prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — Vi jobbar intensivt med byggkostnaderna och konkurrensfrågorna. Byggkostnadsforum på , som jag tror utskottets ledamöter har kommit i kontakt med, visar tydligt med sina exempel att det går att bygga kvalitativt bra bostäder till rimliga kostnader som normala inkomsttagare kan efterfråga. Det är till och med möjligt, säger , att göra utan investeringsstöd Vi arbetar också med . Vi håller på med remissarbetet för att ta till vara de tankar som fanns i för att öka konkurrensen. En mängd andra åtgärder är på gång. Några aviserades i budgetpropositionen: tredimensionell fastighetsbildning, en effektivare planprocess, att se till att kapitalförsörjningen till bostadsbyggandet fungerar på ett bättre sätt och ett förbättrat statligt kreditgarantisystem som innebär att vi nu väsentligt förbättrar de statliga kreditgarantierna. Det här är några exempel på de insatser som görs. Jag är övertygad om att vi kommer att se ett ökat bostadsbyggande, från nivån på 24 000 upp mot 30 000, under en förutsättning, att kommunerna nu tar ett rejält ansvar för bostadsbyggandet. Jag går över till kommunfrågorna. Vi har haft några goda år i kommunsektorn. har 40 000 fler anställts i kommuner och landsting. Lika många har tillkommit via entreprenader. befinner vi oss i en lågkonjunktur som ställer nya krav. Efter de goda åren slår naturligtvis den internationella lågkonjunkturen igenom i också på det sättet att skatteintäkterna inte ökar lika kraftigt längre i kommunsektorn. Då gäller det att anpassa kostnadsutvecklingen efter en lägre ökningstakt för skatteintäkterna. Det är en svår uppgift för många plågade kommunal- och landstingspolitiker runtom i landet. Det här säger också väldigt mycket om att grunden för att klara välfärdsmålen avgörs av våra förutsättningar att driva en framgångsrik tillväxtpolitik. Den stora frågan för kommuner och landsting i som vi har att hantera är utjämningssystemet. presenterade sitt förslag till nytt utjämningssystem. Kommitténs arbete har bedrivits och haft den grundläggande utgångspunkten att kommuner och landsting ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar genom en långtgående utjämning för strukturella kostnadsskillnader och för skillnader i skattekraft. Jag ställer mig helt bakom den principen. Systemet med utjämning har sin grund i ett solidariskt och rättvist tänkande. Vi behöver ha ett utjämningssystem om det ska finnas något reellt innehåll i den kommunala självstyrelsen. Utan ett utjämningssystem skulle vi ha kommuner i det här landet som skulle kunna hålla en kommunalskatt på medan andra kommuner hade behövt ha en kommunalskatt på . är det viktigt att hålla dörren öppen för förändringar. Jag tycker att kommittén har utfört ett bra arbete, även om jag inte tar ställning till alla detaljer i kommitténs förslag. Vi ska ha en remissrunda och en bred debatt ute i om det här innan regeringen bestämmer sig. Jag har en utgångspunkt för det arbetet. Jag vill hitta ett system för utjämning som har en bred uppslutning i Kommun- och . Jag vill också komma fram till ett utjämningssystem som står sig över tiden och som gärna har en bred parlamentarisk majoritet i den här kammaren. Det är de utgångspunkter jag har för det arbete som vi nu är inne i och där vi ska försöka att lägga fast principerna för det kommande utjämningssystemet. 209 () replik: Jag ska be att få återkomma till skatteutjämningen senare, i mitt inlägg. Låt mig i stället ställa en fråga till statsrådet om den allvarliga ekonomiska situationen i många kommuner och landsting. Jag hörde finansministern säga i TV att kommunerna förbrukade alldeles för mycket av sina stora intäkter , och när nu skatteinkomsterna tryter i form av lägre ökningar blir det problem. Man kan förvisso hålla med finansministern om det, och statsrådet var också inne på det. Men då är min fråga till statsrådet: kom regeringen aldrig med något förslag om god ekonomisk hushållning i kommunerna? Det betänkande som togs fram