prot · GQ0965 · 2003-03-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:65Tisdagen den 4 marsKl. 14.00 - 16.2718.00 - 18.42Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser.Interpellation 2002/03:187Till riksdagenInterpellation 2002/03:187 av () om konkurrensen inom bilindustrinInterpellationen kommer att besvaras den 7 mars2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands.Stockholm den 3 mars 2003NäringsdepartementetLeif PagrotskyEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:208Till riksdagenInterpellation 2002/03:208 av Per omomprövning av betygInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 mars 2003.Skälet till dröjsmålet är resor och arbetsanhop-ning.Stockholm den 28 februari 2003UtbildningsdepartementetThomas Östros2 § Svar på interpellation 2002/03:199 omkvinnoorganisationernas centrala verksamhetAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilka åtgärder jämställdhetsministern avseratt vidta för att ekonomiskt säkra arbetet i de politiskakvinnoorganisationerna oavsett organisationsform.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som svarar på interpellationen.Låt mig inledningsvis säga att jag delar IngerRenés uppfattning om att det är viktigt att stödja ochuppmuntra förnyelse och utveckling av den verksam-het som bedrivs bland annat i kvinnoorganisationerför att på så sätt kunna möjliggöra och underlättamänniskors engagemang i politiska frågor.Det statliga bidraget för kvinnoorganisationernascentrala verksamhet infördes . Det var ett sätt attunderstryka kvinnoorganisationernas betydelse somfolkrörelse och som pådrivare för att förbättra kvin-nors ställning i samhället och för att öka jämställdhe-ten mellan kvinnor och män.De organisationer som beviljats bidragspänner över ett brett område alltifrån ekumeniskakvinnoorganisationer och organisationer för interna-tionell samverkan till de politiska kvinnoförbunden.Sedan bidraget infördes har det setts över vid tvåtillfällen. Vid båda tillfällena var syftet att bidragetbättre skulle kunna uppmuntra till utveckling ochförnyelse av kvinnoorganisationernas centrala verk-samhet. Den senaste översynen genomfördes i slutetav . Utredaren redovisade sinaförslag i betänkandet Statligt stöd till kvinnoorgani-sationer och jämställdhet (SOU 2000:18). Förslagenhar på sedvanligt sätt beretts, bland annat har myn-digheter och organisationer getts tillfälle att inkommamed synpunkter.Resultatet av den här beredningsprocessen visaratt dagens samhälle och kvinnors sätt att organiserasig har utvecklats sedan bidraget infördes. Som IngerRené mycket riktigt påpekar väljer kvinnor attorganisera sig i olika typer av sammanslutningar,såväl i traditionella föreningar som i nätverk. Därtillär jämställdhet inte en så kallad kvinnofrågautan en fråga för kvinnor och män. Det är därförviktigt att jämställdhetsperspektivet genomsyrar heladen statliga bidragsgivningen och inte bara när detgäller stödet till just kvinnoorganisationerna.Förslagen i betänkandet återspeglar inte fullt utdenna utveckling. Jag har därför för avsikt att ta initi-ativ till en ny översyn av bidraget för att bättre anpas-sa det till hur samhället och kvinnoorganisationernahar utvecklats sedan bidraget infördes. Inom ramenför denna översyn bör det även undersökas vilkaförutsättningar det finns att bredda basen för det stat-liga bidraget och till exempel ge paraplyorganisatio-ner för kvinnoorganisationer och nätverk möjlighetatt ta del av bidraget.Anf. 2 ():Herr talman! Tack för svaret, statsrådet. Det här ären fråga som jag och andra i mitt parti och också iVänsterpartiet, som har samma förhållanden, harventilerat ett antal gånger. Vi fick ett svar av UlricaMessing . Det här svaret från MonaSahlin och det från är ungefär kon-gruenta. Man har förståelse för problemet. Man sägeratt det är ett problem. Man delar uppfattningen attorganisationsmodellen behöver förändras.Moderata Kvinnoförbundet ändrade sitt arbetssättoch sin organisation . Det gjordeman därför