prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — De vill ha en CFC-lagstiftning. Att den inte nödvändigtvis ska se ut som i det förslag som vi har på bordet har kanske framgått. Det finns en hel del som man kan diskutera när det gäller CFC-beskattning. Det är ett oerhört svårt och krångligt område. Jag skulle vilja säga att det är en av de svåraste skattelagstiftningar som vi har arbeta med. Men vi ska också veta att det inom EU pågår ett arbete med exakt samma inriktning. Ni vet att det finns en kommission som jobbar med problemet med internprissättningar. Den försöker på samma sätt att se till att man betalar skatt där man har sin verksamhet. Det är inte meningen att man genom olika typer av upplägg ska komma undan skatt. När det gäller den intressanta diskussionen om när någon är huvudägare och har total kontroll har man fastnat för . Men märk väl att enligt den andra delen av lagstiftningen gällde tidigare och avser jag slopad kapitalvinstbeskattning för näringsbetingade aktier. När är det näringsbetingade aktier? Jo, förut var det ett innehav på . Det sänktes till . Då är det intressant att konstatera att en del av borgerliga vill gå , men i fråga om den andra biten går de ned till . Någonstans måste ni vara konsekventa, kamrater. Vi är konsekventa såtillvida att vi yrkade på i samband med kapitalvinstbeskattningen, och vi står fast vid nu också. Vi är de enda som är konsekventa. Tänk på det! Sedan finns det naturligtvis vissa problem med detta. Vi har fått en skrivelse från avseende filialverksamhet. Det finns ett företag som har filialverksamhet i stället för dotterbolag, och det företaget kommer inte i åtnjutande av detta. När man vet att har varit med under hela processen är det lite märkligt att det kommer en skrivelse, inte fem i tolv utan fem över tolv. Men vi föreslår i alla fall ett tillkännagivande om att man ska se vad det får för konsekvenser om också filialverksamhet inlemmas i det här systemet. Man kan inte bara rusa åstad och göra det utan att se om det kan innebära konsekvenser. Därför har vi bett regeringen att återkomma. Det finns en annan fråga där vi har haft en lite annan uppfattning än regeringen. Vi har varit med i processen med denna proposition. Det framgår också av reservation 4 att vi inte är helt eniga. Det handlar om coordination center, alltså när man har verksamhet i ett annat land, till allra största delen befinner sig där och har haft ett avtal med den staten. Det är i och för sig ganska märkligt att den belgiska staten tillåter att företag de facto omvandlar högbeskattade inkomster till lågbeskattade. Då kan man fråga sig: Har vi någon anledning att bryta den överenskommelse som finns med tanke på att det aldrig har varit meningen att man skulle skatta för den verksamheten i ? Både vi och regeringen menar att denna överenskommelse mellan det företaget och den belgiska staten ska fortsätta att gälla. När den huvudsakliga delen däremot ska vara internt i hamnar man på . I och med att detta företag ligger på och att man skulle få problem vid en eventuell revision som det skulle medföra väldigt mycket extraarbete föreslår vi att man i stället skriver två tredjedelar. Då undanröjer man det problemet, och det finns inte heller något annat företag som kommer i åtnjutande av detta. Det är bara att se till att allting förblir som det har varit. Det tror jag är ganska bra. Det har förekommit förslag på om att man ska ta kontakt med företaget och skattemyndigheten och reda ut vilka regler som gäller. Jag tycker inte om den typen av separatlösningar för enskilda företag. Jag tycker att det klart ska framgå av lagstiftningen vad det är som gäller. Man ska inte ge fribrev och binda upp händerna på skattemyndigheterna. De ska få granska det som de vill granska. säger inte att företag kommer att flytta ut, men att det finns risk för det. Jag har svårt att se att CFC-lagstiftningen skulle innebära att företag flyttar från landet. Vi har fortfarande en väldigt låg bolagsskatt här i landet. pratar