prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — (Beslut fattades under 19 §. )15 § Vissa frågor om Försvarsmaktens anpass-ningsförmågaFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2002/03:FöU3Vissa frågor om Försvarsmaktens anpassningsförmå-ga (skr. 2002/03:48).Anf. 115 ():Fru talman! liberalerna känner oro förden tilltagande närsynthet som utvecklats inomsvensk försvarspolitik. Den är förståelig på så sätt atthotet om väpnad konflikt i vårt närområde kännsavlägset. Lejonparten av de län-der som ingick i är på intåg i an-tingen Nato eller Europeiska unionen - eller både-och. Med något undantag är enkontinent av fria demokratier.Den frontposition, fru talman, som hadeinom ramen för öst-västkonflikten har förbytts i enköposition i den nya spänning som många skönjermellan nord och syd.Med denna världsbild på näthinnan har nya upp-gifter kommit i fokus för det svenska försvaret.Främst handlar det om vår förmåga till internationellainsatser, men även om uppgiften att stödja det civilasamhället vid svåra påfrestningar i fredstid. En kon-sekvens har blivit att vi prioriterar utbildning ochmateriel som behövs för dessa närliggande uppgiftersamtidigt som vi tenderar att glömma behovet av ochförmågan till anpassning till en annan omvärldsbild.Fru talman! Det vore förmätet, för att inte sägadumdristigt, att anta att den blodiga europeiska histo-rien nu nått vägs ände. Därför tror vi att de frågorsom aktualiseras i regeringens skrivelse är viktiga,inte bara genom att föreslagen materielavveckling ärett beslut i miljardklassen, utan också genom att detgäller vår förmåga att anpassa oss till en framtida,ännu okänd, hotbild.Folkpartiet liberalerna har i grunden ingen annanuppfattning än att materiel som blir oanvändbar skaavvecklas oavsett om det beror på teknisk utvecklingeller ändrad utbildning av våra förband. har vi betonat vikten av ett vassare ochmera modernt försvar. Men detta får inte innebära attvarje materielavveckling ska bifallas. Avvecklingen ifråga måste alltid vägas mot kostnader och den nyttasom materielen trots allt representerar ur försvarssyn-punkt.Den motion som vi väckt utmynnar i att det sak-nas två viktiga förutsättningar för den aktuella mate-rielavvecklingen. Dels gäller det en utredning omalternativkostnaden, det vill säga kostnaden för att istället hålla materielen förrådsställd under ytterligareett antal år, dels gäller det en ny realistisk tidsplan fördet pågående avvecklingsarbetet.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte lämnarnågot ekonomiskt underlag för sitt beslut. Var i vårtsamhälle skulle ett beslut fattas som involverar vär-den för miljarder utan att en enda siffra anges beträf-fande kostnaderna för fortsatt avveckling eller fortsattförrådsställning? Bara uppgick kost-naderna för Försvarsmaktens materielavveckling till639 . Det är förhållandevis dyrt attavhända sig det som tidigare betingat ett högt pris förskattebetalarna. Om priset är alltför högt kommer videssvärre inte att få veta.Uppenbart är också att avvecklingen sker underformer som är betänksamma. I en kritisk rapport frånRiksdagens revisorer - Skänka, sälja eller slänga? -tecknas en närmast panikartad bild av läget. Den nupågående materielavvecklingen har kommit i gångsent, och revisorerna varnar i sin rapport för att densnäva tidsramen - - kan leda till slöserimed skattebetalarnas medel. I massmedierna har viredan kunnat iaktta flera exempel på detta, och flerkommer sannerligen att följa.Det behövs en ny och realistisk tidsplan om mate-rielavvecklingen ska ske i ordnade och för den of-fentliga hushållningen acceptabla former.Fru talman! Det är värt att notera att utskottsmajo-riteten till del hörsammat våra synpunkter. Man stäl-ler sig bakom föreslagen avveckling men understry-ker att vinsterna endast uppnås om "materielen av-vecklas kostnadseffektivt, och under rimliga tidsför-hållanden, och att kostnaderna för detta vägs motandra åtgärder".Problemet är bara att medan vi uppställer dessakrav som en förutsättning för klartecken till avveck-ling blir utskottsmajoritetens ställningstagande intemer än en from och i efterhand framförd förhoppning.Mot bakgrund av de färska erfarenheterna på dettaområde och de starka drivkrafterna inom departe-mentet och Försvarsmakten ska vi nog dessvärre intehoppas på för mycket.