prot · GQ0986 · 2003-04-08 00:00:00 — Den metoden har visat sig mycketkostsam och inte speciellt verksam, med Barsebäcks-verken som alltid diskuteras här i kammaren somsolklara exempel.En förhandlingslösning gör det möjligt för indu-strin att ställa om sin energiproduktion och arbetalångsiktigt och göra det på marknadsmässi-ga villkor.Samtidigt som politiken ligger fast ger vi inte ef-ter för partsintressen. Vi försöker förankra vår politiki verkligheten.Anf. 17 () replik:Herr talman! Om man lyssnar på man intrycket att det mest försonande draget i dentrepartiuppgörelse som ligger bakom propositionentill är att det har rått ett stort förtroendemellan parterna. Det säger någonting. I värld är parterna just , och , de partier vars företrädarelåser in sig i slutna sammanträdesrum och förhandlarhit och dit: Är årtal uppnådda? Är villkor uppfyllda?För oss andra är det inte , Vänstern ochSocialdemokraterna som är de viktiga parterna. Deviktiga tre parterna är miljön, industrin och detsvenska folket.Man måste elda stenkol bara föratt ersätta den el som faller bort från en reaktor iBarsebäck. Det innebär en belastning på vår miljömed den energipolitik som den här uppgörelsen inne-bär. Det innebär en svår belastning för industrin närman skapar osäkerhet om de långsiktiga förutsätt-ningarna för att investera i industriell verksamhet iSverige. Det är en belastning för oss alla i form avuteblivna jobb, till följd av den osäkerheten. Detläggs också en börda på allas våra elräkningar.Från min utgångspunkt hade det varit bättre omera förhandlingar hade havererat. Det hade visserligenskapat en ännu större osäkerhet om framtiden, mendet hade varit bättre än en säkerhet om att vi ska gåvidare och med öppna ögon förtidsavveckla elpro-duktionsresurser som står till det svenska folketsförfogande utan att ha något bättre att sätta i stället.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag förutsätter att det moderata partiet också vill ställa om energi-systemet, men jag kanske har missuppfattat det. Jagser fram emot att få läsa om det moderata alternativeti den motion som jag förmodar att ni kommer attpresentera med anledning av den proposition somregeringen nu har lagt på bord.Så här långt har jag emellertid inte sett så mångakonkreta, handfasta förslag på hur vi ska ställa omvårt energisystem till ett mer miljövänligt sådant.Mikael kan väl inte påstå att det energisy-stem vi använder oss av i den västliga delen av värl-den är särskilt miljövänligt.Jag hoppas och förutsätter att jag kan läsa omdetta i den moderata motionen, som sagt.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag vet inte hur jaghar stått här i kammaren och försökt säga att vi medavregleringen av elmarknaden har givit förutsättning-arna för att lägga ansvaret för omställningen av ener-gisystemet där det ansvaret hör hemma, nämligen iindustrin. Jag kan inte hjälpa om hör vad jag säger eller om inteförstår vad han läser när han tittar i våra motioner.I vilken annan industribransch klarar man framti-dens omställning av branschen genom trepartiför-handlingar mellan , Vänstern och Socialde-mokraterna? I vilken annan industribransch närmarman sig framtiden och ställer om branschen efterförhandlingar mellan och indu-strin? Kan besvara de frågorna?Anf. 20 () replik:Herr talman! Samhället har alltid att ange förut-sättningar för olika typer av verksamheter, oftastgenom lag. Så ska vi göra även i detta sammanhang.Vi ska ange förutsättningarna och villkoren för undervilka förutsättningar som verksamheter får bedrivaspå energiområdet. Därom tycker jag att vi måste varaöverens, och jag. De förutsättning-arna ska bland annat innehålla att verksamhetenmåste vara miljömässig. Det innebär att den världsom vi lämnar efter oss ska vara minst lika bra, helstbättre, än den värld vi lever i nu i det avseendet.