prot · GR0952 · 2003-12-18 00:00:00 — Det är väl bra om de ger vinst , , men vi vet inte om de ger vinst . De kan förorsaka skattebetalarna samma typer av förlust som vi ser inom , inom SJ och på annat håll. De förlusterna kan de företag som ger vinst förorsaka skattebetalarna . Det är inte rimligt; vi ska inte spekulera med skattebetalarnas pengar. Kan tala om för mig varför staten ska spekulera i , kontorsfastigheter eller i kreditgivning? Vi har sett i de länder där staten drev alla företag förebilder hur det fungerade med det statliga ägandet. Det fungerade inte alls. 7 () replik: Jag förstår att menade DDR, , , , etcetera. Men det är bara en hake i logiken: De är inte mina förebilder, för de styrdes av odemokratiska socialister som trodde på planekonomin. Det gör inte jag och har inte gjort det mer än möjligen åren 19691970, ungefär den perioden. När jag var kanske trodde jag ett tag på planekonomin. Sedan studerade jag mer och såg att det inte fungerar och strider mot vissa ekonomiska grundlagar. Nej, men jag kan dokumentera den åsikten; jag har skrivit i hela mitt liv. Ungefär då avfärdade jag tanken på planekonomi. har vi löst det problemet. Så till svar på frågorna. Är en dålig satsning? Ja, det är det. Det är ungefär så att vi därmed har bevisat att staten är en olämplig ägare. Marknadsekonomin innehåller misslyckanden och lyckanden. Det är idén med marknadsekonomin. Om man kan garantera att staten aldrig gör dåliga affärer då är man planekonom. Om man garanterar att viss typ av ägande inte innebär möjligheter till förlust då är man planekonom. Det verkar nästan som att har en liten dragning åt den planekonomiska tron att man som ägare kan garantera någonting. Det kan man inte i marknadsekonomin. Det var någon som sade en gång att marknadsekonomi utan konkurser är som religion utan helvete. Det finns inte på riktigt. Man kan aldrig garantera något. sade tidigare om att om det går dåligt på fastighetsmarknaden får skattebetalarna ta smällen om man äger . Ja, ni som sitter här, minns ni fastighetskrisen? Fick skattebetalarna ta smällen när de privata fastighetsbolagen hade spelat monopol på riktigt och med riktiga pengar köpte och sålde? De fick ta smällen den gången också. Det är alltid skattebetalarna som får ta smällarna när och andra missköter sig. 8 () replik: Det där sista var ett lite tokigt exempel. Skattebetalarna är inte de som drabbas av att har misskött sig. Men om statliga företag missköter sig då är det skattebetalarna som får ta smällarna. När man hör ambitioner vad gäller att driva affärsmässig verksamhet kan man mycket väl tro att han är tillbaka i de planekonomiska visionerna. Jag kan inte förstå att någon som vill säga att han tar ansvar för medborgarnas framtida väl och ve ska tvinga in medborgarna i ett ägande av spekulerande och vinstdrivande företag. En sak är väl om medborgarna själva investerar i aktier, spekulerar, gör bedömningar och tar risker. Men vad vill göra, och gör som försvarare av statligt företagande, är att tvinga svenska folket till att ta risker, som de inte har bett om. Det är mycket klokare och mycket sundare att privatisera de statliga företagen, betala av på vår allt större statsskuld för att minska medborgarnas kostnader för den här statsskulden. Det är en mycket klokare och mycket sundare politik. När får tänka efter och har släppt den profitjakt som han verkar vara på kanske han kommer till sans och inser att det är ett sundare sätt att förvalta skattebetalarnas pengar. 