prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — Slutsatsen blir alltså att ökade bidrag ochtransfereringar ger bästa resultat. Borde i så fall inteden bästa av hälsa ha infunnit sig när socialbidragenslog all time high? Jag uppfattade inte att vi hade såväldigt bra folkhälsa då. Nej, transfereringssystemoch försörjningssystem kan inte avhjälpa problemsom kommer till följd av en bristande arbetsmark-nadssituation och dålig social rörlighet. Återigen,genom att fokusera på symtomen snarare än på orsa-ken kan problemen i stället fördjupas och häl-soproblemen öka.Slutligen, herr talman, präglas regeringens förslagav goda intentioner och en bred ansats som rör vittskilda delar av samhället. Det leder i sin tur till av-saknad av genomarbetade analyser av problem,eventuella målkonflikter och konkreta åtgärder. Vi hade hellre sett en avgränsning av ensaklig analys och problemformulering och dessutomprioriteringar mellan åtgärderna. Alltför lite hänsyntas också till den enskildes ansvar och integritet.Gränsen mellan å ena sidan befogad omtanke ommedborgarnas hälsa och å andra sidan förmynderi ochklåfingrighet överskrids alltför ofta i denna proposi-tion.Anf. 21 Statsrådet () replik:Herr talman! säger atthon inte motsätter sig målen, men hon säger att vimåste lägga mer ansvar på den enskilde. Det är detman ska utgå från. Precis så är det nog, för här går endjup ideologisk klyfta. Vad det handlar om är om vihar ett ansvar för varandra eller om vi bara har ansvarför oss själva. Det är det som är frågan. Min uppfatt-ning är att vi faktiskt har ett ansvar för varandra, ochsamhällets institutioner är ett sätt att faktiskt ta detansvaret. Det är en fråga om solidaritet.Tydligast kanske detta visar sig i alkoholpolitiken.Här går fram och säger attvi ska sälja Systembolaget. ska vi ha öppet dygnetrunt på krogarna, sade ni i . ska visänka skatterna så att vi inte ens har råd att ta handom dem som hamnar i alkoholmissbruk. Vi sade att viinte hade råd att satsa på missbrukarvården. Allt dettai en situation där drickandet ökar bland de unga. Dåär formel att man måsteta ansvar för sig själv. Min fråga är: Hur tror CristinaHusmark att drickandet bland de ungaskulle bli om vi skulle sälja Systembolaget och där-efter också släppa ut vin och starköl i ICA-affärer ochKonsumbutiker? Tar inte hon något ansvar för ung-domars drickande?Anf. 22 () replik:Herr talman! Statsrådet inleder med att tala omomsorg. Vi har olika typer av omsorg. Statsrådetsomsorg om dem som är utsatta i samhället, till exem-pel ensamstående mammor som inte klarar av att levapå den lön de tjänar, är att ge dem mer bidrag, göradem mer bidragsberoende, mer utsatta. Vi vill ge demmer pengar i plånboken genom att undanta iskatt . Jag anser att det är genom egnapengar och eget arbete som vi visar omtanke integenom att göra dem mindervärdiga och underställdaen myndighet.Sedan till alkoholproblematiken, som statsrådet ärinne på. dricker folk mer, ungdomar drickermer. Statsrådet kommer också från och serdessa lastbilar som kommer in från . har ju ansvar för den alkoholpolitik som bedrivsi dag. Ändå ser vi hur siffrorna för alkoholkonsum-tionen ökar. Vi ser hur mer och mer tas in över grän-serna. Det är denna politik som inte håller.Däremot, statsrådet, kan jag upplysa om att soci-alutskottet gjorde ett studiebesök i för någotår sedan. I tittade vi bland annat på hur mangjorde när man tog bort monopolet men samtidigtsatsade på intensiv upplysning. Tillverkare och distri-butörer fick betala en del av vinsten på sin försäljningsom gick till utbildning och information. Där såg viatt man tack vare att man tog bort monopolet ochsatsade på information fick ned konsumtionen. Jagtycker inte att statsrådets stöd för dagens alkoholpoli-tik hjälper ungdomar. Vi måste prova någonting an-nat.Anf. 23 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag ska åka till om 14 dagarför att se hur man har gjort. Det kanske inte är hante-ringen av försäljningsmonopolet som är mest intres-sant utan just det