prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — De tror att det är så bra, men vi måste också kunna leva upp till det, så att är ett bra land att komma till, och ta väl hand om de människor som söker sig hit och se till att de blir en del av vårt samhälle. Vi har allt att vinna och inget att förlora. 156 (): Jag förstår att väljarna ibland ser på oss, som har fått den hedervärda uppgiften att vara deras företrädare i den här vackra salen, med viss skepsis. Jag förstår att man har lätt för att betrakta vårt demokratiska hantverk snarare som ett demokratiskt hafsverk. förundras jag över hur sakta allt i politiken går, hur byråkratin ska ha sin gång men hur vissa verkligt stora frågor, som till exempel förslaget om en ny , kan åka gräddfil genom systemet utan debatt, utan inkallande, utan folklig förankring. Då förstår jag till och med väljarnas avståndstagande inställning till det vi gör. ser jag hur frågor om politikens former, om den perspektivförskjutning vi alla utsätts för när vi sitter här i med hög lön och praktiska förmåner, i debatter som den här slätas över som om vi vore för fina för att diskutera dem. Då förstår jag att väljarna känner en viss oro inför vad som faktiskt händer med demokratin. Eller ta det här med integrationen! diskuterade jag integration och rasism i allmänpolitiska debatt. Det var en av de frågor som hade allra flest anmälda talare. Varje ledamot ville säga sitt. Vi politiker hade i skönt samförstånd med landets medier berättat för väljarna , under en hel valrörelse, att ingen fråga är så viktig som integrationen, att den havererade integrationspolitiken och den är verkligen havererad är en verklig stötetesten. är det tyst. Debatten hörs inte i tidningarna, syns inte i TV, och när vi kommer hit till kammaren möts vi av beskedet att statsrådet har strukit sig från talarlistan. förstår jag mig inte på politiken. Är inte integrationsfrågorna lika viktiga längre? Har de löst sig? Har det hänt någonting som jag fullständigt har missat? Är integrationen inte samma ödesfråga längre? Så är givetvis inte fallet. Segregationen är fortfarande där. För som går tenderar klyftan att öka snarare än att minska i det här landet. I våra storstäder ser vi hur det växer fram rena getton. I lägenheter av samma snitt flyttar människor in som formas till att ha samma livsstil, samma värderingar, samma klädstil, samma destruktiva beteende. Jag talar om områden som eller . Ja, ta ett steg tillbaka! Se på segregationen en gång till! Vilka områden är det egentligen som är de mest segregerade? Är det de områden som hörs oftast i debatten, , , ja, ni har hört dem allihop, där människor av alla kulturer, värderingar och idéer blandas och gör sitt yttersta för att genomleva de problem som de möter utan att hemfalla åt självdestruktivitet? Eller är det de nästan helt etniskt homogena områden där människor delar samma värderingar, formas i samma form, gnäller på samma saker de andra och lever samma liv? Ställ dig frågan en gång till! Vilka områden är mest segregerade? Är det de som hörs oftast i debatten eller de där de boende inte vågar ta till sig nya intryck eller ? Med denna grund finner man nya, i verkligheten mer användbara, lösningar på segregationen. I en motion i årets allmänna motionstid drar jag en lans för en förstärkt bostadsförmedling. är det nästan omöjligt för den som saknar pengar eller kontakter att skaffa sig en bostad i innerstaden i någon av våra storstäder. Heter du , eller Gebret är det helt omöjligt. De kommunala bostadsförmedlingarna står handfallna. Genom en särskild lag som tvingar varje fastighetsägare att upplåta tre fjärdedelar av de lägenheter som är tomma till en förmedling kan den situationen ändras. I samma motion kräver jag en helhetssyn på bostadsbristen. Ett program i miljonprogrammets omfattning behövs, med minskad bostadssegregation som ett av målen. Tvinga dem med pengar till verklig integration! Slå upp en flyktingförläggning på ! Möjliggör för fler att bo i stan! Då