hade ändå som utgångspunkt att det skulle finnas ett antal verktyg för staten att påverka kommunerna så att de hade en god ekonomisk hushållning, bland annat att ge de kommunala revisorerna ökade befogenheter att larma om inte den kommunala ekonomin sköttes väl. 210 Statsrådet () replik: Som jag sade hade vi naturligtvis i delar av kommunsektorn en väldigt kraftig volymtillväxt och mycket kraftiga kostnadsökningar under de goda åren. I landstingssektorn har kostnaderna ökat . När skatteintäkterna viker är det klart att det inte går att hålla kvar den kraftiga ökningen av kostnaderna utan man måste anpassa kostnadsvolymen. Det är naturligtvis ett speciellt problem i , även om en del andra landsting också har problem. Vi har aviserat en proposition om god ekonomisk hushållning . Den finns med i propositionsförteckningen. Vi håller på att jobba med de frågorna . 211 () replik: Det är bra om den kommer då, men den är ju försenad. Min fråga är nu vilken bedömning statsrådet gör beträffande den kommunala ekonomin. Det är en mycket försiktig bedömning i budgetpropositionen av vilken kommunalskattehöjning som landet står inför, grundad på prognos, som uppenbarligen har underskattat de stora underskotten i många kommuner och landsting. är min fråga: Har statsrådet någon färskare bedömning av risken för ytterligare skattehöjningar? Vad tror statsrådet beträffande den kommunala sektorns resultat 2003 och även 2004? 212 Statsrådet () replik: Vi skrev i budgetpropositionen att vi trodde på en genomsnittlig utdebiteringshöjning med . Jag tror att den kommer att bli högre än så. Det är ett rakt besked. Hur hög vet jag inte , men högre än så. Jag gör bedömningen att kommunsektorn kommer att ha en ganska besvärlig ekonomisk situation med underskott framöver. Det är påtagligt på landstingssidan. Det samlade underskottet på landstingssidan prognostiseras till 4,2 miljarder, där och svarar för merparten. Och, , ett visst ansvar faller faktiskt på ditt parti och era härjningar i och i under den förra mandatperioden. 213 () replik: när vi hade motsvarande debatt sade statsrådet så här: Bostadspolitiken är en viktig och central del av den generella välfärden, lika viktig som skola, vård och omsorg. Han sade vidare: Under den mandatperiod som ligger framför oss ska vi vidareutveckla den sociala bostadspolitiken. En huvuduppgift blir att öka bostadsbyggandet. Bostadsbristen måste undanröjas. Han sade inte bör undanröjas utan måste undanröjas. I budgetpropositionen visar det sig att man tänker sig att det blir 90 000 bostäder, och vi är överens om att det är för lite. Vad gör vi ytterligare för att få upp siffrorna för att undanröja bostadsbristen? Det är en fråga som är lika viktig som skola, vård och omsorg. 214 Statsrådet () replik: Jag nämnde i mitt anförande ett antal åtgärder som ska öka bostadsbyggandet ytterligare. Jag tror att vi kommer att nå upp till en högre volym än 90 000. Produktionen var, som jag nämnde, 24 000 lägenheter. Det är både nyproduktion och ombyggnad av kontor till bostäder. Tillskottet till bostadsmarknaden var 24 000 lägenheter. Det är en ganska god skjuts på bostadsbyggandet i delar av landet. Jag ser planerna för . Jag ser i min egen hemkommun hur det börjar bli fart på bostadsbyggandet också av hyreslägenheter. Jag nämnde som ett annat gott exempel. En förutsättning för att nå högre volymer är att kommunerna tar ett betydande ansvar och att vi lyckas bryta den mer monopoliserade struktur som finns på bostadsmarknaden och få fram lite fler nya aktörer. 