9 () replik: Jag håller med om att exemplet inte är perfekt, men det är ändå intressant. Om går i putten, precis som man gjorde en gång på fastighetsmarknaden, kommer samhället att behöva gå in och rädda situationen. Samhället och skattebetalarna är alltid den yttersta garanten för att hålla människor skadeslösa för marknadsmisslyckanden. Så är det. Men , hör dina ord: De spekulerande företagen. Vem är det som är rabulisten och våldsamt kritisk mot marknadsekonomin? är ett normalt företag på fastighetsmarknaden som försöker tillämpa etiska principer ett spekulerande företag, säger . Det är ett normalt företag på fastighetsmarknaden. Jag säger inte att fastighetsföretag bör recenseras som spekulerande förr kanske, med tjejerna och killarna i och med Stureplanschampagne. Men har vi lite grann börjat få kontroll på fastighetsmarknaden och det är bra tack vare vår gemensamma politik. Det är inte spekulation att driva affärsmässig verksamhet. Jag sade att det finns två intressen: sociala skäl och att tjäna pengar. Vin & Sprit är ett utmärkt exempel. Vi har möjlighet, som var inne på, att ställa etiska krav på dem. Man har inte möjlighet att ställa samma etiska krav på en massa privata spritföretag. Men man kan tjäna pengar . Det är liksom en vinn-vinn-situation. Tänk efter ni på det moderata partikansliet och ni som är borgerliga om vi hade sålt Vin & Sprit , hur mycket mindre inkomster hade vi inte haft då? Tänk efter hur mycket mer i skatt vi hade fått betala som kompensation för de vinstpengar som vi får från Vin & Sprit. Vilken otroligt dålig affär vi hade gjort! Det vore en så misslyckad affär att man hade skrattat åt en sådan ägare: Varför sålde du ? Jo, jag räknar med att företaget kommer att öka i värde så jag känner mig tvungen att sälja . Vilken otroligt dålig ägare det vore! Ägna er inte åt vare sig politik eller kapitalism. Uppenbarligen klarar ni ingendera. 10 (): Vi lever i när vi inte riktigt har vant oss vid hur ekonomin ser ut. På något sätt är samhällsdebatten sådan att det känns som att vi fortfarande har överskott i statens finanser, att vi har ett stabilt ekonomiskt läge och att högkonjunkturen kommer som ett brev på posten. Men i stället har staten ökande underskott och vi har en väldigt vacklande konjunktur. Det sker besparingar på allt. Vi får inte ordning på sjuktalen. har lämnat en väldigt tydlig och djupt deprimerande rapport om att barnfattigdomen ökar. diskuterar vi om man ska momsbelägga sådan ideell verksamhet som bedrivs av Myrorna, Röda Korsets Kupan och återvinningsaffär. I statsbudgetförslaget sparas det i stort sett överallt utom på och utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. De myndigheter som ingår under detta utgiftsområde är samhällsnyttiga. De gör ett bra jobb. Personalen är ytterst kompetent. Men för mig är det stötande att det inte sparas också på detta utgiftsområde. ska man göra av med 9 , och jag tycker att ett rimligt mål är att vi gemensamt diskuterar om vi kan spara kanske på detta utgiftsområde med tanke på hur det ser ut på andra utgiftsområden och hur det ser ut för människor runtom i vårt land och särskilt för de svaga grupperna. Vi föreslår en besparing på , vilket är väldigt blygsamt i det här sammanhanget. Men vi avser att fördjupa denna diskussion och skulle gärna föra den tillsammans med flera partier för att åstadkomma en moralisk-etisk balans på det här utgiftsområdet. Icke desto mindre har vårt förslag blivit nedröstat. Vi diskuterar nu betänkandet på detta utgiftsområde som bygger på majoritetens ramar. Jag ska ta upp tre områden som behandlas i betänkandet, ekonomisk styrning, ägandet av och samt och av känsliga skärgårdsmiljöer. Utskottet har i full enighet kritiserat de föreslagna budgetskrivningarna när det gäller styrning, målbeskrivningar och tekniken i budgetarbetet. Jag tycker att detta är en oerhört viktig diskussion. Det har ju gått lite upp och ned när det gäller hur vi i har ägnat oss åt detta med mål och ekonomisk styrning. var diskussionen livligare än vad den har varit . Men jag uppskattar väldigt mycket att denna diskussion nu kommer upp eftersom den är oerhört nödvändig. Jag ska lyfta fram några exempel ur den här diskussionen. Ett exempel är sättet att dela in politikområdena. Det stämmer inte alltid med utskottens olika arbetsområden. Denna brist på överensstämmelse gör att det finns politikområden som inte är sammanhållna. Ett exempel som nämns i betänkandet