får vi verktyg att lösa segregationen. Det är inte hela lösningen, men vi behöver en synvända. Det verkliga hindret för integration är och förblir diskriminering. Diskriminering är en av de värsta saker som en människa kan utsättas för, att bli annorlunda behandlad beroende på vem man är. I det 121-punktsprogram som regeringsarbetet vilar på finns det några förslag, inte tillräckligt, för att bryta diskrimineringen. Till exempel ska antidiskrimineringsbyråer, så oberoende som möjligt, byggas upp över hela landet. Arbetet har precis börjat. Hade varit här hade jag passat på att fråga henne varför det inte går fortare, varför vissa saker går så väldigt snabbt men frågor om diskriminering skjuts . Men hon lär oss bli svaret skyldig. Diskrimineringens allra värsta form är den regelrätta rasismen. Den visar upp sitt tryne överallt. Vår uppgift är att bekämpa den, bekämpa den när den går i marsch och tågar i led. Jag hoppas att jag får sällskap av många, när vi ska se till att marschera mot rasismen när den visar upp sig i , söder om , om en månad. Vi får aldrig tro att våra organisationer, partier eller strukturer är helt fria från rasism. Rasismen och fördomarna går förklädda i kostymer och har letat sig in i våra beslutandeförsamlingar. De högerextrema krafterna, Sverige- och Nationaldemokraterna, har inte mötts med argument, granskning och debatt utan man har försökt tävla om de främlingsfientliga väljarna. Flyktingpolitiken då kammaren debatterade uppskjutningen eller förhalningen av processen att avskaffa och få en rättssäker ordning är ett bevis på detta. Valstugerasismen som granskades i förra valrörelsen är ett bevis på detta. Men det går att fånga kostymrasismen utan dold kamera. tog den allmänpolitiska debatten upp uttalandet från kommunalrådet i min gamla hemkommun . Socialdemokraten sade: Vi ska inte ha en flyktingförläggning, för flyktingar skapar våld och kriminalitet. Det är det de bidrar med. Jag fick inget svar då. kan jag ta upp ett exempel från där ledande politiker har sagt: Vi måste ha fler poliser hit därför att vi har så många flyktingar och asylsökande. Det gör att stölder och snatterier är vardagsmat. Om hade varit här hade jag passat på att fråga henne vad hon tänker göra för att motverka rasismen inom sitt eget parti. får jag passa på att fråga samma sak. 157 () replik: Jag delar besvikelse över att statsrådet har valt att inte vara med i den här debatten. Men jag kan också konstatera att samtliga borgerliga partier har valt att ha sina talesmän i de här frågorna med i den här debatten. Jag tycker att det med tydlighet visar på att de borgerliga partierna lägger stor vikt vid hanteringen av de här frågorna när ärendena är uppe i kammaren. Vi har i vår partimotion verkligen föreslagit åtgärder för att mycket snabbare än se till att de människor som söker sig till vårt land får möjligheter, som jag också nämnde i mitt anförande, att med svenskundervisningen få arbetspraktik. Jag tror att det är A och O för personer som är nya här att få en möjlighet att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Jag kan med besvikelse konstatera att samarbetspartierna med regeringen har valt representanter som vi sällan eller aldrig ser företräds i utskottet i de här frågorna. Frågan är hur stor tyngd ditt eget parti lägger vid de här frågorna. 158 () replik: Vi lägger tillräckligt stor tyngd vid de här frågorna för att lägga fram krav för att till exempel få igenom det som jag nämnde, antidiskrimineringsbyråer i 121-punktsprogrammet. Vi lägger också tillräckligt stor tyngd vid dem för att vilja avskaffa , där vi är eniga om att KU-anmäla. Jag vet att också har gjort det när regeringen försöker förhala det. Vi lägger också tillräckligt stor tyngd vid dem för att faktiskt vilja lösa problemen. Jag menar också att kanske mer än någon annan verkligen försöker se till att inte hamna i den socialdemokratiska fållan och försöka vara ett alibi för sossarna och tycka: lite mer så har vi nästan nått fram. Vi försöker ju verkligen nå breda kompromisser för att komma någonstans. Vi samarbetar med Socialdemokraterna och pressar dem framför oss genom 121-punktsprogrammet som jag har nämnt och där jag ville fråga om varför så lite händer på till exempel diskrimineringsområdet. Vi försöker nu också bygga upp ett samarbete med och få en gemensam arbetsgrupp om flyktingpolitiken för att också där pressa och föra de olika partierna framför oss. Där bjuder vi ju in alla till att faktiskt nå framåt. 