prot · GR0927 · 2003-11-13 00:00:00 — Utskottet föreslår att min motion N399 om ökad jämställdhet i de statliga företagen avslås. Det kanske inte är helt oväntat eftersom det ödet brukar drabba de flesta motioner. Jag ska ändå ta fasta på det positiva. Jag vet, och jag säger det även i motionen, att regeringen redan har höga ambitioner när det gäller att uppnå en jämställd styrelsesammansättning i de statliga företagen. Och jag håller med om att det är glädjande att regeringens mål om kvinnorepresentation i de statliga bolagsstyrelserna ser ut att uppnås . Jag hoppas dock att målet inte blir en övre gräns för kvinnor i styrelserna utan att det i några av företagen till och med kan bli så att det är representation av män och av kvinnor i syfte att nå en jämn könsfördelning totalt sett i styrelserna. Men i min motion tar jag också upp att vi måste få en jämnare könsfördelning vad gäller styrelseordförande och verkställande direktörer och hur viktigt det är att staten blir ett föredöme även här. Och här ser det än så länge betydligt sämre ut. Alla vet hur bedrövligt det är med kvinnorepresentation i de privata företagens ledningar och styrelser. Det är en fråga där jag vet att regeringen och nu har satt ökat tryck på att det blir en snabbare förändring. Men jag är övertygad om att det även här krävs en ständig blåslampa och debatt för att inte riskera att allt återfaller till den gamla trista slentrianen att män rekryterar män. Åter till motionen. Jag vill ändå ge utskottet komplimangen att man lyckats göra ett avstyrkande som är så nära ett tillstyrkande eller ett tillkännagivande som man kan komma. Utskottet skriver i betänkandet: Utskottet förväntar sig att regeringen tillser att den målsättning rörande jämställdhet i fråga om representation, lön och inflytande som vid ett flertal tillfällen uttalat, och som en bred opinion ställt sig bakom, nu uppnås även när det gäller ledningarna för de statliga företagen och styrelseordförandena. Eftersom jag här uppenbarligen är helt överens med utskottet utgår jag från att regeringen tar till sig detta och agerar kraftfullt utifrån vad jag och förväntar oss. 35 () replik: Jag kan övertyga partivännen om att vi menar allvar med det vi säger från utskottets sida och från Socialdemokraternas sida. är golvet, och detta gäller företagsledningar, direktioner, ordförandeposter och styrelser. Välkommen med i detta jobb. 36 () replik: Tack så mycket. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU4 Statliga företag (skr. 2002/03:120 och förs. 2002/03:RR16). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 7 § Statsministerns frågestund 37 Förste vice talman (): Välkomna till dagens frågestund med statsministern. Korruption i statliga företag och landstingens avskaffande 38 (): ägnade i går i TV mycket tid åt att berätta att det finns korruption i det privata näringslivet. Den diskussionen har sin tid och sin plats, men är ju diskussionen om korruption i den statligt dominerade sektorn och Systembolaget på allas läppar. Därför blir min fråga till statsministern: Vad avser ägaren regeringen och statsministern som ju är ytterst ansvarig att göra åt den muthärva som rullar upp i Systembolaget? Jag har ytterligare en fråga. Jag tycker att det börjar bli dags för och mig att skaka hand kring avskaffandet av landstingen i . Menar att det är försvarligt att man som i Östgötalandstinget har råd att använda av budgeten till annat än sjukvård som man meddelar att vissa knäproblem och övervikt hos små barn är sådant som inte längre ska prioriteras? 