är Lotteriinspektionens förvaltningsanslag. svarar för mål- och resultatstyrning medan kulturutskottet prövar inspektionens anslag. Det här är inte bra. Det gör att styrningen försvagas och det demokratiska inflytandet över budgeten minskar, och det är självklart att uppföljningen blir sämre. Detta behöver åtgärdas. De mål som finns för olika politikområden är väldigt allmängiltigt formulerade. Därför är det svårt att se sambandet mellan utvärderingar som visar att saker inte fungerar och skarpa beslut i budgeten som styr mot en bättre verksamhet. Det innebär att också detta behöver åtgärdas. Sambandet mellan uppföljningsresultat och föreslagna anslagsnivåer måste bli tydligare. Dessutom måste målen vara tydliga och lätt avläsbara. I den text som alla partier står bakom finns det några formuleringar som jag ska citera ur betänkandet. Så här står det på s. 11: För delområdet Statliga arbetsgivarfrågor är exempelvis målet en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Vem vill inte ha relevant kompetens för att nå ett efterfrågat resultat? Det är ju ett mål som är fullständigt omöjligt både att följa upp och att diskutera politiskt. Det blir därför närmast skrattretande om man pratar om ekonomisk styrning. Ett annat exempel finns inom delområdet Ekonomisk styrning och kontroll där målformuleringen är: Ett efterfrågestyrt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till och statliga myndigheter. Javisst, men hur mäter man och värderar det målet? Hur följs det upp? Detta är ju snömos. Ett tredje exempel: För delområdet Statliga garantier och särskilda åtaganden gäller att verksamheten ska bedrivas på ett effektivt sätt. Man kan fråga sig om någon i oppositionsställning skulle säga: Nej, av ideologiska skäl ska den här verksamheten inte bedrivas på ett effektivt sätt. Med sådana mål blir styrningen bara en ren illusion. När detta med politikområden infördes och delmålen började preciseras gjorde vi ett ärligt försök att skriva våra motioner efter denna indelning. Men sedan deletade vi dessa försök eftersom det blev omöjligt att följa detta. Det är också en av förklaringarna till att det i de alternativa motionerna inte finns någonting som svarar upp mot de här skrivningarna. Innehållet är sådant att det är som ett slag i luften att försöka att åstadkomma någon alternativ politik. Därför är det oerhört bra att det finns ett tillkännagivande om att skärpa den ekonomiska styrningen på det här området. Då går jag över till området och . Vi har inte på länge fört någon ideologisk debatt om varför staten ska äga olika företag eller olika delar av infrastrukturen. Möjligen är debatten en början på en sådan diskussion som vi har efterlyst. Vi har skrivit en omfattande näringslivspolitisk motion för att få till stånd en diskussion om det statliga ägandet. väckte jag en enskild motion om en etikkommission också för statliga bolag. säger att det ska finnas etiska principer och att det är en anledning till att ha ett statligt kollektivt ägande. Den andra anledningen som han nämnde var för att man ska tjäna pengar. För min del säger jag ja till etiska principer. Det är en viktig anledning för att ha ett statligt ägande. En annan anledning som jag kan se är att marknaden inte fungerar eller att det finns regionalpolitiska hänsyn som gör att man av rättviseskäl ska ha till exempel en infrastruktur över hela landet. Det tycker jag är tre bra anledningar för statligt ägande. Men att nämna Vin & Sprit för att motivera etiska principer som grund för statligt ägande har jag väldigt svårt att göra. Det är ett bolag som är den största enskilda intressenten på den amerikanska spritmarknaden när det gäller distribution. Jag ser inte någon som helst etik i ett sådant ägande. Jag ser heller inte någon etik i att vi ska äga de här två företagen från statens sida. Här handlar det inte om ett litet hus vid skogens slut, liten tomte tittar ut. Här handlar det om ett stort fastighetsbolag med inriktning på kommersiella lokaler och med strategi att expandera i de starkaste tillväxtregionerna. Där finns ingen anledning till ett statligt ägande. Vi kommer att återkomma, herr talman, till frågan om hur och förvaltar fast egendom i känsliga skärgårdsområden. Det kommer att behövas en sådan diskussion. Avslutningsvis vill jag bara yrka bifall till reservation nr 3. 