159 () replik: Det ska bli spännande att se vad det här kommer att mynna ut i. Det finns många frågor inom just det här området där vi fyra borgerliga partier är rörande överens. har chansen att haka på fler frågor än att lägga ned , vilket vi var överens om. Jag ser fram emot den fortsatta hanteringen av ärendet i vårt utskott och i kammaren. 160 () replik: Det finns frågor där vi är överens. Det är viktigt. Jag tror att det mellan sex av partier finns en vidare samsyn än med det sjunde, utan att nämna några partier, när det gäller just flyktingpolitiken. Det har vi sett tidigare. Här måste vi nu sätta på pränt så vi kan gå framåt. Jag måste också understryka, eftersom vissa saker har varit uppe i debatten, att det finns frågor där vi är djupt oense. Jobbgarantin, som den kallas, är en sådan sak. Jag tycker inte att människor som kommer till med god utbildning och höga akademiska poäng på grund av diskrimineringen i i bakvänd ordning ska tvingas ta jobb de är fullständigt överkvalificerade för, börja jobba som städare och annars förvägras bidrag. Det tycker jag inte. Där är jag djupt oense med vissa av de borgerliga partierna. Vi ska inte överdriva samstämmigheten. I vissa frågor finns det samstämmighet. Där ska vi jobba tillsammans och förhoppningsvis lyckas få igenom några saker . 161 () replik: tog upp just det som jag tänkte fråga honom om, och det räknade han säkert med. Om det nu inte är jobbgarantin som man vill arbeta kring och man ändå har byggt upp ett samarbete med , vad är då skillnaden på samarbetet mellan och mot det tvärpolitiska arbete som faktiskt finns med samtliga partier utom Socialdemokraterna? 162 () replik: I har vi en fördel gentemot . Det är en sak som vi har i uppgift att utnyttja. Vi kan sparka lite hårdare. Vi kan sparka så att det verkligen känns på socialdemokratin, så att man måste göra någonting. Det kan vi genom att också visa att om vi lyckas få med oss borgarna och pressa borgarna framför oss på något område så tvekar vi inte att rösta med dem här i kammaren. Då tänker vi göra det för att gå framåt. Då handlar det inte om jobbgaranti. vet mycket väl att är minst lika avvisande som . Det handlar inte om de frågor där vi säger nej. Men i de frågor där samstämmigheten finns och där vi har en samordning, till exempel i flyktingpolitiken, måste vi få ned det på pränt. Just nu är det och som sitter och jobbar med det. Vi har också redovisat att vi gärna ser att många andra sluter upp så vi kan få beslut i den här kammaren som gör att den socialdemokratiska regeringen tvingas till en förändring. 163 () replik: Jag är imponerad över med vilken självklarhet framför sina sakargument. Det finns kanske skäl att analysera några av dem. Det ska vi göra när vi tittar på protokollet. Att sparka så det känns var något som många löntagare fick känna av när det gällde förändringen av undantagsregeln för små företag. Det har vi säkert diskuterat. gick ut i medierna ganska snabbt och hade en annan uppfattning än sitt parti, men han var plötsligt borta när ärendet voterades i kammaren. När det gäller att vara säker på sin sak måste jag ställa en fråga, eftersom jag inte själv har detta klart för mig. bad mig att ta upp frågan med ansvarig politiker i kommun. Är verkligen säker på att det är en socialdemokrat som har gjort detta uttalande? Jag kommer att kolla det i protokollet och kolla det med kommun . 