om att företag kan flytta ut för att de vill omvandla inkomster som egentligen ska beskattas i till lågbeskattade kapitalinkomster i ett annat land. På den grunden yrkar han avslag på detta med CFC-beskattningen. Det är just den typen av beteende som vi ska stoppa. Jag har väldigt svårt att förstå det. Företagen får ändå betala den här skatten. Det är ju precis det som CFC-lagstiftningen är till för, för att förhindra att den möjligheten ska finnas och för att förhindra att man ska kunna flytta från landet och på det sättet få en lägre beskattning. Det var någon som sade här att vi gör som vi blir ombedda att göra och att vi inte ställer kritiska frågor. Förslaget var från början att även finansiella institut skulle omfattas av det hela, men det togs bort. Både regeringen och vi insåg att det inte hade varit så särskilt klokt. Jag vill också erinra om vår reservation. Den innebär inte att vi har lagt oss platt precis. Men i övrigt kan jag säga att generellt sett och vid internationella jämförelser anses nog den CFC-lagstifning som föreslås här vara väldigt generös. När det gäller reservation 4 kan jag också säga att det bara är fråga om en övergångslösning. existerar inte det här problemet över huvud taget. Då har EU förbjudit den typen av överenskommelser som det här företaget har med den belgiska staten. Därmed är det problemet ur världen. Sedan är det väldig roligt att lyssna på Per och . De säger att det ska vara klara spelregler och att företagen ska veta precis vad som gäller. Och så föreslår en generalklausul som är det som näringslivet hatar mest av allt. Då vet man inte ett dugg om vad som gäller. Per vill införa något liknande skatteflyktsklausulen. Det går inte att införa en generalklausul och få den konkret. Då är CFC-lagstiftningen betydligt tydligare och klarare. Försök att förklara för företagen varför ni föreslår en generalklausul! För näringslivet är den det mest hatade som finns. Ändå tycker jag att skatteflyktsklausulen kunde utvecklas och bli bättre. Men det är en helt annan sak. Jag yrkar alltså bifall till reservation 4. 186 () replik: Det är alltid fascinerande att debattera med . använder ofta ordet vi. Då ställer jag mig ofta frågan: Vem är vi? Är det vi i , är det vi i de samverkande partierna eller är det vi i regeringen? Det blir väldigt oklart vem vi är. Jag vill ge rådet att använda ordet vi lite tydligare eller i lite mindre omfattning. Det är väldigt intressant att höra när Per tar upp de svenska storföretag som han kallar storfinansen som har skatteplanerat. Också är för att vi ska ha en lagstiftning om bolagsbeskattning och CFC-regler som är väldigt tydlig och bra. På den punkten råder inga delade meningar, men vi tycker att det här förslaget inte uppfyller dessa kriterier. Det finns en del goda saker här också, men vi tar inte avstånd från CFC-lagstiftningen. Däremot har vi en annan grundsyn när det gäller hur bolagsbeskattning i ska vara i förhållande till andra länder, och den grundsynen tror jag att vi delar med flera andra partier. Det ska vara så goda bolagsvillkor i att det inte behövs den här typen av lagstiftning över huvud taget. Företagen ska välja att inte skatteplanera. Det är det som är själva finessen. Där har och de övriga partierna god anledning att välkomna det som statsministern sade i regeringsförklaringen : Vi behöver öka konkurrenskraft. Det tycker jag är det viktigaste. Tyvärr är den här typen av lagstiftning betingad av att alltför många företag till exempel i skatteplaneringssyfte har gjort storaffärer i andra länder. Det är bra om man kan låta bli sådana affärer. 