11 (): För vidkommande är det viktigt att mål- och resultatbedömningar kan kopplas ihop med budgetförslagen och ses som en integrerad helhet. Saknas denna helhetssyn blir mål- och resultatstyrning svagare som ett viktigt budgetpolitiskt styrinstrument. I budgetpropositionen görs en ambitiös genomgång av de tolv delområden som de två politikområdena i utgiftsområde 2 är uppdelade i. På ett strukturerat sätt redovisas uppställda mål, gjorda insatser, resultatbedömningar samt analyser och slutsatser för varje delområde. Men slutsatserna återspeglar inte alltid förslagen till medelsberäkning för de anslag som ingår i de olika delområdena. Det beror inte på eventuella brister som uppmärksammats i samband med uppföljningen, utan det grundar sig mer på traditionella budgetpolitiska prioriteringar. Som jag inledde med att säga är det angeläget att sambandet mellan uppföljningens resultat och de föreslagna anslagsnivåerna kommer till klarare uttryck i regeringens budgetförslag. Målen måste vara tydliga och lätt avläsbara. Ett föreslaget resurstillskott måste kunna prövas mot konkreta, mätbara och uppföljningsbara mål eller resultatindikatorer. Målen måste också vara sådana att de kan bilda utgångspunkt för riksdagspartiernas politiska prioriteringar och diskussioner. När man lyssnar på kan man nästan få intrycket att utskottet och inte har jobbat med de här frågorna. Men finansutskottet har vid upprepade tillfällen påpekat svagheter och brister i mål- och resultatstyrningen på utgiftsområde 2. Efterhand har kvaliteten förbättrats. Enligt utskottets mening är det viktigt att det påbörjade utvecklingsarbetet inte stannar av. Vi anser att dessa frågor är så viktiga att vi har tagit ett utskottsinitiativ och föreslår att ger denna uppfattning till känna för regeringen. har förslagit att målen för politikområdet Finansiella system och tillsyn ska kompletteras. Som svar på deras synpunkter kan jag säga: Självklart är en god etik och en väl utvecklad moral något som måste genomsyra såväl den finansiella sektorn som övrigt privat och offentligt näringsliv. Att svenska folket har förtroende för aktörerna i både privat och offentligt näringsliv är en avgörande faktor för en hög tillväxt och en stabil ekonomisk utveckling. Men jag har svårt att förstå hur kd:s förslag på något sätt skulle bidra till att förtydliga ambitionen och yrkar på avslag på reservation 1. I utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, ingår de båda politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. Inom politikområdet Effektiv statsförvaltning återfinner vi . , anser att bör gå samman med . Frågan har utretts, men regeringen fann inte tillräckliga skäl att följa utredningens förslag att föra över de uppgifter som har till . delade inte regeringens uppfattning och ställde sig bakom ett tillkännagivande om en förnyad prövning. Enligt vad utskottet erfarit planerar regeringen att remittera ett förslag om upphandlingsfrågor. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen tar ställning till bland annat och återkommer till . Utskottet planerar också att ha en offentlig utfrågning kring upphandlingsfrågor. Därför anser vi att det inte behövs någon särskild åtgärd från just nu och avstyrker motionerna. I politikområdet Finansiella system och tillsyn ingår . verksamhet bruttoredovisas i statsbudgeten. Verksamheten är anslagsfinansierad, men tar ut obligatoriska avgifter för tillsyn och prövning av olika typer av ansökningar och anmälningar. Inkomsterna från dessa avgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida och uppgår till ungefär samma belopp