164 () replik: Jag kan lova att det kommer att kännas när vi ser till att få ihop åtminstone sex partier om en bättre flyktingpolitik, en humanare flyktingpolitik med en rättssäker ordning. Jag hoppas att till och med Socialdemokraterna kan hoppa på när de inser att spelet är förlorat. Jag kan läsa upp TT-meddelandet om situationen i : Ledande politiker i vill ha fler poliser till sin kommun. I ett brev till länspolismästaren pekar de särskilt ut asylsökande som en grupp som står bakom många brott. två tyngsta politiker står bakom brevet, kristdemokraten och socialdemokraten . Stölder och snatterier är vardagsmat, skriver politikerna bland annat. Sedan har de också, och det är ju föredömligt, kollat upp verkligheten. Verkligheten är att det här bara är fördomar. Antalet anmälda brott i har minskat med om man jämför till med . Antalet anmälda stölder har minskat från 587 2002 till 456 . Så det var rena fördomar som spreds, bland annat av en socialdemokrat. Jag har givetvis också kollat upp att uppgifterna stämmer. 165 (): Mycket har redan sagts om hur viktigt det är med bra integrationspolitik. Jag har konstaterat att målen för integrationspolitiken fastställdes , alltså . Målen säger att alla ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett kulturell eller etnisk bakgrund. Men varför har det hänt så lite på ? Varför är många personer med utländsk härkomst fortfarande arbetslösa efter att de bott i ? Kan det bero på att man inte har haft kontroll på hur pengar som satsas har använts, eller att man pratat och utrett mer än gjort konkreta handlingar? Varför måste man tillsätta en arbetsgrupp, som regeringen gjorde , för att se över hur integrationspolitiken kan förbättras? Varför måste man tillsätta utredning efter utredning? Detta borde vara färdigutrett vid det här laget. I stället för att föra en långsiktig och planerad integrationspolitik för att bryta utanförskap för många invandrare har man satsat pengar på än det ena, än det andra projektet. Det har saknats kontinuitet. Man skulle kunna tala om en snuttifierad integrationspolitik. Många projekt har startats, och en del av dem har också varit bra. Det måste sägas. Det är synd att inte är kvar här. Men när projekttiden gått till ända och pengarna tagit slut har kanske en framgångsrik insats upphört. Tanken har i många fall varit att kommunen eller någon annan organisation ska ta över och bedriva permanent det som startade som försök. Men saknas pengar i många kommuner. Man måste ta lärdom av det som fungerar bra, se till att det får möjlighet att fortsätta och dessutom kanske genomföra det på andra håll. Jag ska ta ett exempel. Vid Invandrarakademin vid har man fått särskilda anslag för att utveckla ett sätt att utvärdera tidigare akademisk utbildning. som de invandrade studenterna får praktik och kunskap om hur oskrivna regler i det svenska samhället fungerar får de språkutbildning eller komplettering av kunskaper förvärvade i hemlandet. När pengarna är slut måste högskolan ta av sina ordinarie anslag, men de är redan nedskurna. Invandrarakademin har haft bra resultat under det år som den funnits och har medverkat till att högutbildade akademiker får ett riktigt arbete i stället för att leva på bidrag eller göra ett arbete som de är överkvalificerade för. Om regeringen säger att man vill satsa på integration måste man fullfölja hela vägen. Långsiktighet måste vara A och O. Ett bra projekt som Invandrarakademin måste få fortsätta som en permanent resurs. En verksamhet som Invandrarakademin ger invandrare möjlighet att få ett arbete, och som sagts här tidigare att ha ett arbete är nyckeln till integration. Här har förslagit en så kallad jobb- och utvecklingsgaranti. Men för att fler människor ska få arbete behövs också en tillväxt här i landet, och för tillväxt behövs bättre villkor för företagande, lägre skatter och mindre krångliga regler. Kunskaper och kompetens som en invandrare har med sig från hemlandet måste också tas till vara. Språkkunskaper är viktiga, men språkundervisning och praktik eller arbete måste gå hand i hand. Hänsyn måste tas till de enskilda