prot · GR098 · 2003-09-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utrikesutskottet och försvarsutskottet vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet och försvarsutskottet under föräldraledighet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () 4 § Anmälan om särskild företrädare för partigrupp vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp enligt 1 kap. 5 § riksdagsordningen anmält som särskild företrädare för partigruppen samt som ersättare för . 5 § Ledighet, m.m. vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 9 oktober8 november. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet , näringsminister , socialminister , miljöminister och statsrådet . 7 § Svar på interpellation 2003/04:2 om lokala kanaler 1 Kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att de nu självständiga lokala radiokanalerna inom kan leva upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program. Jag har , i ett skriftligt frågesvar, svarat på samma fråga ställd av . Vid det tillfället hänvisade jag till att är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Då liksom nu vill jag betona att regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. I interntidning nr 16 uppges att företagets ledning beslutat skjuta upp beslutet om en förändrad organisationsstruktur i P4. Anledningen till detta är att får en ny vd . Som jag tidigare påpekat så har att följa de villkor som finns i sändningstillstånd och anslagsvillkor. De ska givetvis bedriva verksamheten inom ramen för tillgängliga medel. 2 (): Den självständighet som finns hos de lokala kanalerna underlättar och är kanske en förutsättning för att kanalerna ska kunna leva upp till de villkor som anges i det nu rådande sändningstillståndet. Dessa villkor anger bland annat att kanalerna ska sända nyheter, sport och kulturprogram samt verka för folkbildning och kulturell mångfald med lokal prägel. En regionalisering kan innebära att de enskilda stationernas handlingsfrihet minskar, med minskad lokal programproduktion som följd. En regionalisering synes också tillföra ytterligare led i den beslutsprocess som finns . Som säger har jag tidigare ställt en skriftlig fråga. I det svar som jag fick den gången säger att det i de anslagsvillkor som regeringen har meddelat anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. Jag har i min interpellation menat att just dessa villkor som finns i tillståndet är hotade. Därför återkommer jag med denna interpellation, . klarar sig lokala kanaler bra trots svåra förutsättningar med så kallat självkör, vilket innebär att personalen är mångsysslare. Man är ofta reporter, producent, programledare och tekniker i samma person. Det är ju en operativ fråga som själva råder över, vilket också påpekas av kulturministern i svar på den skriftliga fråga som jag tidigare avgav. Men det har också funnits tankar på att i större utsträckning föra in riksproducerat material i de lokala kanalernas programtablåer. Det skulle innebära att utrymmet för sändning av lokalt producerat material försämras drastiskt. Planer på att föra in riksproducerat material i de lokala kanalernas programtablåer skulle tydligt påverka den livskraft och självständighet som P4-översynen just syftar till. Det skulle innebära att de lokala lyssnarna skulle komma ännu längre ifrån de lokala kanalernas mikrofoner. De förslag som har relaterats i interpellationen påverkar de lokala kanalernas rådighet att själva besluta om vad som ska produceras och sändas, utrymmet i etern nationellt och förändrar drastiskt innebörden av det uppdrag som regeringen har gett rörande de lokala kanalerna. Det finns en operativ del i det här som uteslutande är styrelses och verkställande lednings ansvar. Men det finns också en del som direkt rör det givna övergripande uppdraget. Jag tycker inte att man bara kan hänvisa till internprocess. Min fråga till kulturministern blir: Innebär svaret att är helt fria att göra som de vill med de lokala kanalerna? 