187 PER () replik: Vi är nog eniga om att lagstiftningen ska bygga på tillväxt. Skattelagstiftningen ska inte utgöra hinder för tillväxt. Jag hoppas att vi också överens om att företag inte ska kunna omvandla skatterna i det land där de bedriver som verksamhet till lägre skatter i ett annat land. För detta krävs det en CFC-lagstifning. Jag skulle vilja se den typ av CFC-lagstifning som vill ha, för det har vi ju inte sett. Inte någonstans har ni visat hur ni vill utforma CFC-beskattningen. Här har vi ett förslag som faktiskt i internationell jämförelse är generöst. Man kan konstatera det. EU är berett att gå mycket längre i den typen av frågor för att inte underlätta för illojal skattekonkurrens. När jag pratar om vi tror jag att jag pratar om . Det finns ett annat parti som alltid inleder med att säga vi och sedan partinamnet. Det har man nog lärt sig på Bommersvik. Jag ska inte säga vilket parti det handlar om! Så är det. När jag säger vi menar jag faktiskt oftast. kan det väl vara så att även samarbetspartierna innefattas i detta, men normalt sett tror jag att det är jag menar. Det är i alla fall inte vi, Staten och kapitalet, utan det är någonting annat. 188 () replik: Jag ber att få tacka för detta klarläggande! I sakfrågan är det viktigt att hålla med att vi inte ska ha illojal skattekonkurrens. Det är någonting som inte tillhör den goda delen av näringslivet och etiken. Men därför anser vi inte att alla delar i detta förslag är dåligt. Det säger vi inte. Vi säger att vi vill ha tillbaka ett ännu bättre förslag. Det är därför och yrkar på att detta förslag ska avvisas, och vi vill ha tillbaka ett bättre förslag. Vi tycker att det finns goda grunder för det. Det lämnar mycket i övrigt att önska. Majoriteten, som jag refererade till inledningsvis, tycker inte att det är glasklart på alla punkter i det här betänkandet. Vi ska inte strida mer om denna sak. Det är viktigt att se till att det blir bättre villkor för de svenska företagen så att vi slipper skatteplanering och att fler företag flyttar ut. 189 PER () replik: Vi är säkert eniga. Jag välkomnar det folkpartistiska förslaget när det gäller CFC-lagstiftning. Det här gäller väl också , men de får redogöra för det sedan. Hur skulle ni vilja utforma det? Vad är det som är konkret fel i det nuvarande? Det är lätt att avfärda propositionen och be om något nytt. Men om man kommer med något nytt som är ännu tuffare och ser annorlunda ut? Man är ganska ödmjuk när man lägger fram ett betänkande av denna art. Det är väl ganska naturligt. Jag tror att de flesta skattejurister kan verifiera att det inte finns något område som är så krångligt och svårt eftersom det dessutom har internationella konsekvenser. Det är så många tentakler som ska sträckas ut för att det här ska funka. Det är oerhört viktigt när den här lagstiftningen har satts i sjön att den också följs upp. Det är bra att det finns ett tillkännagivande om filialerna. Det är en sak som har hamnat mellan stolarna, och vi vet inte vilka effekter en ändring i propositionen skulle ha fått. Det finns många andra saker som måste följas upp. Även propositionen andas en ödmjukhet som jag tycker är bra och som vi måste ta till oss. Det är möjligt att det finns saker som ska ändras till och med ganska snabbt både åt det ena och det andra hållet. Det är kanske till och med så att man blir tvingad till en skärpning eftersom det kan dyka upp så kallade kryphål. Det brukar göra det. Ju krångligare en lagstiftning är ju finurligare kryphål brukar dyka upp. Vi får se. Jag är övertygad om att denna lagstiftning säkert kommer att förändras under resans gång. 190 PER () replik: Per talar om vad tycker. och alla som över huvud taget seriöst har arbetat med frågan om CFC-beskattning ska vara överens om att den behövs. I någon fason behövs den, men redan nu talas det om i olika länder att med den struktur vi nu har anammat kan det hända att den inte är nödvändig. pressar vad gäller CFC, men det finns redan ett slags CFC-lagstiftning i nuvarande lagstiftning, i inkomstskattelagen, även om den inte är tillfyllest. Per ondgör sig över frågan om generalklausul. Vi har skrivit ett slags generalklausul. Vi vet att generalklausul är som ett rött skynke. Men vi talar om en överordnad lagstiftning som ska beivra det som samma lagstiftning som Rosengren prisar ska beivra. Så farligt är det inte. Vi har bara vänt på bevisbördan. I stället för att misstänkliggöra