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga två korta frågor. Den första är: Stämmer den bildsom näringsminister ger av hur energi-marknaden har fungerat med EskilErlandssons bild, nämligen att den har präglats avosäkerhet? Det vore intressant att få höra inställning till näringsministerns uttalande.Eskil har suttit i förhandlingar ochsitter naturligtvis inne med mycket mer informationän vi vanliga meniga i kammaren. Jag vill fråga vil-ken bedömning gör utifrån en sådaninitierad bedömningsgrund: Kommer attstängas av 2004?Anf. 22 () replik:Herr talman! Den omreglering av elmarknadensom gjordes var synnerligen lyck-ad så till vida att energipriserna föll och det drama-tiskt, speciellt elenergipriserna. Det innebar en osä-kerhet för många, bland annat för producenterna. Jagtycker att det är bra att de föll, som jagtycker att det är bra att energipriserna nu har stigitlite. Det visar att marknaden ändå fungerar. Sommarknadsliberal i det avseendet tycker jag att det ärbra. Men det är klart att en del upplever att energi-marknaden blir osäker. Det bygger på att den nu inteär reglerad på ett sätt som den en gång var, före1995-96.Regeringens ambition är att ska varaavvecklat 2004. Det ska inte jag säga, det ska egentli-gen näringsministern säga. Jag representerar inte pånågot sätt regeringen. Men så är det utifrån de diskus-sioner vi har fört. I första hand ska det ske genom attvi träffar en överenskommelse på marknadsmässigavillkor genom den förhandlingsman som regeringenhar tillsatt. Finns inte detta är lagstiftningen sådan attdet är möjligt att stänga med hjälp avlagen.Anf. 23 () replik:Herr talman! Avregleringen och omställningenhar till stora delar varit bra när det gäller de mark-nadsbaserade lösningarna. Det är vi beredda att in-stämma i. Men vi har kritiserat den ryckighet varmedenergipolitik har bedrivits . Det har ocksåskapat stor osäkerhet på marknaden. Det har varitriktat mot industrin. Det har också varit riktat motvanliga elkonsumenter i hushållen. Det handlar om enryckighet när det gäller bidragsgivning och en oför-måga att hitta effektiva energieffektiviseringar. Härfinns det mycket i historien där jag tycker att det harvarit en misslyckad politik. Den är i allra högsta grad ansvarig för. Jag tror att detockså var inbegripet i näringsministerns inlednings-anförande, att han tyckte att det kanske kunde hagjorts bättre genom historien.Barsebäck ska stängas , det är uppenbara inriktning för politiken. Jag hade litesifferexercis som jag tycker tydligt visade att vi intekommer att ha kunnat ersätta det bortfall av kapacitetsom det innebär om skulle stängas. KanEskil i det läget tänka sig att importerakärnkraft, kanske från eller ? Där ärnybyggen på gång. Eller är det mera smakligt medimport av kol- och oljekraft från ? Eller fårmarknaden göra upp det själv? Vad skulle föredra? En brist kommer ju att uppstå, detär uppenbart när man läser konsultrapporterna. Framtill är det inte särskilt . Det är exaktett år.Om fromma förhoppningar skainfrias kommer det att innebära att det måste kom-penseras på något sätt. Då är min fråga: Med vad?Anf. 24 () replik:Herr talman! måste vara medvetenom att vi inte längre har en svensk elenergi-marknad. Vi har inte ens en nordisk elenergimarknad.Vi har en nordeuropeisk elenergimarknad. Det inne-bär att denna vara, alltså elenergin, flödar länder ochkunder emellan på ett sätt som den inte gjorde i entidigare värld. Därför går det ju inte att svara på Ma-ria fråga. Självklart köper en konsument ensak där den är som billigast om den är av sammakvalitet och så vidare.Det är en mycket stor förändring som har inträffatpå det här området under en ganska , ochförmodligen kommer detta att fortsätta eftersom om-regleringar av elenergimarknaden faktiskt är för han-den i ganska stora delar av för närvarande.I den andra delen skulle jag vilja säga att MariaLarsson och den här kammaren så sent som i beslutade om ett system, en kvotbaserad certi-fikathandel, så kallade gröna certifikat. Det innebäratt vi tillför ny produktionskapacitet. Det kommer attinnebära att vi får ny, grönare el i vårt elenergisy-stem. Det är bara ett exempel. Detta gör vi i stället