som varinne på, nämligen hur man kan leda ned vinsterna avalkoholförsäljningen i offentliga kassor, som jag villtitta på.Det hon glömde säga var att man i fak-tiskt höjde alkoholskatterna kraftigt för att kompense-ra när man släppte monopolet. Jag är inte inne på denlinjen.Med den politik som föra ser jag att drickandet skulle riskera att gå nedytterligare i åldrarna. Jag tror att är iotakt med opinionen här. Jag är inte nykterist själv,regeringen har ingen absolutistlinje, men vi har enlinje som säger att vi vädjar till måttfullheten. Vi somanvänder alkohol måttligt måste ibland göra avkall påvår bekvämlighet för att se till att vi kan ta hand omdem som får alkoholproblem och även se till att be-gränsa konsumtionen till exempel bland ungdomaroch för att minska alkoholen i trafiken.Men den grundläggande fråga det handlar om är:Ska vi ta ansvar för varandra eller ska vi bara ta an-svar för oss själva? Har man den linje som CristinaHusmark har, att vi bara ska ta ansvar föross själva, handlar det naturligtvis om att sänka skat-terna och så får var och en klara sig själv. Där går denideologiska gränslinjen i den här frågan.Anf. 24 () replik:Herr talman! Statsrådets ansvar för dagens alko-holpolitik visar i alla fall inte ansvar för andra när viser hur drickandet ökar.Dessutom undrar jag hur statsrådet ser på införselfrån , som kommer att sänka sina skatterännu mer. Är det inte bättre att vi behåller våra köpav alkohol inom gränser? håller svenskglasåtervinning på att gå i konkurs därför att manmåste ta hand om alla flaskor som kommer från ut-landet. Det visar bara att dagens alkoholpolitik intefungerar.Vi måste ha kraftfulla åtgärder i skolan. Vi måsteha kraftfulla åtgärder till information och utbildning.Det är dagens alkoholpolitik som gjort att vi harsvartsprit, att vi har en hembränning som flödar i dethär landet därför att det är så attans mycket billigare.Vi har redan fått ett beteende, statsrådet, som jag ärdjupt oroad över hur vi ska kunna bryta.Sedan kan jag konstatera att statsrådet på ingetsätt talar om ensamstående föräldrars situation ochutsatthet. Man pratar inte om arbetslivet och om att geföretagshälsovården möjlighet att återigen få bedrivasjukvård för att komma närmare människor som harohälsa. Statsrådet pratar inte någonting om hur vi skastödja människor som har låg utbildning. Det finnsmånga andra saker när det gäller stress och hets iarbetslivet. Vi ser rapporter om att desom arbetar inom de privata delarna av hälso- ochsjukvården mår bättre. De har högre lön och är mind-re stressjuka. De mår mycket bättre. All den politiksom går regeringen emot men som faktiskt är ensanning och en verklighet tar inte statsrådet upp.Anf. 25 ():Herr talman! Jag måste medge att det är frestandeatt ge sig in i den alkoholpolitiska debatten mellanstatsrådet och , men jagska avstå. Jag nöjer mig med att uttrycka min glädjeöver att statsrådet ska resa till och med egnaögon se och förhoppningsvis skåda igenom den myt-bildning som framför allt ägnar sig åt.Jag kan också konstatera att det inte finns ett spår avvetenskapligt stöd för att enbart information om alko-hol kan kompensera försvagningen av de traditionel-la, effektiva instrumenten som till exempel alkohol-beskattning, inte ens i det underbara Quebec.Herr talman! Jag tänkte börja med några mer all-männa reflexioner.Det svenska folkets hälsa uppvisar något av en pa-radox. Å ena sidan kan vi notera alla de framgångarsom statsrådet var inne på. Vi lever än någon-sin. Vi har fått bukt med en rad av de hemska folk-sjukdomar som våra förfäder led under. Å andra sidantycks vi återigen vara sjukare - i varje fall mersjukskrivna - . Vi ser att i takt med att vihar avskaffat de gamla hoten mot folkhälsan har viintroducerat nya hot, ofta skapade av människor. Vikanske inte är sjuka, men vi är i alla fall vad en del avmina vänner i skulle kalla ofriska. Detär naturligtvis oroande.Den enda rimliga slutsats man kan dra av den härutvecklingen är att vi måste starkare betona det före-byggande