verkligen för-svarbart att ta 3 miljarder, 3 000 miljoner, av skatte-betalarnas pengar och skicka in i illa skötta företagnär man får spara in på så mycket annat? (: Talartiden ärslut.)Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Jag ska försöka hålla mig till dentalartid som vi har fått och inte överskrida den, lik-som jag inte heller vill överskrida statens budget pånågot sätt, !Det är försvarbart att staten, som har en god före-tagssektor - ett 60-tal företag som ger bra vinster tillstaten - gör vissa omdispositioner. Om SJ nu har haftnågra svåra år, bland annat beroende på att man hartecknat ofördelaktiga avtal, är det rimligt att SJ gesmöjlighet att rekonstruera sin verksamhet. Jag kanförsäkra både och andra om att dessaofördelaktiga avtal oftast har inneburit att kommuneroch landsting har fått lägre kostnader eftersom deoftast har varit SJ:s kunder. Det har alltså skett enomfördelning inom den offentliga sektorn, och det ärbland annat det som rättas till via det särskilda till-skott som kommer till SJ.Framtiden för science centersAnf. 56 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern som handlar om science centers och derasverksamhet i landet. Bland annat finns det två storasådana enheter i landet med fri verksamhet. Jag tän-ker på Tom Tits i och Teknikens Hus iLuleå. Verksamheten har utvecklats i positiv riktningmed ökad besöksfrekvens, +77 %.