39 Statsminister (): Jag börjar med den sista frågan, avskaffandet av landstingen. Den process som är kraftfullare än någon annanstans är naturligtvis den misskötsel som har skett av ekonomin i . Om den fortgår kommer det att leda till tvångsförvaltning; därmed är landstingssystemet som sådant avvecklat Jag vet inte om det var motivet till hantering av ekonomin under den förra mandatperioden. Vi tänker inte medverka till att det får fortsätta. Ekonomin i det ska vändas rätt så att vården kan vara bra och ges till alla. Landstingens verksamhet är mer än vård. Där finns också kultur och utbildning, sådant som gör människan friskare och rikare och som ger ett bättre liv. Korruption i statliga företag finns. Den beror inte på att det saknas regler för de anställda tvärtom men de bryter mot reglerna. Då hamnar de anställda hos polisen för utredning, och i domstolar. Visar det sig att anklagelserna är riktiga döms de och förlorar sina arbeten. Så ska det gå till. Så sker i statliga företag, och jag förutsätter att det också sker i de privata. Hur det har skötts i Systembolaget ska dess styrelse värdera. Styrelsen är ansvarig inför regeringen. 40 (): När det gäller landstingen förstår jag att har stort intresse för . Jag pratade om . Det är väl ändå ganska bekant att det förs en diskussion i det s-styrda Östgötalandstinget där man säger sig inte längre kunna prioritera allt. Vi har till och med fått listor på sådant som folk inte längre har rätt att förvänta sig, i kontrast till vad statsministern säger om den öppna vården tillgänglig för alla. Det är inte den verklighet folk ser längre. Då måste man ställa frågan: Ska man i det läget fortsätta att ha resurser som inte går till sjukvården, hur mycket vi än tycker om kultur? Vi måste lära oss att sätta det som är viktigast först. Frågan när en sådan här härva av korruption är på väg att nystas upp är naturligtvis riktad till den som hävdar att monopol och statligt ägande är bra. Vad är nyttan om man i lägen där det blir skarpt inte verkar vilja ta på sig något ansvar och berätta vad som ska ske, utan hänvisar till styrelser? Vad är då idén med det statliga ägandet? 41 Statsminister (): Om man tror att det statliga ägandet ska skötas från närmar man sig en modell som fanns i ett samhällssystem som kollapsade när föll. Det är ingenting som kommer att vara modellen för . De statliga företagen finns på en marknad som har vidare uppgifter än bara det som är vinstmaximering. har de också ett socialt uppdrag. I Systembolagets fall är det att se till att alkohol inte säljs till minderåriga och att se till att alkohol inte säljs efter reklam. Det är ett viktigt uppdrag. Det är ett uppdrag som vi ska se till att de fortsätter att fullgöra på bästa sätt. För att så ska ske har vi en styrelse. Där finns representanter för den här församlingen och andra. Jag har ingen som helst anledning att anklaga styrelsen. Om den styrelsen i sin tur är nöjd med verksamheten återstår att se. Det får de värdera. Det ska inte jag göra. Så till frågan om landstingen. Om det är någonstans vi upplever problem är det naturligtvis i de landsting som har sönderkörd ekonomi. När inte pengarna finns finns inte heller vården. När vi ser oss om i finner vi att det är framför allt i två delar av landet som detta är högst påtagligt. Båda de landstingen leddes av moderater som satsade på ett systemskifte och lät ekonomin förstöras. kommer uppgiften att städa upp efter en gång till. må ha sina problem, men säg inte annat än att kollektivtrafik, kulturverksamhet och folkbildning också är sådant som bidrar till folkhälsa. Det hänger ihop, och det är den helhetssynen man måste ha. 42 BO (): Det är inte så överraskande för oss, men det är inte så ofta vi får se det på . Bakgrunden är en diskussion i en ledare om vad som händer med sjukskrivningen och socialförsäkringarna. Jag läser några rader från den: Hur ska sjukförsäkringsfrågan lösas? Förtidspensionerna, a-kassan, föräldraförsäkringen? Hur ska de finansieras? Hur ska grundbulten i inkomsttrygghet bevaras? som tillsammans med Socialdemokraterna är garanten för den generella välfärden har länge krävt en genomgripande utredning av hela systemet. Jag tycker mig minnas att statsministern talade om den här tanken i någorlunda vänliga ordalag. har det gått . Min fråga till statsministern är: Har statsministern tänkt vidare på frågan? Är man beredd att ställa sig bakom krav och se till att vi från de olika partiernas sida ser över de svenska socialförsäkringarna? 