föratt göra som vi gör och så här långthar gjort, nämligen att över skattsedeln och statsbud-geten subventionera eller inte subventionera.Beroende på hur mycket sjukskrivningar och hurmycket läkemedelskostnader det har varit har vitvingats, beroende på budgetläget, att skjuta pengarlite fram och tillbaka. Det är inget bra system. Därförapplåderar jag det system som beslutadeom , nämligen detta med gröna certifi-kat.Anf. 25 () replik:Herr talman! Vi har ju fört den här debatten iganska många omgångar i . Vi harmötts i ett antal debatter, artiklar och meningsutbytenpå olika håll. Jag har egentligen bara en kontrollfrågatill genomförde en undersökning på uppdragav i , alltså för två årsedan. Där ville man undersöka hur luftkvaliteten iSkåne skulle påverkas om man stängde en reaktor iBarsebäck, alltså den som redan är stängd. Denhär rapporten visade att utsläppen av kväveoxiderskulle öka med . Utsläppen av sva-veloxider skulle öka med per år.De här utsläppen skulle medföra en ökning avkvävenedfallet med och av svavelnedfalletmed - bara över . Då vill jagbara kontrollera att jag har uppfattat det rätt, att Cen-tern står bakom den här propositionen, som inklude-rar den försämrade luftmiljön med ökade allergieroch så vidare i som redovisas här. Det gälleräven den siffra jag nämnde tidigare, som propositio-nen redovisar. Det var 2,8 miljarder ton.Anf. 26 () replik:Herr talman! Momentant, tillfälligt, kan det bli enförsämrad miljö, ja. Men bland annat beroende på detsystem som jag hade en dialog med tidigare, nämligen systemet med gröna certifikat,kommer vi att tillföra mer grön el. Det för-bättrar i sig miljön. Men vi är medvetna om att detmomentant, tillfälligt, när stängs kan blien försämrad miljö.Anf. 27 () replik:Då har jag fått ett förtydligande av att det härgäller och att det här är bra. Men vad innebär då"momentant"? Det är en ganska viktig fråga. Vilketbesked ger vi till oroliga föräldrar i när vikommer att behöva tala om att kvävenedfallet ökarmed och svavelnedfallet med per årbara över ? Vad säger vi till de här föräldrarna?Hur långt är "momentant"? Det kanske är av visstintresse för dem som drabbas.Anf. 28 () replik:Herr talman! De gröna certifikaten innebär ju attvi från kommer att få grön el ivåra kontakter. Denna siffra ökar med ungefär 1 %varje år, som väl känner till.Anf. 29 ():Herr talman! Den modell för kärnkraftsavvecklingsom s, v och c har kommit överens om, som byggerpå samarbete mellan staten och kraftindustrin, trorinte är en framkomlig väg. Industrinsintresse av att gå in på några förhandlingar över hu-vud taget kan uteslutande förklaras med att den harförhoppningar om att tilltvinga sig ytterligare fördelarförutom att slippa sina försäkringskostnader.Industrin vill framför allt slippa miljöskatten påkärnkraft, som är . Enligtupprepade uttalanden från och övrig kraft-industrikommer denna skatt, om den får vara kvar, atttvinga fram en stängning av några äldre reaktorerinom . Att släppa denna väl motiverade skatt tillförmån för en luddig överenskommelse om vad somska hända är inte en klok politik. Ochinte bara det: Den här skatten är en mycket viktig delav våra budgetuppgörelser med regeringen. Om dentogs bor vore det något som skulle semycket allvarligt på.Vi betvivlar att förhandlingarna med kärnkraftsin-dustrin är en långsiktig lösning. Avtalet kan inte ga-ranteras hålla över de sex mandatperioder det kan blifråga om. Om industrin ser chansen kommer den attkräva ännu mer. Om det inträffar en olycka någon-stans kommer inte att acceptera ett avtalsom ger reaktorägarna rätt att driva reaktorerna ikanske . Om avtalet skulle stå fastunder sådana omständigheter är det demokratin somförhandlats bort.Det finns en klar risk att resultatet av avtalet bliren avtalad avveckling som tar än vad kraft-företagen egentligen förväntade sig att deras reaktorerskulle gå utan avtal. Kraftindustrin talar nu om attderas reaktorer ska hålla . Men i denverkliga världen har över hundra reaktorer stängts, iregel efter att ha gått