att förhållandena för kvinnor har föränd-rats. Vi ville förändra vår organisation för att göra detmöjligt för fler kvinnor att arbeta med de frågor somvi tycker är angelägna. Jag kan sammanfatta de härfrågorna och säga att de handlar om jämställdhet ochkvinnors och mäns lika möjligheter att arbeta på detpolitiska fältet. Vi tyckte att dessa frågor inte var enangelägenhet bara för en sidoorganisation till partiet,om jag får kalla det så. Vi tyckte, och tycker fortfa-rande, att detta är frågor som har den digniteten ochden vikten att de är hela partiets angelägenhet. När viändrade organisationen sade vi att detta var frågor förCarl Bildt och partistyrelsen och inte frågor för enseparat organisation bredvid partiet. Den dignitetentycker vi att de här frågorna har.Vi kände till det bidrag som har funnits sedan1982. Det var ingen okänd materia. De pengarna var,och är, viktiga för oss. Vi kände till hur statuterna serut för utdelandet av det här bidraget. Det gjorde att vitog kontakt med departementet och fick ett muntligtbesked. De sade ungefär samma sak som statsrådetsäger , nämligen att det är bra att man ändrarorganisationen efter de förhållanden som råder i sam-hället. De här organisationerna, precis som alla andra,ska växa och förändras i takt med förändringar avsamhällslivet. Man sade också att det här bidragetsannolikt inte skulle komma att dras in av det skäletatt vi var mer moderna. Men det som hände året där-efter var att pengarna drogs in, och de har varit in-dragna sedan dess.Jag skulle vilja fråga statsrådet om det inte är likaviktigt att moderatkvinnor bedriver sitt arbete sompådrivare för att förbättra kvinnors ställning i sam-hället och för att öka jämställdheten mellan män ochkvinnor. tyckte det, och jag skulle vältro att också tycker det. Och båda tvåtycker ni att organisationsfrågorna är ett problem.Det tillsattes en utredning som skulle vara klarden sista . Den bereddes i sedvanligordning. Alla möjliga organisationer har haft möjlig-heter att yttra sig.Då undrar jag till slut om det inte är rimligt att allapolitiska partier, och därmed också alla politiskakvinnoorganisationer, kan spela på samma ekonomis-ka planhalva utan att vara diskriminerade, som mode-ratkvinnorna är . Och det gäller också ytterligareett parti här i . Är det rimligt?Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill svara ett otvetydigt ja på denförsta frågan och nej på den andra frågan som IngerRené ställer. Men jag vill också påpeka att i svaretger jag rätt i den kritik hon framför. Denöversyn som gjordes, och som hänvisartill, kom med sina förslag. De var ute på remiss. Jagsäger här i svaret att förslagen i betänkandet inteåterspeglar den utveckling som har varit i samhället.Det är inte relevant. Jag säger också att den översynsom jag hoppas att vi kan göra nu relativt snabbt skautgå från att det är kvinnors sätt att organisera sigsom stödet ska handla om och inte en speciell form avorganisation. På det viset har rätt i sinkritik.Jag nämner också i slutet på svaret att jag tyckeratt det är mycket rimligt att man tittar på hur förut-sättningarna ska vara för att nätverk, som moderat-kvinnorna har valt att organisera sig i, paraplyorgani-sationer eller andra former, till exempel mer regionalanätverk som jag har noterat att många unga kvinnorhar valt att organisera sig i, självklart ska hanteras påsamma sätt och ha samma förutsättningar.Jag tycker kritik har varit riktig. Nuär det att inte bara utreda utan också se på hur viska förändra stödet till kvinnoorganisationerna så attstödet avspeglar hur kvinnor själva har valt att orga-nisera sig och inte hur samhället en gång tyckte attkvinnor borde organisera sig.Anf. 4 ():Herr talman! Det är klart, statsrådet, att det ärhärligt att ha rätt. Det vore ännu roligare att få rätt, såatt de här förändringarna äntligen kundeträda i kraft. Det är ju faktiskt så att vi under alladessa år har fått minska på den mycket avanceradeledarskapsutbildning som vi har för många