prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:113Onsdagen den 28 majKl. 09.00 - 09.1110.00 - 19.57Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 maj.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att () skulleåterta sin plats i från och med den 1 junivarigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra förGunnar Goude.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:127 till skatteutskottet4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den23 majNU10 Vissa konkurrenspolitiska frågorPunkt 1 (Konkurrenspolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd, c)Votering:163 för utskottet133 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 24 v, 13 mpFör res. 1: 46 m, 41 fp, 26 kd, 20 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 2 c, 4 mpPunkt 21. utskottet2. 2 (m, fp, kd, c)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 3 (Upphävande av det s.k. leniencyprogram-met)1. utskottet2. 3 (fp, c)Votering:234 för utskottet63 för res. 352 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 45 m, 26 kd, 24 v, 12 mpFör res. 3: 1 m, 41 fp, 20 c, 1 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 2 c, 4 mpPunkt 4 (Kriminalisering av karteller)1. utskottet2. 4 (m, fp, kd, c, mp)Votering:144 för utskottet145 för res. 460 frånvarandeKammaren biföll res. 4.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 24 v, 1 mpFör res. 4: 46 m, 41 fp, 26 kd, 20 c, 12 mpFrånvarande: 25 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 2 c, 4 mpKrU7 Kapitaltillskott till ABPunkt 1 (Villkorat kapitaltillskott till )1. utskottet2. 1 (fp, m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:86 för res. 126 för res. 2185 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:184 för utskottet86 för res. 127 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 1 m, 23 v, 20 c, 13 mpFör res. 1: 45 m, 41 fpAvstod: 26 kd, 1 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 2 c, 4 mpPunkt 2Kammaren biföll utskottets förslag.KU33 Digitala TV-sändningarPunkt 1 (Den marksända televisionens övergång tilldigital teknik)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:209 för utskottet87 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 26 kd, 24 v, 20 c, 13 mpFör res. 1: 46 m, 41 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 2 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU34 föreskriftsrätt m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.FöU5 Vissa frågor om Försvarsmaktens organisa-tion och verksamhetPunkterna 1-7Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 8 (Militär flygutbildning )1. utskottet2. Ub523 (kd, m)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.AjourneringKammaren beslutade kl. 9.11 på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåden särskilt anordnade debatten om EMU skulle bör-ja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 10.00.5 § Särskilt anordnad debatt om EMUAnf. 1 Statsminister ():Herr talman! väljer vi väg. Vi kan gå en-samma eller gå tillsammans med de andra. Jag vill attSverige går tillsammans med de andra, med våravänner i och tillsammans med våra vänner inorra . Det är ett viktigt vägval. Det är du somavgör. Din röst kommer att vara lika mycket värdsom min röst. Ditt ansvar är därmed lika stort sommitt. Och i vilken riktning ska gå avgör du.Det är det som det handlar om. Det är det stora valet.Sedan finns det många goda argument för att viska välja att gå tillsammans med de andra för engemensam valuta. Låt mig peka på några.Först för jobbens skull. Det finns knappast någonekonomi i som är så inriktad på export somden svenska. Hela vårt välstånd bygger på att vi kansälja det vi gör i vårt land till andra länder. Om barasvenskar skulle ha köpt Volvobilarna hade det inteblivit många jobb i . Om bara svenskar hadeköpt den järnmalm vi brutit hade inte Kirunagruvanfunnits. Vårt välstånd bygger på att vi kan sälja fritttill andra.Nu är vi delar av världens