arbetet. Det är därför propositionen harlagts fram. Det är bra att vi har fått ett samlat uttryckför det förebyggande arbetet, det som kallas folkhäl-sopolitik. Jag tycker också att det är bra att regerings-chefen har markerat vikten av detta genom att tillsättaett särskilt folkhälsostatsråd.När detta positiva är sagt måste jag ändå säga atthos mig liksom, det framgår av de motioner vi nu skaremittera, hos övriga motionärer finns en känsla avbesvikelse över propositionen. Man skulle kunnaanvända många slitna uttryck: Det bidde en tumme.Spänd förväntans upplösning i intet - i varje fallnästan intet. Lång förberedelsetid, ganska lite kon-kreta förslag.Det ligger något rättvist i att säga att detta snarareär en rapport än en proposition. drabbar inte den-na kritik i första hand . Han har ialla fall fått fram propositionen, som vi alla har läng-tat efter - i alla fall väntat på - så . Det är alltidnågot. Vi har något att börja med. framgårdet att det inte är mycket till nya förslag utan mer enlägesbeskrivning. Dessutom har man i förhållande tillFolkhälsokommittén ändrat på målstrukturen somutredningen under ledning hadelagt ned mycket jobb på.Jag har försökt att hitta motiveringen till detta.Det enda motiv jag har kunnat hitta är att det passarbättre ihop med regeringens allmänna sätt att styramyndigheter och statlig verksamhet. Det är inte ettsärskilt starkt argument när man har haft en kommittésom har utarbetat betydligt mer konkreta mål förfolkhälsoarbetet. Dessutom föreslår man att regering-en i fortsättningen ska fastställa delmål. Jag har letatefter motiveringen till detta, och jag har inte någonmotivering där heller. Nog vore det väl bättre att fådelmålen, de konkreta målen, för folkhälsoarbetetförankrade i när man sedan ska gå ut tilllandsting, kommuner och folkrörelser och arbeta fördessa mål. Jag har svårt att förstå att målstrukturenskulle vara sista ordet.Jag tror, precis som flera motionärer, att det voretill fördel för det fortsatta arbetet om regeringen nästagång kom med en mer stabil och konkret målstrukturoch om man lät ta ställning till delmålen -precis som man redan gör på alkohol- och drogområ-det med olika handlingsplaner och mål. Det kundevara ett gott exempel även för andra folkhälsoområ-den.Jag kan inte låta bli att säga att omorganisationenav den viktiga myndigheten på området, Folkhälsoin-stitutet, framstår som svår att motivera. Den är ocksåogenomtänkt. Man talar om att skapa ett stabsorgan,som man lägger dit omfattande tillsynsupp-gifter. Man tar bort, i varje fall begränsar, möjlighet att bedriva programarbete utanatt tala om hur det ska gå till i stället. Jag vet att deberörda till exempel på allergiområdet är oroliga överutvecklingen. Det går inte att se omorganisationen påannat sätt än att kanske kommeratt få uppgifter, men då ska det vara beslut av rege-ringen i varje särskilt fall. Det speglar inte någotstörre förtroende för regeringens egen myndighet.Nu gäller det att gå vidare med åtgärder. Det be-hövs forskning för att få bättre underlag på mångaområden. Det behövs information och upplysning såatt människor själva kan ta ställning till sin hälsa. Vivet också att vi inte kan avstå från ekonomiska styr-medel. Det räcker inte bara med information. Påmånga områden handlar det om att ge incitament tillatt leva på ett sätt så att man skyddar sig mot häl-soproblem. Det gäller inte bara alkoholområdet utanen rad olika områden. Det är för mig inget konstigareän att vi har incitament inom socialförsäkringarna,inom miljöpolitiken och på många andra områden.Det internationella arbetet blir allt viktigare efter-som vi blir mer och mer påverkade av omvärlden. Detär som regeringen säger, det vill säga att det är fram-för allt som har betydelse.Regeringen gör många fina bekännelser till arbete. Men om den ska kunnaarbeta behöver den pengar, inte bara allmänna pengar.Sverige bör utnyttja det faktum att vi har kommitlångt i folkhälsoarbetet till att också ge pengar styrdatill exempel till missbruksområdet - så att