3 (): Jag tycker att lokalradions vara eller icke vara är en fråga för regeringen. Precis som har nämnt har lokalradion en viktig roll när det gäller att leva upp till villkoren i sändningstillståndet. Det kan gälla skiftande intressen och förutsättningar hos landets befolkning. Det kan gälla folkbildning, men framför allt bör det lokalt producerade utbudet spegla områdets särprägel och egenart som det står i sändningstillståndet. Medierna har en viktig roll som opinionsbildare. De har ett viktigt ansvar att förmedla nyheter på ett korrekt och riktigt sätt och ur olika synvinklar. Medierna har en viktig roll som kommunikationslänk mellan samhället och medborgarna. Många människor känner att de inte har möjlighet att påverka sin egen situation och att de inte kan påverka samhällsutvecklingen. Många saknar förtroende för politiker. Det har vi hört mycket . Avståndet känns för stort. Detta avstånd måste bli mindre. Det tror jag alla här ställer upp på. Medierna har en viktig roll i det arbetet, särskilt lokala medier. Lokala medier måste medverka till att skapa utrymme för en dialog mellan politiker och medborgare. Det finns brister . En hel del måste göras för att det ska bli bättre. Man måste uppmärksamma det som ligger lyssnaren närmast hjärtat, det som händer i det egna närområdet och påverkar medborgarens vardag med dagis eller omhändertagande av gamla mamma. Medborgarna ska veta vad deras folkvalda sysslar med. På många orter finns bara en lokal dagstidning. Att då minska det lokala utbudet av nyheter genom en regionalisering av den lokala radiokanalen kan vara ett hot mot demokratin. Det behövs konkurrens även inom medieområdet. För att vi ska nå upp till det som jag inledde med, att medierna ska vara en kommunikationslänk mellan samhället och medborgaren och förbättra förtroendet för samhället och politikerna, måste det lokala nyhetsutbudet öka och inte minska. En annan viktig funktion för lokalradion är den sociala. Lyssnare kan i olika program ringa till lokala programledare och i princip prata av sig. För många, kanske särskilt äldre lyssnare, utgör lokalradion en trygghet och närhet. Dessutom är lokalradion viktig för närområdet när det gäller att presentera vad som händer och sker, evenemang, kulturutbud och så vidare. Oavsett om regeringen anser att programförändringen är något man ska lägga sig i eller inte bör man i alla fall vara medveten om de konsekvenser det skulle medföra att lokalradiokanaler slås ihop och nyhetsutbudet inte blir lika nära medborgaren som . Villkoren för sändningstillståndet kanske inte kommer att uppfyllas, och detta med respektive områdes särprägel kanske kommer att försämras. Men framför allt tror jag inte att det bidrar till en bättre relation mellan samhälle och medborgare. 4 (): Vi har hört beskriva problematiken. Jag har uppfattat att regeringen är ganska tydlig i vad som gäller kring sändningstillståndet. Jag har själv fått ett svar från kulturministern där hon skriver att det är oerhört viktigt med tillgänglighet och mångsidighet som tillgodoser alla intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. Regeringen meddelar att ska leva upp till de olika delarna av landet, öppna för en mångfald och ha en decentraliserad organisation med sådan utbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald, självständighet och beslutsfattande också på den lokala nivån. Jag tycker att det är oerhört tydligt vad kulturministern och regeringen avser med detta. En av mina frågor till kulturministern blir därför hur man tolkar det som sker ute i landet och den oro vi några stycken här kanaliserar till ministern i ett antal frågor. var det ett antal sådana här samsändningar, till exempel i , och nog känner sig folk kränkta när inte den lokala kännedomen finns på redaktionerna. Man kan tycka att det är små exempel, men för den enskilde är det rätt tråkigt att i rad få höra, trots att man har skickat in ett vykort till lokalradion, att de inte vet vad orten eller platsen heter där man kommer ifrån. Det var en ganska stor ort i det här fallet, nämligen . Man kan inte leva upp till det lilla och lokala. Den lokala förankringen försvinner i dessa tider. Detta är ett litet exempel, men det finns andra tydliga exempel som visar sig alltmer. Vi förlorar till exempel den granskning av den lokala demokratin som är så oerhört viktig, inte minst för oss som vill leva upp till demokratins alla mål. Där är lokalradion ett oerhört viktigt instrument. Tappar man då den lokala delen, självständighetsdelen och mångfalden tycker jag att vi bör fundera över hur vi ska tolka dessa fina och bra ord och intentioner från regeringen och hur det verkligen ser ut i verkligheten. Min första fråga handlade alltså om tolkningen av det som regeringen och ministern själva har uttryckt i detta. Min andra fundering är om inte kulturministern också kan dela den oro som vi några stycken här kan kanalisera utifrån vad folk har yttrat sig och tyckt till om. Man känner att just särprägeln och mångfalden i hela landet är oerhört viktig om vi ska ha en public service-lokalradio . 