mindre än . Om regeringenförhandlar fram en avveckling, så att säga, som utgårfrån en medellivslängd på 35 eller , så har indu-strin inte givit upp någonting. Däremot hoppas de få1,8 miljarder i minskad skatt.Miljöpartiet har en strategi för hur avvecklingenav kärnkraft ska gå till. Vi tror att miljöskatten påkärnkraft är ett effektivt styrmedel. Vi vill också attkärnkraften får ett obegränsat skadeståndsansvargentemot offren vid en olycka och ett kraftigt ökatförsäkringsansvar. Detta har fördelen att det ger enparallell granskning av vissa reaktorers säkerhet frånförsäkringsbolagens sida. De kanske inte alls villförsäkra en farlig reaktor, och de kanske vill ha enhögre premie från en äldre, sämre konstruerad ochsämre skött reaktor än från en nyare och bättre skött.Oavsett detta behöver säkerhetskraven höjas.De äldre svenska reaktorerna är sämre än världs-genomsnittet vad gäller tillgänglighet och snabbstopp.Det finns också tecken som tyder på att de har opro-portionerligt många incidenter. Om inte kraftbolagenoch själva höjer rib-ban bör regeringen meddela nya instruktioner tillinspektionen och besluta om eventuella erforderligapersonalförstärkningar. Den nu pågående reaktorsä-kerhetsutredningen borde få tilläggsdirektiv så att denkan göra ett minst lika grundligt arbete som den förrareaktorsäkerhetsutredningen, som var 1979.Vi anser att det finns goda möjligheter att spara el.De skäl som regeringen och dess samarbetspartierdenna gång använder för att inte stänga ärohållbara. kan faktiskt undvaras direkt.Hela 2002 klarade vi oss med tio reaktorer eftersomOskarshamn 1 var stängd . Ytterligare enreaktor kan sparas in genom att låta nio reaktorer gåför fullt i stället för att sänka effekten på tio, somfallet var 2002 och som det har varit i stort sett allatidigare år.Ytterligare en reaktor kan sparas in genom attvärmeverk betalar full elskatt för sina elpannor. Densvenska metoden att använda skattegynnad el för attvärma fjärrvärme är unik. Det är den exakta motsat-sen till varför fjärrvärmen byggdes, nämligen för attge underlag för en effektiv elproduktion. Den nuva-rande skattenedsättningen är också en effektiv spärrmot solvärme i fjärrvärmen.Sverige är i genomsnitt en exportör av el. När viimporterar så importerar vi mest norsk vattenkraft.Det går att spara el i . Det är inte konstigt medtanke på att förbrukningen per capita i är 2,6gånger högre än i resten av EU.Anf. 30 ():Herr talman! Det är lika intressant varje gång attlyssna på de ständiga energipessimisterna, moderater,folkpartister och kristdemokrater. Det är precis somatt allting ska vara som det alltid har varit. Varjeförsök att förändra någonting som vi vet om måsteförändras anses som felaktigt på det ena eller andrasättet.1997 års uppgörelse innebar att vi lyckades stänga en reaktor i . Visatte in ett bidragsprogram för att få fart på vindkraftoch andra förnyelsebara energislag och pengar för attfå en ökad forskning. Det ställdes också fyra villkorför att stänga . Det har tagit extraför att få dessa villkor uppfyllda. ser vi att frånoch med våren har vi uppfyllt de fyra villko-ren. Åtminstone vi tre partier som tar ansvaret förenergiomställningen är överens om att vi då kanstänga också 2.Det nya som har tillkommit är att vi nugår i förhandling med kraftindustrin. Vi försökerkomma ifrån en situation där ska beslutaom varje nedläggning av reaktorer. I stället ser vi tillatt politiken och kraftindustrin gör ett gemensamt tagför att få en avstängning av de tio återstående reakto-rerna på ett sätt som båda parter kan vara överens om.Det handlar naturligtvis om att energiförsörjningenska fungera i fortsättningen men att vi ändå tar stegenframåt. Det måste vara en bra modell där kraftindu-strin deltar aktivt i omställningsarbetet i stället för attstå vid sidan av.1997 års uppgörelse fortsätter nu med marknads-inriktade åtgärder. var bidragsmetoden väl-digt viktig. Där har vi sett att den dels kanske inte varvärldens effektivaste, dels har använts under en tidnär