individerna. Alla kan inte stöpas i samma form. Det är viktigt att utvärdera vilken utbildning man har med sig från hemlandet så att man kan använda den här i på ett bra sätt. En grupp som vi inte får glömma bort är kvinnorna. Här finns flera aspekter. Det gäller situationen i patriarkala familjer det är oacceptabelt att 14-åriga flickor tvingas gifta sig men också möjligheten att komma utanför hemmet och få möjlighet att lära sig svenska och hur det svenska samhället fungerar för att sedan kunna få ett arbete eller åtminstone kunna klara sig elementärt i samhället, till exempel samtala med sina barns lärare. Barnen gör att kvinnorna har svårt att komma utanför hemmet. I finns flera exempel som fungerat bra. Tyvärr har något fått läggas ned i brist på pengar. En verksamhet som fungerat bra och som ännu så länge finns kvar är den där kvinnorna får utbildning och barnen är i förskolan på samma plats i området där man bor. Dessutom får kvinnorna praktisera i området. I vår motion om integration tar vi upp hur viktigt det är att kvinnorna får en möjlighet att lära sig svenska utifrån sina egna förutsättningar. Det finns många fler områden som är viktiga för integrationen. Skolan har det redan talats om här . Genom en skola som satsar på kunskap ges framför allt elever som kommer från familjer där det saknas utbildningstradition större möjligheter. Här vill satsa mer pengar i de områden där det finns fler invandrare. Ett bra flyktingmottagande med kortare handläggningstider är också en förutsättning för en bra integration. Det är dags för en annorlunda integrationspolitik med långsiktighet i stället för snuttifiering och där individens kompetens och möjligheter ställs i centrum. 166 SKÅNBERG (kd): är inte bara integrationsminister och borde i den egenskapen ha varit här när har en allmänpolitisk debatt som kanske är den viktigaste . Hon är också demokratiminister, ett uppdrag som hon sköter lika tystlåtet som uppdraget att vara integrationsminister. Det är just om demokratin jag tänker tala. Demokratin är inte hotad i vårt land, som den kan vara i unga demokratier världen över eller i diktaturer där den aldrig blivit genomförd, men den är undergrävd. Demokratin behöver livsluft. Den behöver för varje generation återvinnas. Vi kristdemokrater hävdar inte att demokratin som styrelseform skulle vara utan brister och nackdelar, att demokratiskt fattade beslut automatiskt skulle vara de visaste eller att de demokratiska beslutsprocesserna skulle vara de snabbaste eller effektivaste. Ändå är demokratin naturligtvis omistlig och oöverträffad. Jag tänker på träffande ord : Ingen påstår att demokrati är perfekt eller allvetande. I själva verket har det sagts att demokratin är den sämsta styrelseformen, om man undantar alla andra styrelseformer som prövats tid efter annan. Det har gjorts många försök att bestämma demokratins väsen. Särskilt brännande var frågan om demokratins väsen i efter freden , efter gigantiska kamp mellan kommunismen, fascismen, nazismen och demokratin. I den klassiska boken ? definierar den danske professorn i statsrätt demokratin rent operationellt, alltså som ett arbetsredskap, som beteckning för en viss statsform, det vill säga det sätt som en stat är organiserat på och som finner uttryck i statens författning. Men det räcker inte att bara se demokratin som att kan styra . Hans samtida, den danske statsvetaren och teologiprofessorn , framhåller i sin också klassiska bok demokrati samtalet som demokratins kärna. Han skriver: Demokratins väsen är bestämt av samtalet, förhandlingen, av den ömsesidiga respekten och förståelsen av det härav framväxande intresset för helheten. Han talar om demokratin som en livsform: Demokratin är inte något i sig själv avslutat. Det är inte en seger som är vunnen, utan en kamp som ständigt pågår. Det är inte ett en gång uppnått resultat, utan en uppgift som ständigt på nytt ska lösas. Framför allt är det inte en lära som man i en handvändning kan tillägna sig eller byta till. Det