5 Kulturminister (): Jag tycker att interpellanten och debattdeltagarna väldigt tydligt har visat hur sändningstillstånd och anslagsvillkor är formulerade när det gäller just mångfalden och särprägeln i hela landet som är så viktiga för public service. Tappar public service-företagen de delarna av sitt uppdrag är de inte längre en radio och television i allmänhetens tjänst. Allmänheten bor ju inte bara i eller i de andra storstadsregionerna. Efter att ha sagt detta måste jag dock säga att det naturligtvis vore väldigt farligt om regeringen, eller kulturministern under en pågående tillståndsperiod gav sig in och började peka med hela handen och tala om exakt hur de sändande företagen, alltså public service-företagen, skulle agera och förhålla sig, om de fick ett finger i luften: har ni inte skött er, utan nu måste ni faktiskt göra det här och det här. Därför har vi skapat en ordning med en särskild granskningsnämnd som har i uppdrag att på allmänhetens vägnar följa hur man tycker att public service-företagen lever upp till sändningstillstånd och anslagsvillkor. Det sedan redovisar till regeringen, till och till allmänheten är ett väldigt viktigt underlag för regering och riksdag när det är dags att formulera anslagsvillkor och sändningstillstånd nästa gång. fungerar det så med public service att vi är halvvägs igenom den löpande perioden, så innan detta år är slut ska en ny public service-utredning tillsättas där alla partier kommer att vara representerade som ska ta fram tillstånd och villkor för nästkommande period för public service-företagen. Då finns den möjlighet som ni efterlyser att kanske göra ännu tydligare markeringar om man tycker att det finns en berättigad oro, om det är något som public service-företagen inte riktigt klarar av att hantera. Då kanske man också måste se till att licensavgifterna höjs, att finansieringen blir så tillfredsställande att dessa företag faktiskt klarar att leva upp till ett uppdrag som kanske är ännu tydligare och mer krävande. Där kommer vi in, vi som har det politiska uppdraget, i regeringen och i , att sköta de här frågorna. Att däremot i det här läget börja ge oss in i public service-företagen och säga att nu blir det för mycket centralt producerat, nu blir det för lite lokalt, vi tycker inte att ni sköter ert uppdrag det tror jag skulle vara absolut livsfarligt för trovärdigheten för public service. Lika viktigt som att spegla hela landet och att finnas decentraliserat, eller ännu viktigare skulle jag vilja säga, är public service-företagens integritet. Den skulle vi skada om vi trädde den för nära. 6 (): Kulturministern och jag har uppenbarligen olika uppfattningar om vad som uteslutande är ett ansvar för och verkställande ledning. Jag menar att risken är stor och ganska uppenbar att de förändringar som just nu diskuteras och kanske också pågår inom hotar själva kärnan i de uppdrag som är förbundna med de ekonomiska anslagen, nämligen att uppnå mångfald med en decentraliserad organisation och ha goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på lokal nivå. Jag tog i mitt inledningsanförande upp detta med riksproducerat material och de diskussioner som finns inom om att föra in mer riksproducerat material i de lokala kanalernas tablåer. Min fråga i det här inlägget anknyter till detta. Om man nu för in mer riksproducerat material i de lokala kanalernas tablåer, känner kulturministern att det finns någon gräns för denna form av undanträngning innan själva uppdraget komprometteras? 7 (): Jag ska inte göra något längre inlägg utan jag håller med . Det som pågår är oroande. Jag har också hört inläggen i den lokala radion där man hade regionaliserat och hade gemensamma program för ett större område. Där fanns inte närheten och särprägeln, och man visste inte riktigt vad som hände. Jag tycker att det är viktigt att vi har en debatt och att regeringen är medveten om vad det är som händer. Sedan kan jag förstå att det är svårt att exakt gå in och styra radion. Men jag tycker att man måste ta upp den här debatten med radion i vilket fall som helst. 8 (): Jag vill bara ge kulturministern en chans att fundera lite tydligare över den oro som speglar sig i våra anföranden. Det finns många som funderar över det lokala utbudet och hur det fortsatt ska se ut. Jag har största respekt för att kulturministern sätter integriteten högre än målen i det här fallet. Men jag måste ändå be henne att fundera kring den förändring som sker någon annan process håller på att ske. Det vore konstigt, tycker jag, om inte kulturministern kunde dela den oro som de människor känner som upplever detta som en viktig del av sin vardag. 