elpriset har varit väldigt lågt. Det har inte hjälpttill att få till stånd de åtgärder som vi är intresseradeav.Nu införs förhoppningsvis en ny kraftvärmebe-skattning relativt snart som får fart på karftvärmensutveckling. Elcertifikaten har vi diskuterat. Det kom-mer naturligtvis att vara väldigt intressant att se hurdetta kan spela roll när vi ska få in det förnyelsebaramycket mer i vårt elsystem. Att vi måste ha en funge-rande effekthandel vet vi allihop om. Det måste varanågonting som marknaden i sig klarar utan att statenska in och upphandla reservkraft för att klara deeventuella toppar som sker kalla dagar på vintern.Det finns en oro från vindkraftens sida att elcerti-fikaten inte kommer att vara tillräckliga för att vind-kraften ska byggas ut såsom vi har tänkt oss. Detmåste vi naturligtvis följa. Skulle det vara på detsättet att vårt banksystem inte fungerar och över hu-vud taget möjligheten att bygga ut vindkraften försvå-ras påtagligt måste naturligtvis andra åtgärder vidtasdärvidlag. Det är alldeles självklart att vindkraftenmåste ta en stor del av procenten i framtiden.Herr talman! Det är viktigt att stängsnästa sommar för att vi ska få en fungerande elmark-nad och fart på omställningsarbetet.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag noterar att har fåttkalla fötter när det gäller vindkraften och måste äveni dagens anförande reservera sig mot sitt eget beslutföregående vecka. Det var eftertänksamt men kanskelite sent. Det fanns förslag på bordet från vindkraftenom smärre justeringar i den proposition som LennartBeijer valde att rösta igenom . Att tänkaefter före är alltid klokt. Det är ett råd hädanefter.Jag tänkte ta upp en annan sak som vi inte hardiskuterat närmare, nämligen den mätreform somockså ligger i dagens proposition som vi har bord-läggningsdebatten om. Den innebär att alla kunderfrån ska åläggas att ha en mätanläggning därman också kan ha avläsning. Det kommeratt vara ytterligare en reform som belastar den enskil-de konsumenten med en ganska stor kostnad.Energimyndigheten har sett att det här finns enmiljövinst att göra för stora kunder som har en års-förbrukning på över . Men manhar inte bedömt att miljönyttan är särskilt stor för demindre kunderna. Ändå väljer regeringen med stöd-partier att göra detta till ett obligatorium.Min fråga är: Vad är miljönyttan av att en hyres-gäst i en tvåa, en ensamstående mamma som kanskehar en vårdbiträdeslön, ska göra denna investering påi runda tal och betala för de gröna certifika-ten som kommer att kosta betydligt mer för elen? Ärinte detta att ålägga många människor med dåligekonomisk möjlighet ett obligatorium som gör väldigtlite miljönytta? Har inte haft någrasom helst betänkligheter mot detta?Anf. 32 () replik:Herr talman! Vad gäller vindkraften tycker jag attdet är så pass viktigt att vi får en fortsatt kraftig ut-byggnad av vindkraften. Vi vet allihop om att det harfunnits en oro från vindkraftens sida. Nufortsätter oron om de nya elcertifikaten, som vi vetom att de tycker är bra. De är rädda för att övergång-en blir besvärligt. Vi måste naturligtvis ha det underluppen och följa utvecklingen. Jag är inte alldelessäker på att de har rätt. Men skulle de ha det tyckerjag att man ska vara beredd att vidta åtgärder.Vad gäller månadsmätningen är det en ganskalång period fram . Från början hade viuppe den diskussion som är inne på. Manskulle låta bli de riktigt små kunderna. Men det visa-de sig att det kanske är dumt. När man i ett områdeändå sätter in månadsmätning kan det vara ett antalmindre kunder som finns på avsnittet. Då är det tillfördel också ekonomiskt att de får vara med. Annarsär det klart att de små kunderna kommer in i systemetsist, om man ser generellt på det hela. Det är natur-ligtvis en fördel att samtliga kunder har månadsmät-ning.Jag vill tillägga att vi kanske måste göra ännu mersaker för att få intresse hos de små kunderna att sparael, nämligen att gå ifrån fasta till rörliga elpriser. Dettror jag skulle få också pensionärer