största marknad, deneuropeiska unionen. Där vill jag att svenska företag,stora men framför allt små, ska kunna konkurrera pålika villkor med andra utan att riskera att valutanspelar dem ett spratt, utan att en småföretagare skabehöva uppleva att hela vinsten försvinner därför attkronkursen fördärvas. Att fullt ut utnyttja den gemen-samma marknaden för att skapa jobb i är ettstarkt motiv för att gå med i den gemensamma valu-tan.Sedan vill vi också dra med oss och till oss inve-steringar till . Och pröva följande mycketenkla fråga: Tror någon att ett amerikanskt företag,ett latinamerikanskt, japanskt, asiatiskt som funderarpå att etablera sig i kommer att välja det landsom aktivt har sagt nej till den gemensamma marknadsom växer fram med en gemensam valuta? Vill vi hautlandsinvesteringar till ska vi vara med i detsom växer, inte ställa oss vid sidan om. Ska vi tryggajobben ska vi vara med i det som växer, inte ställa ossvid sidan om.Jag säger ja för jobbens skull, för full sysselsätt-nings skull. Från jobben går för min del en klar linjeöver till välfärden. Vill vi ha en bra skola, vill vi haen bra vård och omsorg om barn och gamla, då klararvi det inte utan att vi också har människor i arbete.Arbetande människor producerar. Produktionen kanvi beskatta. Skatterna kan vi använda till gemensamvälfärd. Jag tror att de allra flesta ekonomer är över-ens om att jobben utvecklas bäst med den gemen-samma valutan. Om det är så utvecklas också välfär-den bäst med den gemensamma valutan. Så hängerdet ihop.Jag röstar ja därför att jag vill fortsätta attutveckla omsorgen om barn och gamla. Jag röstar ja ihöst därför att jag vill förbättra den svenska skolan.Allt detta kräver resurser. Vi lever i med öppnaekonomier.Jag röstar också ja därför att jag traditionellt före-träder ett parti, Socialdemokraterna, som hämtar sittmandat från löntagare och pensionärer. Vi vet avbitter erfarenhet att dyrtid, hög inflation, är sådantsom gröper ur vanliga löntagares köpkraft. Att vi harfått ordning på svensk ekonomi och fått ned inflatio-nen beror ju på att vi lever efter de regelverk som vihar kommit överens om i . En framgångsrikfinanspolitik i hade som stöd det regelverksom fanns och finns i Europa.Jag vill gå ett steg till. Med en gemensam valutakommer vi att få lägre räntor. Jämför med !Varför ska vi betala högre räntor än vad finländarnagör?Ränta är hyra. Hyran är den dominerande utgifts-posten för vanliga familjer som lever på inkomster avarbete. Hyran är en stor utgift för en pensionär, detvet vi också.Jag tycker också att vi ska använda den gemen-samma valutan för att pressa svenska priser. Vårprisnivå i ligger för högt. Kan vi pressa pri-serna en, två, tre, innebär det imotsvarande grad ökad levnadsstandard för löntagareoch pensionärer, bättre välfärd.Det är de här ekonomiska motiven - för jobbensskull, för välfärdens skull men också för att vi ska fåen bättre ekonomisk standard i det enskilda hushålletför löntagare och pensionärer - som sammantaget göratt jag känner mig säker på att det här är bra för Sve-rige och bra för enskilda medborgare i vårt land.Jag säger så därför att jag har ägnat en stor del avmin tid, inte minst i den här talarstolen, åt att argu-mentera för en stark ekonomi i . Vi har tagitstora politiska risker för att vi ska komma dit vi är . Jag vill inte att vi äventyrar det genom att ställaoss utanför. ska vi tvärtom ta ett steg framåt ochta hem de vinster som vi kan ta hem för vanliga lön-tagares och pensionärers skull.För min del är ändock detta kanske inte det vikti-gaste argumentet, utan det finns ett politiskt argumentav ett annat slag som jag också vill stryka under. Detär att om vi säger nej , då ställer vi oss utanför.Det är en aktiv handling. Då har vi markerat att viinte är med de andra som går vidare.Det är väl ingen som har missat den utvecklingsom nu pågår i med ett växande EU. Snartkommer vi att ha den här valutan som den vanligaste,helt dominerande valutan i , inte minst i vårdel av . Om vi då ställer oss utanför betyderdet att vi tappar politiskt inflytande över den utveck-ling som kommer att avgöra mina barns och barn-barns framtid.För mina barns och barnbarns skull röstar jag ja.För möjligheter att påverka i enriktning som vi önskar röstar jag ja. Men min röst,återigen, är lika viktig som din. I valbåset är vi allajämlika. I valbåset i vallokalen kommer vi alla att fåta samma ansvar för utveckling och Sverigesinriktning. Rösta ja !