inte orga-nisationens arbete går i stå. Jag vet inte hur mångagånger jag ska behöva säga detta innan det ger resul-tat, men jag är fortfarande optimistisk.Vi får arbeta med propositionen. Vi får hoppas attdet kommer mer konkreta förslag . Jag tror,precis som statsrådet, att det kan ske i en anda avsamförstånd. Här finns partiskiljande frågor, men detär väl ingen hemlighet att den stora ideologiska skill-naden går mellan Moderata samlingspartiet och övri-ga partier.Moderaterna skiljer ut sig på många sätt. Man ta-lar om att ge information, men man avstår från styr-medlen, vilket innebär att man vill ge ökad frihet förde kommersiella krafterna. De vilar inte, varken pådrogområdet eller på några andra områden. Det bety-der naturligtvis att om den politiken får råda ökarskadorna och minskar folkhälsan.Om man ser på övriga partiers motioner kan mantryggt säga att det finns ett brett samförstånd omkringfolkhälsopolitikens principer. Det är klart att det partisom sitter i regeringsställning tycker att det är rege-ringen som ska fastställa delmålen. Men jag vill ge ettlitet varningens ord. Det kan hända att ni någon gånghamnar i opposition. Då vore det kanske inte så dumtatt fick vara med och fastställa målen. Vemvet när det händer? Det kan hända mer ihistorien.Herr talman! Jag menar att vi ska arbeta med denhär propositionen i en anda av samförstånd, men viska också se fram emot nästa etapp, nästa rapporteller förhoppningsvis en mer konkret proposition.Under tiden arbetar vi naturligtvis i socialutskottetmed de olika delförslag som redan finns framlagdaoch som är betydligt mer konkreta.Anf. 26 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag tackar för tyd-ligheten när det gäller alkoholpolitiken, men jag hadeinte förväntat mig någonting annat.Jag har slutat att använda ordet alkoholliberal omModeraternas politik just av det skälet att det kännslite knepigt att säga det. säger jag i stället låtgå-politik. Det är precis vad det handlar om; samhälletska inte ta ansvar utan var och en ska ta sitt eget an-svar och sedan struntar man i hur det går. Tack förtydligheten att reda ut hur partierna grupperar sig idetta. står på sin kant, och sedan finnsinte så mycket annat. Vi andra partier står samlade.Man kan alltid kritisera oss för hur mycket vi gårtill med. Man undrar om det är så att riks-dagen bara ska ställa sig bakom det övergripandemålet och de elva målområdena eller om man ocksåska gå in i delmål, etappmål och kanske också fast-ställa indikatorerna, som jag också har sett föreslås imotionsskörden. I en del fall måste man faktiskt varaberedd att avhålla sig - det säger jag gärna också somgammal riksdagsman - från att gå för långt in i de-taljerna, till exempel när det gäller indikatorer. Folk-hälsoinsitutet ska nu ta fram de indikatorer som vi skaanvända, och jag får rapporten i mars.Vi måste gå till och be omlov för att ändra sådana detaljer. Jag tycker att detviktigaste är att tar den övergripande mål-diskussionen om hur ungefär vi ska disponera arbetetoch sedan är med under mandatperiodens gång för atthela tiden stämma av hur vi fullföljer målen. Därförhar vi sagt att en av uppföljningarna ska vara just iform av en riksdagsskrivelse som vi tänker ta framregelbundet, kanske inte men i vart fall vart-annat år, där ges möjlighet att ge synpunk-ter på och diskutera hur arbetet framskrider.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot de här redovisning-arna. Jag är medveten om att be-höver arbeta mer för att få fram bra, preciserade indi-katorer, därför att om man inte har indikatorer är juinte målen så mycket värda. Därför kanske vi kanhoppas på en mer konkret redovisning nästa gång,och då får vi väl ge oss till tåls med det vi har nu.Men även om det skulle vara i form av en rapporteller redovisning kan jag försäkra, i varje fall för vårdel, att vi inte kommer att dra oss för att komma medkonkreta ändringsförslag när redovisningarna kom-mer. Jag tror nämligen att det är av stort värde för detfortsatta arbetet, när man ska