vartenda bolag som har sin verksamhet utomlands, vilket tycker är rimligt har man för låg skatt blir man misstänkt för skattefusk vill vi vända på steken och i det här fallet ge myndigheten möjligheten att agera utifrån misstanke. Så sker i alla möjliga andra sammanhang. Vi vet att generalklausuler kan missbrukas. Det kan vara farligt. Men det här har föreslagits av . blandar bort korten. En sådan farlig främmande fågel är det inte fråga om. 191 PER () replik: Generalklausulen ska vara något överordnat, men den ska innehålla samma saker om jag uppfattade Per rätt som CFC-lagstiftningen ska förhindra. Något slags generalklausul. Hur luddig får man vara när man lägger fram förslag eller när man skriver reservationer? Man måste väl ha någon tydlighet om var gränsen går, vilken typ av inkomst, vilka typer av transaktioner, som ska vara tillåtna eller inte tillåtna. Man måste på något sätt åtminstone ange en färdriktning än bara säga något slags generalklausul. I övrigt var det Per sade ett under av tydlighet eller otydlighet. Jag återkommer till frågan om av kapitalet. Det är då man har total kontroll. har ni näringsbetingade aktier. För näringsbetingade aktier räcker det . Vad är det för konsekvens i er politik? Ni är så ultimata att gynna näringslivet. Där ska det vara , och där ska det vara . Är det inte naturligt att man har samma begrepp inom samma område? Vi har försökt att säga när vi har diskuterat slopad kapitalvinstbeskattning att i fråga om näringsbetingade aktier är det fråga om innehav. Då skulle det ha stämt överens med denna också. Det är lite tråkigt att fastna vid . Det var bara som var emot. Då hade vi haft någon form av konsekvens i det hela. och vill ha . Jag förstår hur ni resonerar: Det gäller att gynna och gynna och ställa sig in hos en viss del i samhället utan att titta på konsekvenserna av den egna politiken. 192 PER () replik: Nej, nu vill polemisera, och det kan vara roligt. Men det är bra om det finns faktaunderlag för polemiseringen. Vi börjar med frågan om generalklausul. har han läst innantill ett slags generalklausul! Man kan inte vara nog tydlig. Det handlar om en överordnad lagstiftning där bevisbördan är den omvända till vad vill. Vi har i vår motion och i vår lilla reservation talat om intern frisättning och ränteavdragsarbitrage och så vidare. Det är fråga om den typen av skattefusk. Vi behöver inte specificera mer. Det känns som lite smålarvigt onödigt kriarättande. Sedan var det frågan om 50-procentsregeln. Vi kan göra som säger att regeringen och kommer att göra. Man kommer att samla upp de saker som man har hittat och som inte stämmer. Sedan ändrar och justerar man. Det är kanske inte bra, men jag är beredd att säga att vi kanske ska justera den gräns vi talade om , när undertecknad för övrigt var familjeledig. Jag hade inte samma inflytande då som . Motiveringen till här och är glasklar i vår gemensamma reservation med . Vi säger tydligt att minoritetsägare har inga möjligheter att tvinga ett företag till en mer noggrann redovisning eller att lämna speciell information till vissa delägare. Det är faktum. Sedan kan orda lite fram och tillbaka om att det ska vara . Du har inte på något sätt i utskottsbetänkandet problematiserat och förklarat varför. Det är väl samma godtycke som regeringen visat: Ja, 25 kan vara bra vi sticker upp fingret lite grann. Det där imponerar inte på mig. Jag ska passa på att yrka bifall till reservation nr 3. har redan yrkat bifall till reservation nr 2. 