43 Statsminister (): Jag var positiv , och jag är fortsatt av samma uppfattning. Det understryks ytterligare av den utveckling vi har. Vi kan titta på den kommunala sektorn som ju i första hand sysslar med det vi kallar vården, skolan och omsorgen. Jag tror att det är utomordentligt lämpligt att det finansieras med skatter och att det finns ett demokratiskt samband mellan dem som tar ut skatten och dem som har ansvar för att verksamheten fungerar. Vi kanske ska tillföra mer pengar till den sektorn. ser vi hur kraven ökar på socialförsäkringarna. Det är möjligt att vi där måste göra en reform av samma slag som vi har gjort i pensionssystemet, det vill säga att vi har en basal finansiering från samhället och därutöver avtalsfinansierade tillägg och att det på toppen kan finnas en individuell försäkring. Det är värt att pröva och i grunden utreda. Det är inget teoretiskt eller principiellt genombrott. Avtalslösningarna finns redan i sjukförsäkringssystemet så till den milda grad att vi, innan vi går till och försöker ändra systemet, måste ha parterna med oss. Jag tror att det är den vägen vi har slagit in på. Varför inte en större genomgång tillsammans av samma slag som vi hade kring pensionssystemet? Det tror jag skulle vara välgörande för , om vi håller fast vid de grundläggande idéerna om inkomstbortfallstryggheten. 44 BO (): Vi säger ofta här i kammaren när vi har lämnat in en interpellation och fått ett svar att vi tackar för svaret även när vi är missnöjda. Den här gången får jag vara avsevärt mer nöjd med svaret. Det lät ju snubblande nära ett ja, det vill säga att vi skulle kunna göra något liknande det som vi gjorde med pensionssystemet. Det var väldigt många som inte trodde att det skulle vara möjligt för en bred majoritet i att bli överens om en så central del av välfärdssystemet som pensionerna, där ju åsikterna var relativt skilda mellan partierna. Jag tolkar tills vidare svaret som att statsministern, kanske inte eller , men relativt snart tar initiativ till att sammankalla en arbetsgrupp och erbjuda alla partier att vara med och se över socialförsäkringarna och försöka få ett stabilt socialförsäkringssystem för framtiden. 45 Statsminister (): Jag kan väl säga ja på en gång, så har vi klarat ut den saken. Att det har dröjt något beror ju på att vi sitter i andra samtal, om den akuta situationen. Jag vill stryka under att jag ser ytterst allvarligt på det här, för vi har växande behov av social försäkring som vi har en offentlig sektor som börjar tömmas på sina möjligheter till finansiering. Jag vill ha en utveckling där den kommunala verksamheten baserar sig på ett skatteuttag som är likvärdigt över landet för de tjänster och den service som människor har rätt att begära vad gäller skola, vård och omsorg. Det är en djupt principiell fråga, som handlar om hur vi ser på den offentliga sektorn. Kan vi behålla de drag i den sociala försäkringen som har gjort den rationell och solidarisk, är det naturligtvis lämpligt att diskutera hur vi kan förbättra finansieringen. 46 (): Debatten om ekonomisk tillväxt är ju intensiv, och den är angelägen och nödvändig. Vi vet alla att en förutsättning för ekonomisk tillväxt är bra vägar och järnvägar. Finansministern har yttrat att näringslivets viktigaste vägar och järnvägar utgör tillväxtens ryggrad. I regeringsförklaringen yttrade statsministern följande: Trafiksituationen i måste förbättras. Alternativa finansieringsformer prövas för att påskynda arbetet med denna del av vägnätet. Vilka alternativa finansieringsformer åsyftade statsministern, och när kommer de så att säga att i sjön? 47 Statsminister (): Det var två saker jag talade om. Det första var den så kallade getingmidjan i . Det är en propp i järnvägstrafiken som är avgörande för egentligen hela och och som