som anslaget. Regeringen föreslår att direkt ska få tillgodogöra sig inkomsterna från prövningsverksamheten. Utskottet anser att en grundläggande utgångspunkt bör vara att inkomster och utgifter redovisas brutto i statsbudgeten. Det ger en bättre överblick och ökad tydlighet. Ska undantag göras, ska de vara välmotiverade, och det anser utskottet att de är i det här fallet. Får tillgodogöra sig dessa inkomster direkt, kan den lättare anpassa sina resurser till efterfrågan på denna typ av tjänster. Regeringen framhåller att prövningsverksamheten är av förhållandevis begränsad ekonomisk omfattning. Den är också av mer serviceinriktad karaktär till skillnad från inspektionsverksamheten. anser att ska få tillgodogöra sig samtliga avgiftsinkomster direkt, också avgifterna för inspektionsverksamheten. Man anser att ett sådant förslag till avgiftssystem skulle bli en direkt avspegling av finansmarknadens förmåga att reglera sig själv. anser att regeringens förslag är ett första steg. Jag anser att detta är en principiellt väldigt viktig fråga. oberoende och självständiga myndighetsutövning ska inte kunna ifrågasättas. I samma betänkande behandlar utskottet också anslaget till den nyinrättade , en myndighet som omgärdas av olika specialregler som tillkommit för att säkerställa dess oberoende. En sådan regel är att när debiterar olika myndigheter avgifter för den årliga revisionen går inkomsterna rakt in i statsbudgeten precis som i fallet med kontrollverksamhet. Och liksom fallet är med kontrollverksamhet är årliga revision anslagsfinansierad. tillsynsavgifter är av offentligrättslig karaktär. En anslagsfinansierad inspektionsverksamhet stärker enligt utskottets mening oberoende gentemot de granskade myndigheterna. Slutligen, herr talman, vill jag kommentera reservation 3 av , rörande försäljning av och . Staten ska inte, enligt reservanterna, bedriva affärsmässig verksamhet, speciellt inte på konkurrensutsatta marknader. Det finns exempel på att staten inte är lämplig som ägare, anser man, och det har vi ju hört här. Utskottet håller inte med. Enligt utskottet fyller såväl Statens bostadsfinanseringsaktiebolag som väl sina platser i raden av statliga bolag. De bidrar till konkurrens och mångfald på sina respektive marknader som bolagen redovisar god avkastning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på alla reservationer. 12 () replik: Jag ska ta upp tre saker. Allra först skulle jag vilja säga detta: Att jag använde största delen av mitt anförande till att diskutera mål- och resultatstyrning var inte alls någon kritik. Det var snarare ett uttryck för stark uppskattning av att vi diskuterar de här frågorna på ett djupare sätt i årets betänkande än i det förra betänkandet. Jag hoppas att det här tillkännagivandet, som alla är överens om, ska ge ett konkret och bra resultat. Det får vi väl hjälpas åt att bevaka. Sedan, herr talman, skulle jag vilja fråga om det inte är så att det generellt sett är motiverat, trots att det är väldigt viktiga verksamheter som ligger under detta utgiftsområde, med en generell besparing. Detta frågar jag i ljuset av hur det ser ut i resten av budgeten och de besparingsförslag som finns där. Jag har också en annan fråga. Är det så att god avkastning är ett kriterium för majoriteten när det gäller att motivera ett statligt ägande? 13 () replik: har lämnat många förslag på besparingar. De uppgår till . Men kan man se att det inte finns någon större motivering, ingen större förklaring av vilka besparingar man vill göra. Om dessa uppgår till några kan jag säga att är ju avgiftsfinansierad. Det är ju pengar som går in i statsbudgeten. Man tar in pengar i form av avgifter. Är det där har tänkt sig besparingar? När det gäller ägande av statliga företag välkomnar jag synpunkter på att vi ska ha en ideologisk debatt om varför staten ska äga företag. Jag tycker att diskussionen har gällt att det ska vara utförsäljning av ideologiska skäl, inte skälen till själva ägandet. När det gäller avkastning kan jag säga till som representerar , tidigare : Det är dumt att sälja en bra mjölkko. Det är bättre att mjölka den under en följd av år. Det är klart att avkastning, bra affärer, är en del i ett statligt ägande. 