kvinnor,en ledarskapsutbildning som också har avsatt resultat.Moderatkvinnor är i större utsträckning än vad vårnumerär egentligen visar företrädda på höga kommu-nala och landstingskommunala poster . Jag ärganska övertygad om att det beror på den utbildningsom vi har bedrivit , faktiskt ändasedan tid på 70-talet.Det har gett frukt, men får vi därför att vi intehar tillräckligt med pengar säga nej till sådana somknackar på dörren och vill få den här utbildningen.Jag tycker att det är väldigt trist. Moderata kvinnorsom verkar för jämställdhet borde vara lika mycketvärda som kvinnor i andra partier som verkar förjämställdhet.Ibland när jag är riktigt desperat känner jag nästanatt vi skulle behöva gå tillbaka till den gamla organi-sationsformen för att kunna fortsätta att utbilda kvin-nor och arbeta för dessa frågor i den utsträckning somvi vill. Jag tycker dock att det skulle vara ett nederlaginte bara för oss moderater utan för alla partier här iriksdagen om vi skulle behöva ändra det sätt som viorganiserar oss på för att klara den utbildning och detjämställdhetsarbete som vi faktiskt vill ha.Ulrica uttalade i en liknande debattsom denna att det är viktigt att stärka kvinnors ställ-ning i samhället i syfte att nå jämställdhet mellankvinnor och män och att man ska pröva det sätt somman arbetar på mot den samhällsutveckling som harskett , när bidragen infördes.Jag vet inte om statsrådet känner till hur moderat-kvinnorna arbetar, men jag kan nämna att vi har egnabeslutsorgan i form av ett nationellt råd och en natio-nell styrelse och att vi i varje län har länsansvariga.Man bedriver arbetet som det passar just den gruppav kvinnor som är aktiva på det aktuella stället, inätverk eller projektgrupper eller i andra typer avföreningsarbete.Jag tror att det mest synliga arbete som vi bedriverär just ledarskapsarbetet, som har fört fram mångakvalificerade kvinnor. För den grupp av moderat-kvinnor som sitter här i skulle en liteslarvig gissning kunna vara att åtminstone två tredje-delar har genomgått denna ledarskapsutbildning, sompågår under två och ett halvt år.Jag har en fråga till statsrådet. Vi har väntatlänge på att det ska bli en någorlunda normal rättvisanär det gäller de här förhållandena. Ska vi verkligenbehöva återgå till vad vi betraktar som en gammal-dags organisationsform därför att regeringen sliraroch drar ut på den här frågan på ett sätt som jag tyck-er är trist?Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att jag ytterligare behö-ver uttrycka min grundinställning i frågan. Jag harbetonat att just nätverk är ett bra exempel på en orga-nisationsform som uppenbarligen passar väldigtmånga kvinnor, inte bara kvinnor inom Moderatasamlingspartiet utan också i en mängd andra organi-sationer. Det är självklart att det stöd som samhälletger också måste avspegla de former som kvinnorsjälva har valt för sitt sätt att organisera sig.Jag jobbar därför på så fort jag kan. Jag har ta-git initiativ till den översyn som direkt ska handla tillexempel om formen nätverk. Jag vill till att detta väl är en fråga om att hålla ut. Minambition är mycket tydlig: Det här ska gå så passsnabbt att vi har en proposition på riksda-gens bord med förslag till konkreta ändringar, somriksdagen sedan förhoppningsvis röstar ja till.Anf. 6 ():Herr talman! sade i sin förra replikatt jag hade rätt, och jag sade att jag gärna också villefå rätt. Vi brukar alltid säga att demokrati tar tid, ochdet gör den, men det brukar vara därför att man inteär ense i en fråga och därför att den ska gå ut på re-miss till alla möjliga intressenter. I den här frågan ärvi ense. Frågan har varit ute på remiss. Ska den behö-va ta all i anspråk?Moderatkvinnorna fick ett löfte , när vi gjorde omorganisationen. Regeringengjorde 1999 en utredning som bereddes på sedvanligtsätt. ska vi få en ny översyn, och vi får se vad denför med sig. Det är väl inte så egendomligt att detbörjar kännas som bortförklaringar. De vackra ordenom att man förstår känns som ett hån när vi fårskära och återigen skära i angelägna verksamhetersom vi hade klarat om regeringen för åtta till nio årsedan hade stått fast vid det muntliga löfte som vifick.Det är väl inte så konstigt att vi känner oss bådelurade och bedragna. Men jag får väl ha förtröstan ettslag till och hoppas att statsrådet och jag inte skabehöva mötas i en debatt också om sammafråga utan att det faktiskt har hänt någonting verkligt.