215 () replik: Tack, statsrådet! Statsrådet nämnde, mycket riktigt, ett antal åtgärder som dock inte borde ha varit alldeles obekanta för dem som har formulerat budgetpropositionen. De åtgärderna borde ha varit bekanta för dem som skrev budgetpropositionen. När regeringen skriver vad man tror om bostadsbyggandet landar man likafullt på 90 000. Är det så vattentäta skott att de inte vet vad regeringen har planerat i de sammanhangen? Jag tror att ett problem är tillfälligheten i regeringens stöd. kunde man i läsa hur över de politiska gränserna säger att det tillfälliga investeringsstödet inte kommer att råda bot på bostadsbyggandet. vd säger att de behöver ett permanent system som kan fungera . Han säger att den bostadspolitiska situationen har förvärrats av det oklara politiska läget och regeringens tillfälliga satsningar. Samma sak säger , nämligen att vi inte har en riktig bostadspolitik så länge det bara finns tillfälliga stöd. Kan vi förvänta oss något annat för att få upp siffrorna? 216 Statsrådet () replik: Bostadspolitik handlar om vad samtliga aktörer på bostadsmarknaden förmår prestera. När vi för den bostadspolitiska debatten hamnar vi ofta för långt upp. Jag hör inte så många ord från borgerligheten om behovet av att se till att vi får en fungerande byggsektor och behovet av att kommunerna tar ett ökat ansvar. Vissa positiva tecken ser jag ! Det är så oerhört centralt att det finns fler aktörer. Vi har en traditionell uppdelning i där staten svarar för finansiering och rättsliga regleringar, kommunerna har det direkta bostadsförsörjningsansvaret och en fungerande byggmarknad. Jag är övertygad om att vi kommer att lyfta byggnivåerna från 24 000 till 30 000 lägenheter, men det förutsätter att vi kommer loss i med bostadsbyggandet. Vi har god takt i delar av landet i övrigt när det gäller bostadsbyggandet. 217 () replik: börjar med att skylla allt på politikerna i förra mandatperioden. Jag vill upplysa om att i de borgerligt styrda kommunerna i byggdes det 3,75 lägenheter per tusen invånare, och i de socialdemokratiskt styrda kommunerna byggdes det 1,34 lägenheter per tusen invånare. får själv dra slutsatsen av detta. I har det byggts 717 lägenheter, att jämföra med när det var borgerligt styre i . Då byggdes det 2 317 lägenheter. Av det kan man också dra några slutsatser. Fortsätt inte att skylla på de borgerliga i när det gäller bostadsbyggandet. Jag läser i budgetpropositionen om hur mycket det ska byggas. Där framgår det att bedöms antalet sjunka till 1 900. Det sjunker i förhållande till . Det som byggdes var i princip bara småhus. , landshövding i , har sagt att om det ska byggas i kranskommunerna i måste det till infrastruktursatsningar. Är beredd att medverka till att det blir dessa infrastruktursatsningar så att bostadsbyggandet kan komma i gång i ? 40 000 av 56 000 lägenheter är beroende av infrastruktursatsningar. 218 Statsrådet () replik: När vi funderar på hur infrastrukturramarna ska fördelas på länen för , efter det arbete som har bedrivits i och , kommer vi att ha med detta som en viktig ingrediens i våra ställningstaganden. Vad kan vi göra infrastrukturmässigt för att underlätta och frigöra nya områden för bebyggelse? Det är en fråga vi har med i det arbetet. Jag vill knyta an till inlägg, nämligen att utnyttja befintlig infrastruktur så långt som möjligt, att se till att frigöra byggbar mark i anslutning till befintliga infrastrukturstråk. Jo, ni har ett ansvar. När ni lämnade över majoriteten fanns inte färdiga planer för att expandera bostadsbyggandet. Det har tagit tid för den nya majoriteten att komma fram med planer. 219 () replik: har vi fått ett halvt löfte från att det kommer att bli stora infrastruktursatsningar i . Det ska jag ta med mig. Det är bra. pratade i sitt anförande om att marknaden har en betydande roll för att det inte byggs. Finns det verkligen en marknad när det gäller hyresrätter? Hyrorna sätts faktiskt politiskt. Kan man då verkligen mena att det är en marknad? Tycker statsrådet att det är rimligt att en familj bestående av fyra personer i får betala i skatteutjämning till andra kommuner? Det är vad de får betala. Är detta ett rimligt och rättvist system? 