ut till kommuner,landsting, frivilligorganisationer och näringsliv, ommålen för folkhälsoarbetet är förankrade i riksdagen.Det har vi märkt på de områden som jag har sysslatmed, och jag tror att detsamma gäller på andra områ-den.Som sagt: En vacker dag kanske ansvarsförhål-landena är omkastade. Då kan det vara kul, också förSocialdemokraterna, att vara med och diskutera merakonkreta mål.Anf. 28 Statsrådet () replik:Fru talman! Det beror lite på vilka metoder manvill använda för att förankra nedåt. I den nationellaledningsgruppen som vi ska tillsätta kommer repre-sentanter från attvara med. Det är ett sätt att se till vi får med ocksåkommuner och landsting på vagnen.Det här är en målproposition. Det uppdrag somFolkhälsokommittén har haft är nämligen att läggafast mål. Konkreta åtgärder vidtar vi ju på andra om-råden i huvudsak.Vi har en alkoholkommitté som jobbar förebyg-gande. Till exempel går skriften Tonårsparlören nugår ut till alla föräldrar som har barn i sjunde klass föratt de ska diskutera alkoholfrågor med sina ungdo-mar. Vi har narkotikasamordnaren, , somju lägger fram konkreta förslag och jobbar vidare medsitt arbete. Vidare arbetar medförebyggande av tobak. Mycket av de konkreta sa-kerna görs alltså i andra forum.Detta är en målproposition, och då är det just må-len vi sätter upp. Det konkreta arbetet genomförs oftai andra sammanhang.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag håller med om att på alkohol- ochdrogområdet har antagit konkreta hand-lingsplaner. Det skulle kunna vara ett föredöme förmånga andra områden, där man ibland kanske före-ställer sig att det är något som man inte behöver gåtill med utan att man kan lösa det inombyråkratin i och sedan förhandlalite grann med sina vänner i . Men jag tror att det är en fördel omman även när det gäller till exempel kost och en radandra områden som nämns i propositionen har in-ställningen att man ska gå till för att fåförankring. I varje fall ska man stämma av att man ärpå rätt väg.Jag ser fram emot att vi får sådana förslag ocksåpå andra områden, även om man naturligtvis alltidhar lite olika styrmedel på de olika områdena.Anf. 30 () replik:Fru talman! vill avveckla monopolet.Vi vill göra det i två steg. I det första steget vill vi attöl och vin ska kunna säljas i licensierade affärer. Närdet gäller steg nummer två anser vi att Systembola-gets monopol bör kunna avskaffas. Vi vill att tillståndsom ges för alkholförsäljning ska kunna dras in väl-digt mycket lättare än . Vi ger 40 miljoner kro-nor mer än regeringen till ANT-undervisning i sko-lan.Gabriel verkar instämma i statsrådetskommentar här om att moderat alkoholpolitik är enlåt-gå-politik. Jag tycker snarare att dagens alkohol-politik är en låt-gå-politik, där vi ser hur konsumtio-nen ökar och hur införseln ökar. Jaganser att man snarare är att betrakta som mono-polkramare.Men, , till frågan om styrmedel.Gabriel sade att vi på något sätt avhändeross möjligheten till styrmedel. Då undrar jag, efter-som det fungerar så dåligt, vilka styrmedel merGabriel tycker bör finnas för att ytterligareminska alkoholkonsumtionen i detta land.Anf. 31 () replik:Fru talman! Vi kommer att få enrejäl alkoholpolitisk debatt om det betänkande som vihar preliminärbehandlat i socialutskottet. Då ska jaggärna utveckla min syn på alkoholpolitiken.För dagen vill jag bara säga att och hänvisning till de storaframgångarna i inte är grundad på någonvetenskaplig analys. Det finns inte skymten av envetenskaplig utvärdering av informationsverksamhe-ten i som skulle styrka att man kan ersättasådana styrmedel som skatter med enbart informa-tion.Vi vet att de stora problem som vi har i nuär en mindre behaglig följd av vårt inträde i EU, somjag för övrigt var för. Men just på den här punkten hardet lett till stora nackdelar, särskilt efter det att densocialdemokratiska regeringen gav efter för kommis-sionens tryck och inte infriade det löfte som man gavtill väljarna i folkomröstningen om att hålla införselnpå en lägre nivå. Det är detta