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2002/03:181 om EUoch bostadsstödetAnf. 7 Statsrådet ():Herr talman! de harfrågat mig vilka åtgärder inom mitt beredningsområ-de jag avser vidta dels för att undvika attregeringen lägger förslag till som stridermot EG-rätten, dels för att inte ska utge stat-ligt stöd och statliga subventioner som strider motEG-rätten.Frågan ställs mot bakgrund av en skrivelse frånEuropeiska kommissionen med anledning av ett kla-gomål angående regeringens förslag om stöd till om-strukturering av kommunala bostadsföretag, ett för-slag som för övrigt vid det här laget har resulterat i enny myndighet; Statens bostadsnämnd.När regeringen lade förslaget gjorde vi bedöm-ningen att denna åtgärd, liksom övriga delar av densvenska sociala bostadspolitiken, inte omfattas avEG:s konkurrens- och statsstödsregler. Följaktligenanmäldes inte heller förslaget till EU-kommissionen.I regeringens svar på kommissionens skrivelse harvi redogjort för dessa bedömningar. En viktig ut-gångspunkt är bostadens grundläggande betydelseoch särdrag, som motiverar både dess grundlagsfästasärställning i svensk lagstiftning och statliga inter-ventioner på bostadsmarknaden.Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen,och de kommunala bostadsföretagens viktiga uppgifti det sammanhanget, motiverar statliga ingripanden iljuset av de kraftiga regionala obalanserna i Sverigemed åtföljande problem med tomma lägenheter.Regeringen bedömer vidare att åtgärderna, av fle-ra olika skäl, tekniskt sett inte uppfyller kriteriernaför vad som utgör statstöd. Den svenska regeringensprincipiella uppfattning är sammanfattningsvis attmedlemsländernas bostadspolitik ligger inom respek-tive lands ansvarsområde och att dessa bostadspoli-tiska åtgärder inte strider mot EG-fördraget.Regeringen förbereder som bekant även ett för-slag om särskilt investeringsstöd till byggande avvissa hyresbostäder. För att undvika att det ska finnasminsta tveksamhet kring detta stöds tillåtlighet harregeringen anmält de åtgärderna till , trots att vi i grunden gör samma be-dömning som när det gäller det statliga stödet tillomstrukturering av kommunala bostadsföretag.Anf. 8 ():Herr talman! Jag får tacka för det väldigt defensi-va svar som jag fått. Det är ganska exakt sedanriksdagen tog beslutet att inrätta , som gör det möjligt att ge bidrag till kommu-ner som har problem med sina bostadsföretag. Detstår dock i propositionen att det också finns möjlig-heter att ge direkt bidrag till bostadsföretagen. Riks-dagen fattade sedan också beslut härom. Jag kandirekt säga att inte var med på detta.Man kan förstå att det då någonstans blir en kon-kurrenssnedvridning. Ett kommunalt bostadsföretagsom har problem och som får ta bort en del av sittbostadsbestånd ligger faktiskt bättre till än ett privatföretag som måste har kvar hela sitt bostadsbestånd.Vi vet att det finns ganska mycket utländsktägande på den privata sidan när det gäller bostäderhär i . De äger kanske inte bostäderna helt,men de är delägare i olika bostadsföretag som finns iSverige. Det är märkligt att regeringen inte anmäldeatt man skulle göra detta till EU, eftersom det harbåde med statsstödsregler och med konkurrensregleratt göra.När jag läser svaret tycker jag att hela argumente-ringen för varför regeringen inte gjorde något för ettår sedan har fallit. Det står, som statsrådet själv lästeupp, att när regeringen lade förslaget gjorde man denbedömningen att det här var något som medlemssta-terna sköter själva. Det var det statsrådet sammanfat-tade med. Ändå slutar det med