220 Statsrådet () replik: Jag får väl läsa i protokollet, men jag tror inte att jag uttalade mig om storleken på infrastrukturinvesteringarna. Jag sade att när vi överväger infrastrukturinvesteringar har vi också med i prioriteringen vad som kan göras för att underlätta att frigöra nya områden för bostadsbebyggelse. Storleken på infrastrukturinvesteringarna har jag inte uttalat mig om. Jag tycker att ska intressera sig lite mer för att få en fungerande byggmarknad, för ökad konkurrens och bättre struktur. Jag skulle välkomna ett sådant engagemang, det vill säga bryta upp kartellbildningar, främja nytänkande, se till att bygga med effektivare byggmetoder. Vi har skilda uppfattningar om utjämningssystemet. får senare svara på om vill att ska få behålla sin skattekraft på medan vi ska ge lite småsmulor till som har en skattekraft på . 221 () replik: är nyproduktionen av produktionsnivå. Produktionskostnaden har ökat. Den var 1984 ungefär en halv miljon per lägenhet, och är den ca per lägenhet. Boendekostnaden har ökat i jämfört med dem som har det värst i i övrigt . Det här är oerhört alarmerande siffror. Det är oerhört viktigt att höra statsrådets uppfattning om vilka åtgärder regeringen kan vidta. Konkurrensen var en sådan åtgärd som statsrådet var inne på. Återigen vill jag betona att även staten borde vara uppmärksam på hur man gynnar de stora byggjättarna. Det är där markpolitiken har en central roll. Hur ser man till att öppna upp möjligheten att konkurrera? Sedan var det frågan om hyressättningssystemet och svarthandeln. Jag skulle vilja höra vad statsrådet anser om hyressättningssystemet. Kommer regeringen att se till att utredningen snabbar på så att det går att ta fram åtgärder? Hur ser statsrådet på kopplingen mellan svarthandel och hyressättningssystemet? 222 Statsrådet () replik: Det var många frågor, och jag ska försöka svara på åtminstone en del av dem. Boendekostnaderna som andel av disponibel inkomst har minskat . Vi hamnar väl kring . Det är ett viktigt trendbrott, efter att vi hade en väldigt kraftig ökning av boendekostnaderna som andel av disponibel inkomst. Det hänger samman med en hygglig reallöneutveckling men också att vi har dämpat det allmänna kostnadstrycket i sektorn. När det gäller hyressättningssystemet har vi tillsatt utredningen, och den ska vara klar . Den bygger på en överenskommelse som de tre parterna på bostadsmarknaden har träffat och som jag har välkomnat. Jag hoppas att vi ska nå fram till ett förslag som innebär ett reformerat hyressättningssystem, utan att för den skull införa marknadshyror. 223 () replik: Jag frågade om kopplingen till svarthandeln. Även revisorer har kommenterat detta och sagt att det är oerhört viktigt att se över vilka faktorer som påverkar. Där pekar man ut just hyressättningssystemet som en faktor som kunde vara en del av problematiken med svarthandel. Jag vill gärna höra statsrådet orda någonting om det. Den sista frågan på denna korta minut handlar om utjämningssystemet och den disponibla inkomsten i tillväxtorterna. Hur ska familjerna klara av att efterfråga bostäder, med tanke på att skattetrycket ökar? Detta gäller specifikt tillväxtorter, som har ett högt kostnadsläge på bostäder och mat, såsom . Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta? Även regeringen har ju pekat ut att efterfrågan på bostäder styrs väldigt mycket av den disponibla inkomsten. 224 Statsrådet () replik: Jag blev ganska glad när jag läste betänkande, därför att det fanns en bred uppslutning bakom principerna i utjämningssystemet. Om vi tittar på reservationerna ser vi att det inte var några, bortsett från reservation, som sköt grundskott mot grundprinciperna bakom utjämningssystemet. , och anslöt sig i princip till majoritetslinjen. Det finns uppenbarligen förutsättningar att komma fram med ett förslag som innebär en bred uppslutning. Den svarta handeln med lägenheter är ett problem. Det är ett problem att man får en sådan utveckling när man har en allvarlig bostadsbrist. Det viktigaste sättet att undanröja förutsättningarna för svarthandeln är att se till att man bygger och undanröjer bostadsbristen. 