måste lösas upp. Det andra gällde de stora vägfrågorna i : vägen till , vägen till och vägen till . Detta rör sig om en del av den svenska bil- och verkstadsindustrins hjärtområde. Dessutom gäller det E 6 norrut. Allt detta kräver miljardinvesteringar som vi har svårt att få in i de ramar som vi har. ser vi att detta begränsar tillväxtkraften i den aktuella delen av . Det är verkligen dyra vägar, särskilt den mot , som ju kommer att gå i älvdal, vilken i praktiken är fylld med lera. Det som föresvävade oss och som ligger bakom formuleringen är naturligtvis en lösning av det slag som vi kom fram till när vi byggde . Det gäller att hitta ett sätt att få till stånd en isolering av de här projekten och att sedan initialt belasta statsbudgeten med kapitaltjänsten. Sedan får man kanske träffa en uppgörelse med ett kommunalt, statligt och privat konsortium, som kan bära kostnaden under måhända en . Det är fråga om den typen av idéer. Jag talade i går med en person som vi hoppas tar på sig uppgiften att föra de här samtalen med regionen och de lokala verksamheterna. 48 (): Det har här tidigare talats om behov av resurser till vården. Vi vet ju att vi inte hade behövt ha alla de här debatterna om att det saknas resurser till vården, om vi hade haft en rimlig ekonomisk tillväxt. Då hade man inte behövt lägga fram prioriteringslistan i , och då hade inte behövt vara helt ensamma om att sätta sig på tvären när den listan lades fram. Jag tycker att också det ska sägas här i kammaren. Därför är det här viktiga satsningar, och det är angeläget att de kommer . Jag undrar om det som talar om är PPP-lösningar. Sådana var ju den tidigare näringsministern positiv till. Kan jag ur svar lyfta fram ett samarbete mellan den offentliga sektorn och den privata? 49 Statsminister (): Det kan det vara, men det behöver inte nödvändigtvis vara så. Det kan också vara ett rent offentligt arrangemang. Vad det handlar om är att i närtid få arbetena utförda men att lägga ut betalningen på en period som mer knyter an till projektens livslängd utan att för den skull införa detta som princip för hela den statliga infrastruktursatsningen. Det kan också bli privata inslag. är de privata inslagen marginella, och de kopplas i så fall oftast till någon typ av avgiftsuttag på de aktuella vägarna. Vi vet hur lätt det är att införa sådant. Däremot kan det mycket väl vara aktuellt att diskutera den saken i fallet E 6, men det får vi i så fall återkomma till. Det är inte nödvändigtvis fråga om privat medverkan, men en sådan är inte heller utesluten. 50 (): Min fråga handlar om alkoholpolitik, ett område som jag tycker inte nämns så ofta i debatten, trots att vi vet att alkoholskadorna kostar samhället över 100 miljarder räknat siffror. Om konsumtionen ökar lär den snart vara uppe i 150 miljarder. Det handlar om bortfall i produktionskostnader, om vård, om förtidspensioner och om belastning på sjukförsäkringen. Vi vet också att konsumtionen just nu ökar drastiskt. Min fråga är vad statsministern avser att göra för att förhindra att vi går vidare i den här spiralen när det gäller både individens lidande och samhällets kostnader för produktionsbortfallen. Är detta något som ni lyfter in i tillväxtsamtalen? Har parterna en roll, vilken är samhällets roll och hur attackerar vi det här växande problemet? 51 Statsminister (): Jag håller med . Detta är ett växande problem, ett mycket större problem än vad vi vardagligen ser och förstår. Den våldsamma ökning av alkoholkonsumtionen som sker i kommer naturligtvis att få konsekvenser, inte just nu men längre fram i tiden. Vi kan redan nu se att det blir skador på folkhälsan. Det börjar komma sådana signaler. Vi delar det här problemet med resten av . Många länder som har haft en vinkultur börjar nu också få in starkspriten i sitt dryckesbeteende. Vi har därför all anledning att ha en tredelad strategi: Ett internationellt samarbete. Det här måste erkännas som ett problem i det europeiska samarbetet. Alkohol är en drog som skadar. Det finns i det sammanhanget också en del positiva inslag, men det är klart att vi bör koncentrera oss på skadorna. Upplysning, information, förebyggande insatser, allt sådant som är mödosamt och som också är till för att man ska få uppmärksamhet på problemet. Bättre vård av dem som har drabbats av alkoholismens oerhörda verkningar. 