att man anmäler detnya stödet som ska komma till . Dåhar ju all argumentering fallit för varför man integjorde det förra gången. Om man var så säker på attmedlemsstaterna själv sköter sin bostadspolitik såbehöver man ju inte anmäla det den här gången hel-ler. Jag tror inte att regeringen är så helt övertygadom att man gjorde rätt förra gången. Det är ju bra skickar iväg det nu.Egentligen skulle jag vilja höra argumenteringenför varför det inte är något statsstöd. Har det inte medkonkurrens att göra? Är det inte konkurrenssnedvri-dande att kommunala bostadsföretag kan bli befriadefrån betungande delar av sitt bostadsbestånd medanprivata företag inte kan bli det? Är inte det ett stats-stöd till en väldigt liten del av en marknad? De frå-gorna skulle jag faktiskt vilja få svar på av statsrådet.Jag kan till slut konstatera att på något sätt har välstatsrådet kanske krupit till korset och erkänt att detär statsstöd och konkurrenssnedvridande.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Man kan ha olika uppfattningar omdet här är ett defensivt eller offensivt svar. För mig ärdet ett offensivt svar. Genom de åtgärder som vi harvidtagit för att hantera problemet med kommunernastomma lägenheter tar vi ett statligt ekonomiskt an-svar. Vi betraktar inte det som en fråga som rör och de åtgärder som riks-dagen i fjor fattade beslut om är ju en fortsättning pådet arbete som vi har bedrivit under ge-nom Bostadsdelegationen. Genom Bostadsdelegatio-nen har vi gett ett stöd på föratt kunna hantera problemet i kommuner med mångatomma lägenheter i sina allmännyttiga företag.Nu vet jag ju att har ställt sig vid si-dan av det stödet och sagt att staten inte ska gå in ochta något ansvar för den ekonomiska situation sommånga kommuner har hamnat i till följd av de tommalägenheterna, utan det är upp till kommunerna atthantera problematiken på egen hand. För mig är detsjälvklart att staten hjälper kommuner som har ham-nat i en utsatt situation på grund av befolknings-minskningar och den regionala obalans som ju harvuxit fram i . Det är väldigt naturligt att statengår in och tar ett ekonomiskt ansvar och stöder kom-munerna i deras roll som ägare av kommunala bo-stadsbolag.Jag ser detta också som en viktig åtgärd för attskapa balans på de lokala bostadsmarknaderna. Jagtror att de privata fastighetsägarna, som genom sinaorganisationer anmält det här till ,har begått ett väldigt stort misstag. Om man hadetänkt efter hade man kanske kommit till en annanslutsats. Genom de här åtgärderna åstadkommer vi enbalans på den lokala bostadsmarknaden som natur-ligtvis också i sin förlängning gynnar de privata fas-tighetsägarna.Jag vill understryka än en gång att det stöd somstaten ger, det ger vi till kommunerna i deras egen-skap av ägare av kommunala bostadsbolag, och det ärett stöd som är nödvändigt för att den övriga kommu-nala verksamheten inom vård, skola och omsorg inteska drabbas genom de åtaganden som kommunen hargentemot sina kommunala bostadsföretag och genomproblemet med de tomma lägenheterna.Sammanfattningsvis: Regeringen gör ingen annanbedömning än vad vi gjorde när vi lade framförslaget till om att inrätta och ge de verktyg somde har fått för att kunna hjälpa kommuner i en utsattsituation.Anf. 10 ():Herr talman! Statsrådet använde större delen avsin tid till att argumentera för varför kommuner ska fåhjälp när de har problem med sina bostadsföretag.Det är egentligen inte det min fråga handlar om. Minfråga handlar om ifall regeringen har handlat rätt närman inte anmälde det här till . Detär det min fråga handlar om.Som en parentes ska jag tala om att statsrådet harfel när han säger att inte vill hjälpakommuner som har ekonomiska problem. Vi harfördelat pengarna just för att hjälpa kommuner somhar ekonomiska problem. Men om man läser i propo-sitionen som sedan också låg till grund för riksdagensbeslut så står det klart och tydligt att man kan gebidrag direkt till bostadsföretagen. Det står så. Mankan läsa sida upp och sida ned