14 () replik: För att börja med den första frågan så har vi inte fördjupat argumenten på de enskilda besparingsposterna. Där kan vi bli bättre, och det kommer vi att bli. Det ger jag alldeles rätt i. Men om man tittar på helheten i statsbudgeten generellt sett tycker jag att det är oskäligt att inte spara på detta utgiftsområde när vi alla har besparingsförslag på andra, socialt mycket svårare, områden. Det var därför jag ställde den frågan. Jag tycker att även regeringskansli och det område som handlar om samhällsekonomi och finansförvaltning, när det är lågkonjunktur, när vi tvingas spara runtom och när staten går med underskott, bör ha ett besparingskrav på sig. Det är anledningen till att vi från sida har de här yrkandena. Sedan måste jag säga att jag är jurist, men jag förstår i och för sig den här kodiskussionen. Jag tycker dock att det blir ganska osympatiskt. Det företag som nämndes förut var Vin & Sprit. Vin & Sprit gör jättevinster ja. Men på vilket sätt och med vilken produkt? Är det etiskt riktigt att behålla Vin & Sprit bara för att det ger en god vinst? Jag har haft en diskussion om deras reklamkampanjer och metoderna för dem. Det finns en diskussion om mutor, något som inte är utrett. Det man tar sina stora vinster på är att vara ledande på alkoholdistribution på andra sidan . Jag tycker inte att det är ett vettigt argument. Det finns ju vettiga argument för statligt ägande. Därför blir jag förvånad när jag ser ett fastighetsbolag med en stor andel av marknaden som har en strategi att gå in i tillväxtområden. Det är inget argument för statligt ägande. Därför tror jag att det blir oerhört viktigt med en principiell debatt runt denna fråga framöver. 15 () replik: Jag vill först säga angående detta att staten ska spara att jag naturligtvis anser att alla skattepengar ska användas på bästa sätt. Man får inte förslösa en enda skattekrona. Därför tycker jag att det är bra att staten har ökat kontrollen. Statskontoret har ju på regeringens uppdrag tittat på de kontrollprojekt som har lett till betydande, bestående förändringar. Man har tittat på många olika bidrag. Man har sett hur de används och om det finns slarvfel, saker som gör att skattepengarna inte används på rätt sätt. Det är kontroll av bidrags- och försäkringssystemet, kontroll av EU-medel och kontroll av skatter och tullar. Jag tycker att det är viktigt att man kontrollerar hur statens pengar används, och jag ställer gärna upp på en diskussion om hur man kan spara pengar. Men jag tycker att kommer man med förslag om att dra ned på pengarna måste man också tala lite grann om hur man har tänkt göra det. Jag välkomnar en sådan diskussion. När det gäller Vin & Sprit vill jag säga att jag kommer från . Det är ett traditionellt folknykterhetslän. Jag är en så traditionell socialdemokrat att jag tycker att vi ska ha ett monopol. Jag tycker att det ska vara Systemet som ska sälja alkohol och Vin & Sprit som ska ansvara för inköpen. Jag tycker att det är av folknykterhetsskäl som vi ska värna om Vin & Sprit och Systembolaget. Sedan tycker jag inte att det gör något att man också tjänar pengar. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2003/04:1 delvis och skr. 2002/03:137). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Allmänna bidrag till kommuner 16 HANS (): I det här betänkandet behandlar finansutskottet regeringens förslag vad gäller allmänna bidrag till kommuner. tar i detta betänkande också upp de motioner som väckts med anledning av regeringens förslag. Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting. Verktygen för att nå målen är framför allt det generella statsbidraget och utjämningssystemet. Sammantaget tilldelas kommunerna nästan i allmänna bidrag.