är ett sätt att tänka, en livsform, som man först tillägnar sig genom att man lever den i det personliga privata livet, i förhållande till familjen och grannar, därefter i förhållande till en större krets, i förhållande till landsmän och slutligen i förhållandet till andra nationer. Han drog slutsatsen: Demokratin är inte självklar. Den måste återerövras av varje generation. Om detta är demokrati är demokratin i undergrävd. Här märker vi år att Socialdemokraterna sitter som fastvuxna vid regeringsposterna fast de är i minoritetsställning. Med ett överslag skulle vi kunna säga att av har Socialdemokraterna varit vid makten i drygt 60. Det innebär en bristande vitalisering av demokratin som är allvarlig. Visst, i formell mening är detta naturligtvis riktigt. Man har vunnit valen. Men när det handlar om att på lång sikt räcka demokratin vidare till nästa generation så behöver demokratin vitaliseras. Hur kan det ske? Vi kristdemokrater vill i en motion som vi har lagt fram om just demokratin peka på några punkter. Den ska riksdagsbehandlas. Jag vill bara anmäla detta här i kammaren. Vi skulle vilja fortsätta tänka på en etisk kod för politiker. Vi menar att om jurister, psykologer, läkare och så vidare kan ha en etisk kod för hur de ska uppträda så kan vi politiker också ha det. Vi vill gripa oss an problemet med nyrekrytering av förtroendevalda och hoten mot förtroendevalda. Vi vill också ha en värdekommission. Det är genomfört i , och det aktiverade hela det norska samhället. Det skulle det göra här också. Vi skulle vilja ta bort fyraprocentsspärren och införa en typ av trappa så att man åtminstone blir representerad vid ett sämre valresultat. Vi skulle vilja ha en medborgarbok som vi kan räcka över till den nye medborgaren om medborgarskapets innebörd och samhällets grundvärderingar. Vi skulle vilja aktivera den kommunala självstyrelsen betydligt mer, med mer av kommunalt självstyre och mer av möjligheten att ha folkomröstningar i kommunerna. 167 (): Det räcker inte att vi bara har en minister som ägnar sig åt demokratiområdet. Det är ju alla ministrar som ägnar sig åt demokratiområdet. Vi har också flera som direkt har fått ta över det ansvar som den tidigare demokratiministern hade. Om inte hade möjlighet att vara här , fru talman, hade det varit önskvärt att någon av de andra ministrarna hade kommit i hennes ställe. Vi som har fått medborgarnas förtroende all makt utgår från folket till oss i måste verkligen föra en intensiv debatt om hur vi ska kunna använda den makten till att stärka medborgarnas möjligheter till deltagande, påverkan och också utkrävande av ansvar av oss och av andra. Vår bild av är enhetsstaten. Vår bild av är att olikheter är skrämmande. Vi ser inte fördelarna i mångfalden. Det må gälla människor, som vi pratade om tidigare när det gällde integrationsfrågor, hur vi löser olika problem i olika delar av landet eller hur människor prioriterar i sin egen vardag. Vi ser, och har sett , att intresset för valen sjunker. Det sjunker mest där makten är minst. Väljarna är rationella. Man funderar naturligtvis på varför man ska ge mandat till tjänstemän. Vem ska man utkräva ansvar av i systemet? Kan man inte hitta svaren på de frågorna, fru talman, då stannar man hemma. Vi ser att det sjunkande valdeltagandet är tydligast i valen till kommunfullmäktige, och regionfullmäktige. Vi ser det också på riksnivå. Vi ser det i deltagandet i Europaparlamentsvalet, som sjönk från till . Så många av väljarna ansåg att det var viktigt att gå och välja. Alla frågar sig nu: Vem bär ansvaret? är det någon annan, någon otydlig, som inte går att välja och som inte går att avsätta. Från vår sida ser vi att det är dags att byta ordning. Den samhällsordning som vi har haft måste nu uppdateras, uppgraderas. Vi måste få en samhällsordning för 2000-talet där vi som medborgare, som lokala, regionala, nationella, kontinentala och globala aktörer, vill delta i alla arenor. Vi måste bygga samhället tydligt underifrån, fru talman.