(Applåder)Anf. 2 BO ():Herr talman! Den fråga som vi alla ska besvaraden är om ska införa euron somvaluta eller inte. Men i frågan ligger mycket mer.Folkomröstningen handlar i grunden om hur vårtSverige ska utvecklas . Det finns inte nå-got vänta och se. Oavsett om svenska folket, vi alla,säger ja eller nej, blir annorlunda. Enderakommer vi att vara ett som tar vara på demöjligheter som det europeiska samarbetet och euronger: ökad handel och bättre konkurrens, mer företa-gande, fler jobb, större tillväxt. Det blir ett Ja-Sverigesom är med och bygger det nya som tar sinutgångspunkt i frihandel och som syftar till fred ochvälstånd.Eller också blir det ett , som står vidsidan, som avstår från de fördelar som euron ger. Detblir fortsatt krångel för framför allt de mindre ochmedelstora företagen, sämre förutsättningar för nyajobb och bättre tillväxt. Ett blir tillsam-mans med det enda landet kring Östersjönsom inte kommer att handla med euron. Det är nå-gonting vi borde fundera kring. Ska vi inte vara medoch bygga vår framtid gemensamt med våra grann-länder på andra sidan , , ,och alla andra länder som tillsammans harformat den europeiska unionen?Eurodebatten, när den förs i ekonomiska termer,är nog för de allra flesta ganska komplicerad. Menpolitiskt är den egentligen mycket enkel. Den euro-peiska unionen grundades efter det andra världskrigetför att länder skulle samarbeta i stället för attkonkurrera på ett negativt sätt, ett sätt som ju leddetill ett förödande krig. Det är grundtanken, att byggasamarbete genom att riva gränser och barriärer mellanländer och mellan människor, att knyta samman eko-nomierna på ett sätt som gör att krig blir omöjligt ochatt genom den fria handeln också få ettbättre välstånd. Om man nu bygger en gemensammarknad som har fri handel och fri rörlighet - vad äregentligen naturligare och mer självklart än att manockså har en gemensam valuta?För innebär euron att det blir enklare attdriva handel. När vi tänker på vårt lands framtid, dengrund som vi alla har för våra liv och för våra barnsoch barnbarns liv, får vi inte glömma att vi är ett litetland och hur vi bygger välståndet och förutsättning-arna att finansiera de offentliga utgifterna - om vilkavi kan ha synpunkter och debattera här i riksdagenskammare. Grunden för oss alla är att människor ar-betar, att jobben blir effektivare och kunskapernastörre. Det i sin tur har vi kunnat utnyttja genom atthandla med andra länder. Vi om något land vet hurmycket handeln betyder för vår framtid.Det är självklart att det lilla företaget utanför Ki-runa eller i som driver handel ellerfunderar på att göra det har det besvärligare när vi harolika valutor. När jag har rest och diskuterat den härfrågan har jag träffat många företa-gare som har sagt: Vi måste ha en liten extra marginalnär vi lämnar offerter till andra länder på vad vi kanerbjuda, för valutan kan ju svänga. Vi måste garderaoss. Andra säger: Vi har svårt att ta de här kontrakten,för det är så krångligt att hantera detta med valutasäk-ring och mycket annat.Tänk hur många tusentals företag det finns i Sve-rige som har dessa bekymmer och hur mycketenklare det kommer att vara för dem att driva handel!Det är en självklarhet att om det blir enklare att drivahandel blir det mer handel. Om det blir mer handelblir det fler jobb. Blir det fler jobb blir det störretillväxt. Så är sambandet, det kan ingen förneka.Vi kan inte garantera att blir det såmånga nya jobb eller så mycket högre tillväxt. Detvet