9 Kulturminister (): Engagemanget för de lokala radio- och TV-sändningarna är oerhört starkt. Det är väl det som man kan säga att ni representerar i den här kammaren och som jag representerar i regeringen. Det är kolossalt viktigt att public service-företag är företag i allmänhetens tjänst, det vill säga att de skildrar en vardag och en verklighet som inte bara rör några få områden i utan faktiskt hela landet. Det är därför det också är så starkt formulerat som det är i anslagsvillkor och i sändningstillstånden. På samma sätt är det en grundläggande princip i alla demokratier att public service-företag inte ska styras av politiskt tillsatta regeringar och riksdagar utan att det är andra styrkor som ska driva på. I första hand är det naturligtvis licensbetalarna eftersom det är de som betalar för utbudet. Jag tror att det finns en oerhörd känslighet för den debatt som förs utanför denna kammare, bland radiolyssnare och TV-tittare, just för att hålla fast vid det som är en viktig kärnfråga för public service, att finnas också i hela landet. Men att vi från politiskt håll, att jag som kulturminister när jag följer utvecklingen i diskussionen och inom företagen mycket nära skulle ge mig in och börja höta med fingret vore mycket allvarligt. Däremot måste naturligtvis den public service-utredning som sannolikt kommer att börja arbeta i slutet av detta år fördjupa sig i dessa frågor och kanske komma tillbaka med ett tydligare förslag till skrivningar än de som finns i de nu gällande anslagsvillkoren och sändningstillstånden. Om det behövs vet vi dock ännu inte. Det finns ett förslag som har bordlagts inom . Det är väl den förändringen som är upphovet till fråga. Men det är väldigt många om på vägen. Det är ett förslag som vi inte vet om det kommer att leda till några beslut och vi vet inte hur besluten i så fall kommer att se ut. Vi är inte riktigt säkra på vilka konsekvenser de kommer att få. Att i det läget ge sig in och göra någonting annat än att diskutera frågan i kammaren eller följa den diskussion som licensbetalarna och allmänheten för tror jag vore väldigt illa. Mediedebatt, debatt om public service, om villkoren och om innehållet tycker jag att vi gärna skulle kunna ha lite oftare också bland oss som har politiska uppdrag. Men vi ska inte ta steget till att börja försöka styra dessa företag de har fått sina tillstånd. Det tror jag skulle vara mycket farligt. 10 (): Den här processen pågår faktiskt just , enligt de uppgifter jag har fått i alla fall. Jag tog tidigare upp frågan om riksproducerat material och ställde en fråga till kulturministern om just det. Men jag fick inget svar på just den frågan. Jag tycker att vi visar respekt för SR:s integritet och ett ganska stort mått av känslighet också när vi kanaliserar den oro som väldigt många människor känner runtom i när det gäller lokala kanalers framtid. Det tycker jag. Även om givetvis är ett självständigt företag med alla dess möjligheter och skyldigheter borde uppdragsgivaren i form av riksdag och regering kunna ha, och jag tycker också att man borde ha, en uppfattning i just den här frågan. Mina avslutande frågor till kulturministern blir: Hur kommer kulturministern och regeringen explicit att följa upp och utvärdera den förändringsprocess som pågår inom ? Kan det i något läge bli aktuellt att intervenera i den processen och i så fall under vilka omständigheter? 11 Kulturminister (): Jag kan återigen konstatera att ställer hypotetiska frågor. Den fråga han inte fick ett exakt svar på löd så här: Om man för in mer riksproducerat material, var går då gränsen? Det är väldigt många om. Likadant med nästa fråga: Om den här utvecklingen fortsätter och går åt fel håll, kommer regeringen att intervenera? Det kan inte fungera så i en demokrati där man vill ha kvar ett public service-företag som har en hög integritet, som inte förvandlas till statsradio och statstelevision. Det går inte för regeringar och riksdagar att ingripa. De tillfällen som finns är när man efter en process där samtliga partier är involverade beslutar om sändningstillstånd och senare anslagsvillkor. Det är de tillfällen som finns. Och så bör det absolut fortsätta att vara. Ett lokalt engagemang för en bra public service när det gäller det lokala innehållet är naturligtvis väldigt viktigt. Det ska vi understödja som politiker. Men vi ska inte ta oss rollen att agera styrelseordförande, vd eller något annat. Det vore fullständigt fel. När Moderata samlingspartiet beslutade att nominera som ny styrelseordförande i tror jag att det var just den typen av överväganden man gjorde. Jag tror också att det är det som ligger bakom att en gång beslutade att ha en särskild, helt separerad förvaltningsstiftelse som står för ägarskapet av public service-företagen, alltså icke regering