och att man också harsänkt skatterna som är orsaken till att vi dricker merän vad vi har gjort . Det är alltså inte felpå vår politik, utan det är att man har börjat gå ifrånvår politik som har lett till det ökade drickandet.Däremot visar erfarenheten att just när det gällersvartspriten, där det har gjorts en bred insats medbåde information och konkreta åtgärder av tull ochpolis, har vi faktiskt lyckats tränga tillbaka den ille-gala alkoholen så att den nu står för avden totala konsumtionen.Nu är det resandeinförseln som är det stora faro-momentet, och vad vi ska göra åt den är inte lätt attsäga. Den enda lösning som kan förhindra ökadealkoholskador är troligen om vi kan påverka Europa.Anf. 32 () replik:Fru talman! nämnde att mangenom information har lyckats att få ned omfattning-en av svartspriten. Det är precis det vi vill göra; vi villkraftfullt öka informationen och utbildningen för attminska alkoholskadorna.Jag ska bara kort fråga och GabrielRomanus: Anser ni att ett styrmedel för att minskaalkoholkonsumtionen vore att öka beskattningen avalkohol, om det hade varit möjligt?Anf. 33 () replik:Fru talman! Under det senaste årtiondet har de re-ala alkoholpriserna sjunkit med . Det ärklart att det har berott på inflytandet från EU. Om viinte hade haft det inflytandet hade naturligtvis interiksdagsmajoriteten låtit alkholdryckerna bli 20 %billigare. Det är svaret på den frågan.När det gäller detta att tränga tillbaka svartspritenvill jag understryka igen att det inte enbart är infor-mation utan en kombination av informationsåtgärder- kanske något kontroversiella ochprovocerande men tydligen effektiva - och insatserav tull och polis som med all sannolikhet har lett tillatt svartspriten har minskat.Det faktum att man nu på laglig väg kan få ganskamycket alkohol billigt genom att resa till naturligtvis också haft betydelse. Vi ska inte röraoss i något illusionsrum här.Man kan konstatera att det inte finns något veten-skapligt stöd för att man enbart med informationskulle kunna uppnå några bestående resultat när detgäller att minska alkoholskadorna. Vi skulleväl alla tycka att det var perfekt om man bara kundeinformera människor och sedan skulle alkohol-problemen minska, men så är det inte. Det har inte inågon del av världen belagts att man kan åstadkommadetta. All forskning pekar på att det är när man kankombinera styrmedel som skatter, tillgänglighet ochinformation som man kan nå resultat i form av attförebygga alkoholskador. Det är väl inget fel att ta tillsig den forskningen när den är så pass stabil som denär?Vi använder ju skatter som påverkansmedel påandra områden, till exempel på miljöområdet ochtobaksområdet. Varför skulle vi inte göra det ocksåpå alkoholområdet om vi kan?Anf. 34 ():Fru talman! Jag kan börja med att säga välkom-men i debatten till . Det är förstagången jag har förmånen att få debattera med honom.Jag vet att detta är en av de första propositionersom har lagt fram och skrivitunder tillsammans med . Jag skullevilja fråga om är stolt över den härpropositionen. Nöjda brukar ni ju inte vara, men ärMorgan stolt över propositionen? Det ärinte och jag.Det har gått ungefär det utarbetadesdirektiv för . Produkten blev knappast en heltumme. Jag är ändå så generös att jag säger att omman har lagt fram ett förslag som är otillräckligt ochpå många sätt dåligt ska man ha chans att göra omdet. Just därför har i sin motionavstyrkt propositionen.Jag satt här i min bänk och tänkte på när jag gick iskolan . Då var det inte möj-ligt att få komplettera en uppsats eller ett prov, somdet är . får eleverna med sig uppgiften hem -vare sig det är en avhandling, en C-uppsats eller nå-got annat - för att komplettera den och sedan kommatillbaka. Det kanske är en riktig pedagogisk metod.Men vi fick en bock när det blev fel, och man fickgöra om i stället. tycker jag att regeringen bordefå chansen att göra om propositionen, så att den verk-ligen blev vad en proposition ska vara, nämligenkonkreta förslag.När jag läste be-tänkande blev jag glad.