vi inte. Men att det blir mer handel och störreförutsättningar för just det som behöver allramest, en bättre grund för vårt välstånd, är givet. Detär ingen slump att den moderata vårkampanjen harhaft två teman: Ja till euron och i arbete.Dessa två teman hänger samman.Jag måste säga att jag är lite förvånad över att justCenterpartiet med sin starka företagartradition harvalt att ställa sig vid sidan. Ett argument som jag harhört centerledaren nämna är att det ärviktigare att byta regeringen än att kanske just nubyta valuta eftersom företagarna tycker att skatternaär krångliga och mycket annat. Men det är att jämföratvå olika saker.Göran och jag kommer säkert att föra het-siga debatter om skatter, byråkrati och mycket annat.Vår syn på människans roll och politikens roll skiljersig åt. Men alla borde vi vara helt övertygade om attjust företagandet som bas för välståndet är så oerhörtväsentligt och viktigt att euron där spelar en stor roll.Säger vi nej till euron ger det de här tappen. Vi kaninte ta vara på de fördelar som ger oss ökad handel.Men det sänder också signaler om framtidens politik.Om skulle bestämma sig för att säga nej tillnågonting som ger oss bättre förutsättningar förframtiden, vad händer då i andra sammanhang? Detfinns signaleffekter som i grunden blir besvärliga.Det finns också en debatt, herr talman, somhandlar om inflytande. Vårt inflytande blir i mångaavseenden större. Det gäller inte bara det inflytandesom handlar om den svenske statsministerns roll ochde svenska regeringsledamöternas roll i olika organ iden europeiska unionen. Det handlar om medborgar-nas inflytande. Vårt inflytande i vår roll som konsu-menter blir mycket större när vi kan jämföra vårapriser med priserna i andra länder. Det handlar intebara om att det blir enklare att resa. Det handlar igrunden om att det blir enklare att leva och lättare attjämföra priser. Då kommer vi att bidra till att pressapriserna i . Återigen: Hur mycket och hursnabbt är svårt att säga.Det är detta euron handlar om. Det är fråga om attvälja väg, inte bara om att ta ställning till den viktigafrågan i folkomröstningen. Ska vi ha ett Ja-Sverigeeller ett ? För mig är det självklart attSverige och vi som lever i tjänar på att sägaja till det nya med öppenhet och frihandel, detsom både ger oss fred och ökade möjligheter till väl-stånd.(Applåder)Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill börja med att slå fast att detsom svenska folket bestämmer den 14 septemberkommer att gälla . Det här förföris-ka talet från nej-sidan om att en nej-sedel har en slagsångervecka stämmer inte. Alternativen är likvärdiga iden meningen att inget gäller för evigt - och att bådaalternativen kommer att gälla för lång tid framåt.Det sägs att en nej-röst ger oss frihet. Vad är detför frihet? Man är fri på en öde ö, men hur kul är det?Vi är formellt fria men reellt ofria. Vill vi över huvudtaget vara med i den europeiska unionen kommer detinte att accepteras att ett land för en slags värstingpo-litik där man manipulerar med växelkursen och ex-porterar sin arbetslöshet till andra för att man inte villgöra sina hemläxa.Danska LO och har genom-fört ett mycket intressant projekt där man har jämförtSverige och . var danskarnafattigare än vi. är de rikare än vi. LO har juinte tagit ställning till om ska gå med i EMUeller ej, men resultatet är mycket tydligt: En huvud-förklaring till att det har gått bättre för änför är att man inte har utnyttjat den här smit-vägen, att devalvera, som har gjort vid ett partillfällen under den här perioden.Det där är väldigt intressant, för det fokuserarverkligen på vad det hela handlar om. Det är inte såatt vårt inflytande minskar. Det är naturligtvis precistvärtom. Är vi med kan vi påverka de beslut somfattas i eurokretsen, och framför allt, som har sagtshär, kommer den svenska rösten att ljuda mycketstarkare när vi markerar att vi vill vara med i det härprojektet.Hur det går för avgörs i allt väsentligt