225 () replik: När det gäller de långsiktiga villkoren för bostadspolitiken får ministern ändå medge att vad som ska hända efter 2006 är inte riktigt klart, varken när det gäller stimulansstöd eller när det gäller skattesidan. Det pågår utredningar där också. Jag hoppas att vi kan diskutera de här frågorna framöver och vara överens om hur det ska se ut. Ministern är både kommunminister och bostadsminister, och det är att sitta på två stolar. Å ena sidan ska han hålla sig väl med kommunerna, och å andra sidan ska han hålla sig väl med kommunmedborgarna. Vi försöker nu i att följa upp beslut som har fattats. Jag tycker att det är bra att vi har den inriktningen. När det gäller bostadsförsörjningslagen är det bara var fjärde kommun som har antagit riktlinjer för bostadsförsörjningen, och i av kommunerna finns det en bostadsförmedling. Vad anser ministern om detta? 226 Statsrådet () replik: Det är väl inte alltid så att man ska se en konflikt mellan kommunernas intresse och kommunmedborgarnas intresse. Jag hoppas att jag missförstod på den punkten. Jag tycker att det är otillfredsställande att det inte finns bostadsförsörjningsplanering i alla kommuner. Dock har antalet ökat. säger också, om jag inte har läst fel, att lagstiftningen har haft effekt i det avseendet att det på sina håll har blivit en bättre ordning när det gäller bostadsförsörjningsplaneringen. Jag har uttryckt min uppfattning om bostadsförmedlingar. Jag tycker att man ska ha en bostadsförmedling när det behövs. Och det behövs i kommuner där man har en uppenbar obalans på bostadsmarknaden. Vi har hitintills inte använt den möjlighet som finns i lagstiftningen att ålägga kommunerna att ha bostadsförmedling. Vi får vänta ett tag till och se om lagstiftningen ger effekt innan vi tillgriper den typen av förslag. 227 () replik: Jag menar nog att det finns en konflikt för ministern i den här rollen det är nog ganska uppenbart. Det är därför som lagstiftningen ibland blir lite otydlig. Jag menar att man på ett bättre sätt måste följa upp det här. Det kommer vi naturligtvis att göra från sida. När det gäller bostadsförmedlingsfrågan är det uppenbart att det i , med flera större städer behövs bostadsförmedlingar. Det finns ett tryck från hyresgäströrelsen och från kommuninvånarna, inte minst i , på att det ska finnas bostadsförmedling, och inte det system som finns . Här står det i lagstiftningen att om det finns behov av det är det regeringen som ska ingripa och se till att det finns en bostadsförmedling. Jag gillar inte den lagstiftningen som den är skriven vi hade ju ett annat förslag. Men det är ministerns ansvar att se till att det blir på det här sättet. 228 Statsrådet () replik: Jag ska också svara på fråga om de mer långsiktiga villkoren. Vi har aviserat att vi ska se över bostadsfinansieringen och därmed också skatteproblematiken, så att vi har ett besked att ge innan de nuvarande stöden upphör 2006. Sedan vill jag understryka det är viktigt gentemot marknaden att vi nu har väldigt generösa stöd för att bygga hyresrätter. Jag tror inte att marknaden ska förvänta sig att stöden blir bättre efter 2006. Bygg , när stöden är generösa! 229 () replik: Väggarna rämnar tid att renovera en förfallen bostadspolitik. Jag antar att bostadsministern har läst bostadsmotion med det namnet. I den beskriver vi hur vi vill förändra bostadspolitiken i . Vi anser att väggarna rämnar både bildligt och bokstavligt. Jag vill ta upp bara två frågor. 1 300 000 lägenheter och 250 000 småhus är i direkt behov av underhållsåtgärder. Det finns i alla våra kommuner, oavsett vilket styre det är i kommunen. En tredjedel av säkerheten för de svenska bankernas utlåning ligger i fastigheter, och det gör att frågan också ur den aspekten är intressant. Vad anser bostadsministern? Är det direkt kapitalförstöring som vi håller på med i ? Vad ämnar bostadsministern göra för att rätta till det? 230 Statsrådet () replik: Jag tror att är väl medveten om att jag gav ett uppdrag att gå igenom det behov av underhåll som finns för att hålla bostadsbeståndet up-to-date. Den rapporten har vi fått, och den kommer att remissbehandlas. Vi vill naturligtvis ha en fast grund att stå på när vi ska ta ställning till vilka åtgärder som behövs. Det är kanske inte alla gånger mer subventioner som behövs det kan vara andra åtgärder också, som har att göra med lagstiftning och liknande hinder för att renovera och så. Vi tar den frågan på allvar. Vi måste lägga fast en politik på det här området. Det gäller inte minst i de kommuner som har allmännyttiga bostadsbolag som inte är så starka, till följd av att man haft utflyttning och har tomma lägenheter och där det inte finns en soliditet och en kapitalbas att stå på för att renovera och underhålla fastigheterna. Jag har läst motion. 