52 (): Jag tackar för svaret. är de kostnader som bärs av individen, samhället och produktionen lika höga som de sammanlagda kostnaderna för trafikens, tobakens och narkotikans offer. Det är ett gigantiskt problem. På andra områden vidtar vi kanske mer aktiva åtgärder. Vi tillsätter en samordnare, vi avsätter mer pengar och fokuserar i debatten mer på dessa områden. Jag menar att det finns ett intresse även när det gäller tillväxtsamtal och i hur vi går vidare för att se om parterna har en roll. Det handlar om ett arbetsmiljöproblem och ett ohälsoproblem som skär in i många sektorer. Jag skulle vara intresserad av att höra statsministern utveckla detta som gäller upplysning, vilka aktörer vi har och hur regeringen avser att ytterligare fokusera på den här frågan. Det handlar också om samhällsekonomi. Jag kan se en bättre användning av , bland annat när det gäller välfärdens utveckling. 53 Statsminister (): Det kan vi alla göra. Det är ingen tvekan om att vi alla förstår problemet. Sedan är det så att super. Vi ska också fråga oss varför, och så ska vi hantera den situationen, som är oerhört komplex. I botten finns skolornas insatser, föreningslivet, allmän opinionsbildande verksamhet, som vi ska stå för, underbyggd med kampanjer som staten mycket väl kan finansiera och andra kan driva. Du frågade om parterna. Jag har inte sett så mycket av verksamhet, men när jag deltog i den aktivt på basplanet fanns den på näst intill varje arbetsplats. Medvetenheten om alkoholens skadeverkningar har minskat, och den tendensen måste vi hjälpas åt med att vända. Vi ska heller inte glömma bort att vi har en fin gammal folkrörelse, , med alla dess organisationer och all dess kunskap om alkoholen som också borde kunna tas i anspråk i det här arbetet. 54 (): Från sida tyckte vi det var bra när regeringen, efter de skandaler som hade varit inom det privata näringslivet, tillsatte den etikkommission som arbetar. Med tanke på det som har hänt på den statliga sidan vill jag fråga statsministern: det inte dags att vi tillsätter en etikkommission för att också reda ut vad som hänt på den sidan? 55 Statsminister (): Jag utesluter ingenting. Låt oss först se vad som har hänt och se om det brustit i den meningen att det inte funnits förhållningsregler och reglementen, eller att man svikit dem. Människors dumhet och girighet kan man inte alltid avhjälpa med etikkommissioner. I stället är det regelverk, övervakning, uppföljning och kontroll, och i värsta fall också domstol, som gäller. Men låt oss se, värdera och dra slutsatser när vi vet exakt vad som har inträffat. 56 (): Jag tackar för svaret. Posten, , , SJ och senast Systembolaget. Karteller, höga bonusar, fallskärmar och mutor. Behöver jag säga så mycket mer? Jag tycker att det finns starka skäl för att tillsätta en kommission också på detta område. Som jag uppfattar det är statsministern positiv till det, vilket jag tycker är bra. 57 Statsminister (): Jag säger inte nej, men jag vill varna för att utifrån de senaste dagarnas diskussion kring mutor och bestickning i ett av våra statliga företag dra slutsatsen att vi i företaget inte skulle ha haft den hållning som man från statens sida ska ha. Sedan kan man bli bedragen av dem som jobbar där, och i så fall måste man naturligtvis utvärdera om det berodde på oaktsamhet eller någonting annat. När det gäller det andra som tar upp SAS, Posten, SJ finns också där tillkortakommanden. Men vad gäller bonusar, löner och andra typer av förmåner, till exempel pensionssystem, har vi från statens sida alldeles gett helt