193 PER () replik: När det först gäller procentsatsen anser ni att man i den ena lagstiftningen har tillräcklig kontroll över företagen då är det näringsbetingade aktier. Det är precis vad ni skrev under på när ni tog lagstiftningen om slopad kapitalvinstbeskattning. Då sänkte man den från 25 till 10. Då var det argumenterat från regeringens sida, vilket ni köpte, att det för de flesta företag räcker för att ha det stora inflytandet. Det köpte ni då. kräver ni och säger att det är först då man har kontroll. Gå tillbaka och läs det betänkande ni skrev under förut! kräver ni , som sagt var. Det är så inkonsekvent. En generalklausul kan aldrig vara exakt och tydlig. Då säger att det är bara för att vi ska vända på bevisbördan. Men varför ska vi vända på bevisbördan just i en del av hela skattelagstiftningen? I så fall skulle man ha omvänd bevisbörda i hela skattelagstiftningen. Man kan väl inte plocka ut just CFC-beskattning och säga att där ska man ha en särskild ordning. Det blir fullkomligt knepigt. Jag måste nämna en rolig sak. Per sade att han hade varit familjeledig. Jag tycker att det är ett trevligt begrepp. 194 (): Ledamöter, åhörare! Vi håller på att diskutera ändrade regler för CFC-beskattning. Det har frågats tidigare, och jag ställer också frågan: Vad är egentligen CFC-beskattning? Hade jag fått begreppet till mig hade jag trott att det var en beskattning på klorfluorkarboner, för jag har sysslat mycket med miljöpolitik. En sådan beskattning kanske skulle vara mer motiverad än de skatteförändringar som vi gör . Klorfluorkarboner påverkar nämligen ozonskiktet, som skyddar oss mot solens ultravioletta strålning, och är alltså ett reellt hot. I det här sammanhanget står CFC för . Det handlar om beskattning av svenska bolag som har dotterbolag i andra länder och i länder där de har möjlighet att ta ut lågbeskattade inkomster. När jag satt och förberedde det här skrev jag enkelt uttryckt, och jag hade fyra eller fem lappar med enkelt uttryckt innan jag kom fram till hur jag skulle fortsätta. Enkelt uttryckt handlar det här om att man ska skärpa skattereglerna så att lågbeskattade inkomster hos ett utländskt dotterbolag ska tas upp till beskattning hos det svenska moderbolaget. Då ska det beskattas som om det dotterbolaget fanns i . Det handlar egentligen om att vi ska se svenska koncerner på ett annat sätt än koncerner ses i allmänhet. Det är en komplicerad lagstiftning. Det erkänner regeringen själv. Det finns massor av undantag. Det finns långa listor på länder som inte ingår. finns det långa listor på länder som inte ingår i regioner som inte ingår, alltså listor på länder som ingår. Det blir väldigt lätt rörigt när man läser den här lagtexten. Såvitt jag förstår ingår till exempel på och träffas av den här CFC-beskattningen i det fall det har låg inkomstskatt på . Då får moderbolaget i betala mellanskillnaden, som om detta dotterbolag fanns i . Alla dessa svårgenomträngliga regler och listor införs därför att det finns en teoretisk risk att den svenska skattebasen skulle urholkas genom så kallat räntearbitrage. I propositionen har regeringen inte lyckats påvisa hur den här urholkningen av skattebasen äger rum i praktiken. Man har inte heller lyckats påvisa hur stor risken är och hur mycket skattebasen skulle minska om vi inte gör någonting, om vi behåller de nuvarande reglerna för CFC-lagstiftning. Följaktligen har regeringen inte heller analyserat vad som händer om de föreslagna reglerna tas. Det finns ju därmed en risk att koncerner med moderbolag i har missgynnats jämfört med andra koncerner. Det har bland andra , ett statligt bolag, påpekat i sitt remissvar. Avslutningsvis, herr talman, är det mycket som tyder på att de här föreslagna CFC-reglerna strider mot EG-fördraget och den artikel om etableringsfrihet som finns i EG-fördraget. Sammantaget innebär det att det finns väldigt mycket osäkerheter. Jag tycker inte att det finns en tillräckligt stark motivering bakom de förslag som läggs, och jag vill därmed yrka avslag på propositionen och alltså bifall till reservation 1. Det innebär att regeringen får ett uppdrag att återkomma med en analys av de samhällsekonomiska effekterna. Jag tycker inte att vi ska skapa regler som missgynnar svenska bolag med verksamhet och dotterbolag i andra länder innan vi vet om det föreligger ett problem och innan vi vet hur stort problemet är. Det här är ett tydligt uppdrag till regeringen att komma tillbaka med någonting bättre. Det behövs en CFC-lagstiftning. Vi har en CFC-lagstiftning. Men