231 () replik: I vår bostadsmotion har vi bland annat föreslagit två åtgärder just för att komma till rätta med hur man ska förhålla sig till de här tråkiga bitarna att man måste se om sitt hus och renovera. Vi tycker bland annat att det är en socialt viktig fråga, eftersom hälsofrågan också är viktig för . Vi kan inte ha sådana bostäder i som människor blir direkt sjuka av. Det är alltså en social fråga. Vi vet också att momssatsen är för underhåll och reparationer. Vi har då gett ett krav till bostadsministern och regeringen om att man ska se över den biten och försöka sänka byggmomsen. Vi vet att det är EG-direktiv som styr, men detta har ju gått på andra områden där man har använt den sociala aspekten. Sedan vill vi också införa en nationell handlingsplan, direkt kopplad till boende och hälsa, eftersom vi ser att det finns sjuka hus som människor blir sjuka av. Jag skulle vilja fråga: Är ministern beredd att gå oss till mötes åtminstone halvvägs? 232 Statsrådet () replik: Jag ska kommentera bostadspolitiska motion. sade att det är dags att restaurera bostadspolitiken. Jag skulle vilja hävda att ni med era motionsförslag raserar bostadspolitiken. Ni vill gå över till individuell hyressättning. Det skapar naturligtvis en oerhört osäker situation för många boende på marknaden. Det leder kanske i sin förlängning till rena marknadshyror. Ni vill avskaffa . Ni vill inte att staten ska ta ansvar för de kommuner runtom i landet som, till följd av utflyttning, har många tomma lägenheter och inte kan hantera situationen på egen hand. Ni vill ta bort investeringsbidraget för att bygga hyresrätter. Ni vill avskaffa det. Men ni vill behålla det för studentbostäder. Det är glädjande, men ni vill avskaffa det när det gäller hyresbostäder. Ni vill uppenbarligen också det har framgått av debatten avskaffa den kommunala bostadsförsörjningslagstiftningen. Detta är väl att rasera mycket av grundvalarna för bostadspolitiken. 233 () replik: Jag har också en konkret fråga som är kopplad till ökat byggande. Jag kan börja med frågan, så att den kommer först för en gångs skull: Tycker statsrådet att det är angeläget att vi inför ägarlägenhet som upplåtelseform, som en del för att få ett ökat byggande? Bakgrunden till att jag ställer den frågan nu är att vi ska diskutera tredimensionell fastighetsindelning , och jag vet inte om statsrådet är närvarande då. Åtminstone vi från sida upplever att det förslaget genomsyras av att man egentligen inte tycker att det här är någon fastighetsindelningsform som man ska använda speciellt mycket. I förslaget ligger att man med hänvisning till att beredning pågår om ägarlägenheter säger nej till ägarlägenheter. Det är allstå inte möjligt enligt det liggande förslaget. Därför är min fråga till statsrådet: det en äkta vilja att få ägarlägenheter ? 234 Statsrådet () replik: Det finns ju ett tillkännagivande från den här kammaren om ägarlägenheter. Det föranledde oss att tillsätta utredningen. håller vi på att bereda detta. Jag har ingen bestämd uppfattning, ska jag säga, i den frågan. Det finns komplikationer med ägarlägenheterna. Det gäller ansvarstagandet för den gemensamma fastighetens struktur när varje lägenhet i sig är en egen fastighet. Det finns komplikationer med det. Det måste analyseras väldigt noga, så att vi inte driver fram ägarlägenheter till priset av att vi får ganska dåligt skötta fastigheter och oklarheter när det gäller ansvarsfrågorna.