eller riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2003/04:3 om reglerna om upplopp 12 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att initiera en översyn av reglerna om upplopp och våldsamt upplopp med anledning av den tid som förflutit sedan händelserna i samt ett uttalande från justitieutskottet om en sådan översyn. har också frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av polisutbildningen för att få mer av icke-våldsutbildning när det gäller hantering av demonstrationer och folkmassor i övrigt. Låt mig inledningsvis säga att jag både under och efter oroligheterna i har haft anledning att utförligt kommentera våldsverkarnas beteende. Jag har då framhållit att det som inträffade var fullständigt oacceptabelt. Det finns anledning att även i detta sammanhang upprepa det. Jag är medveten om att språket i straffbestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp kan anses vara ålderdomligt. Normalt sett görs en modernisering av språket i samband med att en straffbestämmelse ses över i sakligt hänseende. kommer en sådan översyn att ske också av bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp. Jag kan emellertid inte för dagen säga när denna kan komma att påbörjas. Som säkert vet arbetar vi med ett flertal omfattande straffrättsliga lagstiftningsprojekt inom , och slutförandet av dessa projekt är en mycket prioriterad fråga för mig och regeringen. Det är självklart viktigt att svensk polis har rätt utbildning och kompetens för att hantera allvarliga ordningsstörningar i samhället. Det handlar om att polisen måste ha förmågan att lugna ned stora folkmassor och inte starta situationer som kan leda till ökat våld. Men det handlar också om att polisen måste kunna ingripa mot stora folkmassor för att förhindra brott mot liv och hälsa och annan brottslighet. bedriver ett stort taktikprojekt polistaktik som bland annat syftar till att utveckla nya metoder och utbildning för att hantera demonstrationer och upplopp. I projektet ingår att ta fram riktlinjer för icke-konfrontation för att förebygga allvarliga ordningsstörningar. Vid sker en översyn av den utbildning som studenterna får för att bland annat hantera demonstrationer och upplopp. Tanken är att studenterna ska få ytterligare kunskaper i massans psykologi och utökade kunskaper om olika rörelsers verksamheter och ideologier för att få större möjligheter att lösa konflikter utan våld. använder sig av föreläsare från och som bedrivit forskning kring händelserna i . Vid arbetar även en psykolog som följer den senaste utvecklingen inom området icke-konfrontation. Utöver nämnda åtgärder pågår ett projekt vid som syftar till att ta fram en förbättrad utbildning för mental förberedelse och stresshantering. Det pågår således ett aktivt arbete vid och polisutbildningen med att utveckla en ny polistaktik. Taktiken innebär väsentligt ökade kunskaper i hur polisen ska hantera demonstrationer utan att använda eller provocera fram onödigt våld. Jag ser inget behov av ytterligare åtgärder utöver det arbete som redan pågår. 13 (): Jag tackar för svaret från justitieministern. Det är utmärkt att vi kan få en diskussion i det här skedet om reglerna om upplopp. De är inte bara till språket utan också till sin praktiska användning i landets domstolar relativt ålderdomliga. Jag ska inleda med den senare delen av svaret, nämligen det som handlar om att man vid genomför en översyn av utbildningen. Det låter som en utmärkt verksamhet. Jag tror att just utökade kunskaper om olika rörelsers verksamheter och ideologier, men inte minst möjligheten att kunna lösa konflikter utan våld, är något man behöver lära sig avsevärt mer av. Min följdfråga till justitieministern är på vilket sätt detta ska spridas till de poliser som är i aktiv tjänst . Det är också de som behöver lära sig avsevärt mer än vad de visade prov på när det gäller händelserna i . Det nämndes i svaret från justitieministern att man bedriver ett stort taktikprojekt, Nationell polistaktik, som handlar om att kunna hantera demonstrationer och upplopp utan våld. Jag skulle gärna vilja att justitieministern tog chansen att berätta lite mer om vad innehållet i det taktikprojektet egentligen är. Så går jag över till min huvudfråga. Den handlar om reglerna om upplopp. Det är inte bara en till språket utan också till sin praktiska tillämpning ålderdomlig lagstiftning. Även om man inte har tagit aktiv del i våldsanvändande mot person döms man till lika hårt straff enligt denna lagstiftning som om man har gjort det. Det är, enligt min uppfattning, ett tveksamt sätt att använda rättssäkerheten i lagstiftningen.