om detta. Jag tror inteatt jag behöver citera det. Det borde statsrådet självkänna till. Det står att man kan göra det, och det är enhelt annan sak, därför att då snedvrider man faktisktkonkurrensen. Det här kan inte något privat bostads-företag åtnjuta. Dessutom är bostadsmarknaden intebara en angelägenhet för eftersom det finnsutländskt ägande i bostadsföretagen, och det är någotsom regeringen totalt har missat.Det sägs också på flera ställen att de bostäder somman tar bort från marknaden inte ska användas sombostäder igen. Så är det inte. Jag har exempel frånKlippan, , där man har sålt det som manhar fått hjälp att ta bort från det kommunala bostads-företaget till danskar för att de ska använda det till attbo i. Då är det ju fortfarande kvar på marknaden, ochdet är en väldigt illojal konkurrens. Det är mycketanmärkningsvärt, vill jag säga, att det går till på dethär sättet.Om nu statsrådet och regeringen var så övertyga-de om att man gjorde rätt förra gången: Varför an-mäla det den här gången? Statsrådet hör ju att hanpratar emot sig själv. Om ni var så övertygade behöv-de ni väl inte göra det den här gången heller? Själv-fallet skulle ni ha gjort det redan förra gången, ochdet är bra att ni gör det den här gången.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill än en gång konstatera attModeraterna inte har velat bidra till att hjälpa kom-muner i en utsatt situation. Ni avslog de insatser somvi gjorde via Bostadsdelegationen. Ni var också star-ka motståndare till inrättandet av . Jag ska inte vidga den här debatten till atthandla om uppfattning om det allmän-na generella stödet till kommunsektorn, annars skulledet också kunna föranleda en lång diskussion om hurModeraterna ser på kommunernas handlingsutrymmeframöver.De avtal som har ingåtts genom dåvarande Statensbostadsdelegation - det nämndes några exempel här,till exempel Klippan - har i uppdrag att följa. Är det så att kommunernabryter mot de ingångna avtalen så finns det ocksåförpliktelser och möjligheter i avtalen att kräva åter-betalning av pengar eller andra åtgärder för att rättatill förhållandena. Det är somhar den uppgiften.Jag vill också, herr talman, kommentera det somMarietta tar upp om att vi, när det gäller det särskildainvesteringsstödet har anmält ärendet till . Ja, vi gjorde det, inte för att det varden minsta tveksamhet i vår bedömning utan för attundanröja varje osäkerhet som kan uppstå på mark-naden mot bakgrund av att Fastighetsägarföreningenhar medverkat till att anmäla det tidigare ärendet. Detär för att inte skapa osäkerhet på marknaden. Vårbedömning är alldeles entydig: Det investeringsstödsom vi nu avser att genomföra och som vi kommer attpresentera för före står på intetsätt i strid med EG-fördraget.Anf. 12 ():Herr talman! Jag förstår att statsrådet gärna villdiskutera andra saker än vad det här verkligen handlarom.Brevet som kom från Europeiska kommissionentill regeringen säger ju ganska entydigt att verksam-het på bostadsuthyrningsmarknaden omfattar olikaartiklar i EG-fördraget om kontrollregler avseendestatligt stöd. Man påtalar också att man måste föran-mäla detta och också att det har med konkurrensen attgöra. Ändå bortser statsrådet här från att det finns ettkonkurrensförhållande mellan de kommunalt ägdabostadsföretagen och de privat ägda bostadsföretageni kommunerna och att man har satt det ur spel genomatt ge stöd till de kommunala bostadsföretagen. Dettycker jag är väldigt allvarligt.Statsrådet säger att harmöjlighet att vidta någon form av åtgärder, sanktio-ner, mot kommuner som inte lever upp till det avtalman har träffat. Vi besökte förinte så länge sedan. Jag fick då inte intrycket att manhade några sanktionsmöjligheter. De tyckte inte själ-va att de hade några tänder så att de kunde göra nå-gonting. Statsrådet kanske vet bättre än dem. Jagkände att de inte kunde göra någonting egentligen.Jag kan bara konstatera att statsrådet inte verkarvara beredd att göra någonting åt det förhållande somredan råder.