det här förslaget duger inte. 195 PER () replik: Jo, , CFC-lagstiftningen behövs i allra högsta grad. Du frågade varför regeringen i propositionen inte skriver hur det ska gå till. Det är väldigt lätt att överföra pengar från ett svenskt bolag till ett dotterbolag. Sedan lånar dotterbolaget ut pengarna till moderbolaget. Man betalar ränta, och så för man skatteunderlag från till det lågbeskattade landet. Det är inga som helst problem att göra sådana upplägg . Det är därför vi behöver denna typ av CFC-lagstiftning. Vi måste sätta den i sjön så fort som möjligt. Det finns inga skatteexperter eller skattejurister som har någon annan uppfattning. Ska vi få ett fungerande näringsliv runtom i , och att man skattar där man bedriver verksamhet, måste vi göra detta. Det finns faktiskt en väldigt stor uppfinningsrikedom hos företag när det gäller att se till att skatta så lågt som möjligt i vissa andra länder. Om och inte har insett detta och inte inser att räntearbitrage, att överföra kapital och sedan låna tillbaka det, dra räntorna i och lägga de lågbeskattade inkomsterna i något annat land, beklagar jag detta. 196 () replik: Jag är helt överens med Per om att det finns just en teoretisk risk. Men min fråga gällde det som regeringen inte har lyckats påvisa: Hur går det här till i praktiken? I praktiken har en låg, konkurrenskraftig bolagsskatt. I praktiken finns det också en fortsatt valutaosäkerhet, eftersom svenska folket tog beslut om att vi inte ska gå in i . Eftersom Per är så övertygad om behovet av den här skärpta CFC-lagstiftningen antar jag att han har en uppfattning om vad som händer om vi har oförändrade regler. Hur skulle det påverka skattebasen? Något slags storleksordning skulle vara på sin plats. Hur skulle dessutom de regler som införs nu påverka skattebasen i och med att koncerner med sitt säte i missgynnas jämfört med andra koncerner? Det är klart att man måste göra en sådan riskanalys. Det är det vi och har begärt i vår reservation. 197 PER () replik: När vi slopade kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade aktier var det en förutsättning att CFC-lagstiftning skulle till. När det gäller hur det i praktiken går till försökte jag förklara att man för ut pengar till ett dotterbolag, lånar tillbaka pengarna och sedan drar man dem mot den 28 %-iga bolagsskatten. Sedan beskattas man under kapital för i ett annat land. De procenten uppskattas nog hos vissa företag. Det skulle som exempel till och med kunna innebära att företag som har verksamhet i skulle kunna omvandla ytterligare till lågbeskattat i det landet. Det är väldigt svårt för mig att kvantitativt uppskatta hur mycket det här skulle innebära i minskade skatteintäkter. Det kan man bara spekulera i, och jag vill inte gå in och spekulera i det. Jag tror inte att det finns någon som tar de här frågorna på allvar, som forskar på det och arbetar med det som har någon annan uppfattning än att vi måste ha en CFC-beskattning för att inte skattebaserna ska urholkas runtom i landet. Den föreslagna CFC-beskattningen är i ett internationellt perspektiv mycket generös. Det finns faktiskt länder som till och med inlemmar finansinstitut och så vidare i det här. Det har valt att plocka undan. Det finns också ett antal andra undantag. Den lagstiftning som ligger här är generös. Jag skulle vilja se den lagstiftning som och vill sätta i sjön. Vi har inte sett den. Vi har inte ens sett antydningar till hur den skulle se ut. 198 () replik: Det är precis som jag sade förut. Jag förstår det teoretiska resonemanget kring räntearbitrage. Men problemet är att den här lagstiftningen drabbar företag som som är verksamt på , som sysslar med vanlig verksamhet där, inte håller på med räntearbitrage, utan bara är verksamt i ett land med låg bolagsskatt. Då har man skapat en lagstiftning som är generell och föser in alla i samma fålla. Det är underförstått att alla håller på med räntearbitrage. Då har man skapat en lagstiftning som inte löser problemet utan skapar nya problem.