nya och klara direktiv för samtliga dessa företag. Det utesluter dock inte att det kan finnas ett och annat som också staten behöver fundera över. När jag talat om förtroendekrisen i näringslivet har jag varit mycket noggrann med att säga att vi också i den offentliga sektorn har ett och annat som behöver skärskådas. Vi ska inte tro att heller vi är problemfria. Korruption i statliga företag 58 (): tycks frågorna handla om alkohol och moral. När det gäller vårt svenska Systembolag undrar man om det verkligen finns ett hundratal höga tjänstemän som tydligen är insyltade i korruptionsskandaler. sprider sig rötan också till ett annat statligt företag, Vin & Sprit. hävdar att Vin & Sprit är inblandat i en omfattande muthärva gentemot det andra statliga företaget, Systembolaget. Jag tycker att detta är skrämmande. Det ena statliga bolaget mutar det andra, och folk undrar vad den svenska staten egentligen håller på med. Ska vi fortsätta att ha ett statligt vodkabolag? Känns det rätt att ha det med tanke på de skandaler som pågår? Tror statsministern att vi kommer att klara av att ha kvar den svenska alkoholpolitiken som den är ? Har svenska folket förtroende för den om skandalerna fortsätter? 59 Statsminister (): Förtroendefrågan är viktig. Det håller jag med om. Men se upp så att vi nu inte begår ett väldigt misstag. Är det någon som tror att de som sysslat med bestickning skulle vara de mest lämpade att sälja alkohol? Det är ju det som det hela handlar om. Vi har det Systembolag, det monopol, som vi har just för att vi vill dra bort vinstintresset i den här handeln från detaljistledet. Man ska inte tjäna pengar i på att sälja sprit. Den restriktionen har vi behållit trots vårt EU-medlemskap. När vi gick in i EU fick vi en ordning som innebär att alla som levererar till Systembolaget ska ha rätt att komma in med sina varor i butiken. Det har skapat en situation som varit svår att hantera. Den gamle amerikanske kapitalisten sade att man ska hålla vinstintresset borta från spriten. Det gäller för mig och för . Vi tänker inte släppa in dem som är beredda att ta till sig marknadsandelar i detaljistledet. Det ska vi i stället sköta gemensamt. Det ska vara hårda krav på dem som sköter det, och det ska finnas etik och moral. Däremot ska inte vinstintresset in i sprithanteringen. Det håller vi borta. 60 (): Man skulle önska att det var på det sättet. Ser man till de anställda tjänstemännen och cheferna i Systembolaget verkar dock vinstintresset inte ha försvunnit helt och hållet. Det är tragiskt, och jag är rädd för att risken är stor att förtroendet för den svenska alkoholpolitiken kraftigt urholkas. Då är det inte möjligt att fortsätta med den. Det som känns ännu mer häpnadsväckande är emellertid att det ena statliga bolaget mutar det andra. Ska vi ha kvar ett statligt vodkabolag? Klarar vi av det? Är det rimligt att staten driver den typen av verksamhet med förtjänst när det finns korruption till och med i ledningen och man tydligen gjort sig skyldig till i alla fall enligt tidningsuppgifter omfattande bestickning inom Systembolaget. Det hela känns väldigt knepigt. 61 Statsminister (): Förtroendet är viktigt. Det gäller i all verksamhet. Har man brustit kan man återvinna förtroendet, men det tar tid. Däremot skulle jag vara väldigt försiktig med att påstå att saker och ting har inträffat när det endast är baserat på kvällstidningsuppgifter, särskilt när det handlar om så allvarliga beskyllningar som de som nu för fram från talarstolen. Men låt oss säga att uppgifterna skulle vara riktiga. I så fall är det naturligtvis utomordentligt allvarligt. Jag återkommer till frågan: Om vi säljer Vin & Sprit för ett visst tiotal miljarder kronor till ett amerikanskt whiskyföretag, eller någon annan aktör, tror ni att trycket att marknadsföra alkohol då kommer att bli mindre? Den som betalar tio, tjugo, trettio eller fyrtio miljarder för att köpa företaget ska ha avkastning på dessa pengar.