avvilka beslut som fattas i den här kammaren. Ja, viavhänder oss räntevapnet, men vi har ju ett antalandra vapen, till exempel skattepolitiken, som kanpåverka hur det går för vid till exempel enkonjunkturnedgång.Om vi röstar nej - jag kommer inte att göra det,men om majoriteten röstar nej -innebär det att sannolikt under resten av dethär decenniet kommer att stå utanför eurosamarbetet.Det innebär sämre exportmöjligheter, mycket störrerisker att utsättas för valutaspekulation och mindreinflytande i . Vem vet hur de åren kommer attbli? Det kanske inte blir någon solskensseglats. Vemvet vart den nuvarande lågkonjunkturen tar vägen?Den kanske blir ännu djupare. Hur kommer det då attkännas - att vakna upp och haskickat signalen till världens valutahandlare att kro-nan är en liten valuta som på samma sätt som för tioår sedan kan utsättas för spekulation? Det är i dengemensamma valutan vi har större trygghet.Precis som har sagts här tidigare är det ett närmastoomtvistat argument att det för svenska småföretaga-re som handlar med - och det är en stordel av småföretagare som gör det - är enentydig fördel att slippa tänka på valutarisken. Detkan gå många långa veckor och månader från det har plitat ihop sin offert och postat den till det har fått tillbaka ordern, producerat, levererat,fakturerat och fått pengarna. De veckornas och måna-dernas valutaförändringar kan avgöra om hela affärenblir vinst eller förlust. Det finns många företag i Sve-rige som inte har större marginaler än att det kan varaavgörande för företagens fortlevnad.När jag talar om småföretag handlar det inte om"de där andra". De avgör mycket av sysselsättningoch välfärd i , och de har haft det tufft desenaste åren. Räknar man fram till nuhar, som jag har sagt förut i den här kammaren, 17företagare givit upp , vardag som helgdag,därför att det har varit så stora problem att de inte harkunnat fortsätta. Skulle de som ändå är kvar vaknaupp och läsa i tidningen att svenskafolket har valt utanförskapet blir det ytterligare stenpå börda för denna grupp, som betyder så mycket förjobben och därmed för välfärden.Man ställer frågan: Varför ska vi gå med i euron?Ett sätt att turnera det är att fråga: Varför inte? Landefter land som är ungefär som vi har ju tyckt att dethär är en bra grej. Det kommer fantastiska siffrorfrån de nya länderna, som verkligen markerar att devill vara med i det nya : i , iSlovenien, i , i säger jatill att vara med i det europeiska projektet, den euro-peiska unionen. Till och med i är det nu storaja-siffror i opinionsmätningarna. Vi älskar ,men ärligt talat är det ju ett land som ibland harpräglats av en viss nationell självtillräcklighet. Ocksåde känner nu att de vill vara med och bygga det nyaEuropa.De länder som ansluter sig, som de jag räknadeupp , vill ju också vara med i den gemensammavalutan. Och de som har gått med är nöjda. Det finnsinte något stort tryck för att gå ur i något av de tolvländer som har gått med.Jag hade gärna velat vara med , men enfördel med den vänta-och-se-linje som harvalt är att vi nu vet att euron fungerar. Övergångenhar gått smidigt, prishöjningar kan hanteras. Sanno-likt kommer länder som , som har en högprisnivå, att få en press nedåt. Vi vet att denhar prövats under en tuff konjunktur. Den stora skill-naden med den här konjunkturnedgången och den viupplevde är att den här gång-en har klarat sig utan valutaturbulens. Det beror påeuron. Av bland annat det skälet kommer jag att röstaja den 14 september.