i små lägenheterintresserade av att vara effektiva med sin elanvänd-ning.Anf. 33 () replik:Herr talman! Vi hade ganska mycket fakta påbordet när vi fattade beslut , apropåvindkraften. Det förvånar mig att inteanvände allt detta förstånd som han tycks haförvärvat för att agera annorlunda i den frågan.Man säger att man följer utvecklingen noga envecka efter beslutet. Det är senpåkommet. LennartBeijer borde ha tänkt efter före. Jag uppfattar att Len-nart Beijer uppenbarligen är oroad över precis detsom jag sade. Det kommer att läggas en död handöver vindkraften framöver. De gröna certifikatenkommer att innebära energibyten men inte mer.När det gäller mätreformen tycker jag att manskulle ha nöjt sig med att göra det till en frivillighetför de små kunderna, vilket inte hindrar att man kan-ske kan dra fram ledningarna.Problemet är att man låter kunderna bära hela denhär kostnaden. Därför belastas inte statsbudget ellerutgiftstak på något sätt. Dock belastar det alla männi-skor i det här landet - såväl fattiga som rika.När man inser att miljönyttan är så liten, är dådetta en rimlig belastning - åtminstone sett till kost-nadsbilden ? Det blir en väldigt liten miljövinstmen ett stort hål i plånboken för många människor ivårt land. Därför tycker jag att man skulle ha valt enförsiktigare väg och inte infört ett obligatorium för desmå kunderna. Jag tror att man i stället skulle hasatsat på betydligt effektivare åtgärder som verkligenhade gett förbättringar också på miljösidan.Anf. 34 () replik:Herr talman! Vindkraftens och den småskaligavattenkraftens problem har funnits i väldigt många år.Införandet av elcertifikat ger i alla fall en möjlighetför dessa att åter träda in på banan. Det kommer na-turligtvis att vara där som man i väldigt stor utsträck-ning använder elcertifikaten. Ett problem är möjligenden korta tiden från införandet av certifikaten ochfram till dess att det hela når vindkraften fullt ut.Vårt problem är att få kreditsystemet, våra banker,att anamma och tro på den här utvecklingen och attinse att det faktiskt handlar om vettiga satsningar. Detär det som vi, såvitt jag förstår, inte har lyckats med.Jag känner en stor optimism och tror att vi klararockså den saken. Varje gång ett nytt system införsfinns det alltid en oro i lägret. Men det man oroar sigför hoppas jag att vi ska slippa se blir verklighet.Maria nämnde de små kunderna. Ja, vadvi än gör är det alltid kunderna som får betala - detvet vi. Vi vet också att tidsutdräkten här sträcker sigfram . Det betyder att det framtill dess naturligtvis kommer billigare varianter, billi-gare sätt att installera de här mätarna. I slutändankommer detta självfallet att gynna de små kunderna.Över huvud taget är det bra med månadsavläsning,också för små kunder.Anf. 35 Näringsminister ():Herr talman! Vad jag tycker är det allra viktigastei den här propositionen och som jag till en del nämn-de om inledningsvis - något som också blivit intres-sant för några av mina meddebattörer - är frågan omlångsiktighet och stabilitet i energipolitiken. Jag me-nar att detta är viktigt därför att det är vad vårt när-ingsliv och våra människor behöver. Den som skainvestera långsiktigt i en pappersmaskin behöver vetavad som gäller.I 30 års tid har svensk energipolitik präglats avmotsatsen till långsiktighet och stabilitet. Några harförsökt sig på det lustiga debattknepet att säga att detär vad som gällt eller . Men var och en vet vad det här handlar om.Sedan mitten av 1970-talet har ingen som investe-rar kunnat veta hur energipolitiken ser ut bortomnästa val. Somliga av oss minns hur det var 1976.Och vi minns hur det var 1978, då den borgerligaregeringen sprack. Trots en stark parlamentariskmajoritet kunde regeringen inte fungera. Den var heltförlamad på grund av kärnkraften. års valkunde inga besked ges. Sedan var det val 1982, 1985,1988 och så vidare - aldrig någon stabilitet; ingenkunde veta vad som skulle hända efter valet.Vi driver nu en linje inriktad på att skapa stabilitetoch trygghet.