(Applåder)Anf. 4 ():Herr talman! kom 162 nya parla-mentariker in i . De kom från de tionya länder som länge hade längtat, väntat och hoppatspå att få vara med i den europeiska gemenskapen. Dekom från de länder som hade - och det ärinte för mycket sagt - terroriserats och stampats nedav kommunismen. Det var ett historiskt ögonblick iEuropa. läker samman.För mig är det fullständigt självklart att Sverigeoch svenskarna skulle vara med där och välkomnadessa 162 representanter från de här länderna. Ja,välkomnandet hade ju ägt rum även om intehade varit där, men varför skulle vi inte vara med ochglädjas tillsammans med dessa länder, som har fåttleva i utanförskap ? Skulle vi svenskarha stått där, vid sidan om, och ha sagt attdet är bra att ester, letter, litauer, tjecker, slovaker ochså vidare går med i den europeiska gemenskapen,men att vi själva ska stå utanför och i varje fall väntaoch se?Den svenska modellen, om jag i det här samman-hanget får använda det uttrycket, är inte utanförskap.Den svenska modellen måste vara att ta ansvar, attbry sig om, att finnas med och att påverka.I en av vårt lands stora morgontidningar fanns detför intervjuer med två kända de-battörer i EMU-debatten, nämligen . sade i den inter-vjun: "Ett nej ger oss större frihet. Ett mycket realis-tiskt scenario är att de länder som har euron går in ien tvingande, överstatlig skattepolitik. Vi andra kanstå fria, plocka russinen ur kakan och kanske samord-na miljö- och bolagsskatter." Att plocka russinen urkakan är en klok politik om man vill ha goda bullar,säger talman! Det var länge sedan jag för min delhörde något så nationalistiskt och, vill jag säga, ego-centriskt. Är det detta som främjar internationellgemenskap - att plocka russinen ur kakan? Är detdetta som är ett uttryck för internationell solidaritetoch omtanke, att vi åt oss själva ska plocka russinenur kakan? Andra ska baka den. Vi ska plocka för oss.Vi har alla ett rejält antal gånger här i kammarenhört hur EU-motståndare försöker förklara varför manjobbar intensivt i . Jag betvivlar inteatt man gör det. vill man att EU inte skafinnas, och då hade man ju inte kunnat vara där.Så här brukar det heta: finns EU, och då vill vigöra så gott det går och påverka så mycket vi kan.Alla partier har en eller flera ledamöteri . Är det någon som tror att denegna eller de egna parlamentarikerna påverkat meroch lyckats bättre om de hade varit utanför Europa-parlamentet och inte fått yttra sig och inte fått påver-ka i respektive partigrupp och inte fått rösta? Det ärnästan så att man ibland skulle vilja fråga: Är detnågon som tror att EU-parlamentarikerna hade lyck-ats bättre som parlamentariker om de inte hade varitparlamentariker och om parlamentet inte hade fun-nits?Det är ju ingen här i kammaren som tror att det ärSverige som bestämmer om EU ska finnas eller intefinnas. Och EMU finns och kommer attfinnas.Det finns en fråga som vi ja-sägare, om jag får ut-trycka det så, är för dåliga på att avkräva nej-sidansvar på, och det är: Hur skulle sett ut om EUinte hade funnits? Det tycker jag att ni ska berätta.Vi har haft ett som har varit sönderskuretav mer eller mindre konstlade nationsgränser, gränsersom flyttats fram och tillbaka kors och tvärs ochskapat osämja och gött misstänksamhet och lett tillnationellt rustande och krig. historia är ju enhistoria av krig. Det är ingen som vill ha tillbaka ettsådant - ingen. Men, värderade åhörare, mankan inte både ha EU:s förtjänster och viljaatt EU inte ska finnas. Det är en omöjlighet. Därför ärdet nej-partiernas uppgift att berätta vilket Europasom man vill ha om EU och EMU inte finns.Inom en inte alls avlägsen framtid kommer medstor sannolikhet 450 miljoner européer att röra sigfritt över nationsgränser. Varor, tjänster och kapitalkommer inte att stoppas av tullmurar och allskönsolika gränshinder. Varför ska det då framställas somså orimligt att man tillsammans med denna frihet ochrörlighet också har en gemensam valuta?Man säger: får ingenting att säga till omvi går med i . Vi avhänder oss demokrati.Det är ett ganska vanligt argument att Sverigeskulle vara för litet för . Vi som sitter här vethur gränslöst beroende är av EU och av sinomvärld. Och det har uttryckts på ett utomordentligtsätt här av tidigare talare.Vi vet också att vare sig går med i EMUeller ej kommer i så fall en svensk riksbank, jag höllpå att säga både dag och natt, att sitta och hålla redapå vad den europeiska bestämmer.