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 116 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag.Ett modernt försvar behöver modernt materiel.Försvaret har undanställt materiel som ska kun-na användas för att vid behov bygga upp olika för-band. Materielen för förbanden är sammanförda imateriella mobiliseringsenheter. Dessa enheter bestårtill stor del av materiel som tidigare användes i dennu avskaffade krigsorganisationen. Det handlar blandannat om äldre pansarbandvagnar och understöds-och underhållsmaterial för till exempel markstrids-förband, kustartilleripjäser, transportbåtar och flyg-basmaterial.Försvarsmakten konstaterar nu att viktiga delar avmaterielen riskerar att bliomodern och kommer inte att kunna uppfylla de ope-rativa krav som kan komma att ställas. Man bedömerdet inte heller som troligt att de krigsförband somskulle kunna organiseras kan ingå i en större gemen-sam operation. I vissa fall är materielens status tilloch med så dålig att somliga system inte kan använ-das över huvud taget.Vi anser att det är rimligt att avveckla materielsom efterhand blivit omodern och inte längre uppfyl-ler de krav som kan förutses i den framtida krigfö-ringen. Kostnaderna för att underhålla och förråds-hålla materiel, samt upprätthålla personalens kompe-tens, måste stå i proportion till den operativa effektsom dessa krigsförband kan komma att ha efter enfemårig uppbyggnad.Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läge somSverige befinner sig i är det rimligt att den minskadeoperativa effekt som den föreslagna förändringeninnebär kan accepteras. Det är viktigare att kunnaanvända de frigjorda medlen exempelvis till en ökadutbildnings- och övningsverksamhet och på så sätthöja den operativa effekten av de krigsförband somkan behövas i ett mer kortsiktigt perspektiv.Självklart ska avvecklingen göras på ett så kost-nadseffektivt sätt som möjligt, under rimliga tidsför-hållanden och genom att kostnaderna för avveckling-en vägs mot andra åtgärder. Vad som kan komma attingå i de materiella mobiliseringsenheterna kommeratt variera över tiden. Det viktiga är att vi använderförsvarets krympande resurser så effektivt som möj-ligt. Ett led i detta är att avveckla oanvändbart mate-riel.Anf. 117 () replik:Fru talman! säger att många av deförband som är tänkta att använda den materiel somdet är fråga om i detta ärende kan inte operera i ettstörre sammanhang. Jag har inte tillräcklig kunskapför att motsäga henne på den punkten. Jag skulle dockvilja höra om all den materiel som det är fråga om idetta fall - alltså materiel för två hela armébrigader,amfibiebataljon, kustartilleri med mera - enligt MarieNordéns uppfattning är betydelselös och oanvändbarför det svenska försvaret eller om det finns delar i detsom man menar sig kunna behålla. Det var den enafrågan.Den andra frågan gäller den turordning som hargällt för detta ärende och för utskottets ställningsta-gande. Delar uppfattningen att det vorerimligt att först få ett fullgott beslutsunderlag ochdärefter fatta beslutet, i stället för att göra tvärtomsom utskottsmajoriteten faktiskt gjort i detta fall?Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag är inte heller kompetent att be-döma i vilken ordning man bör göra avvecklingen.Det överlåter jag till Försvarsmakten. Det är För-svarsmakten som ska ha avgörandet när det gällervilken materiel som inte går att använda och vilkenmateriel som man kan skjuta fram avvecklingen aveller använda på annat sätt. Det är Försvarsmaktenskompetens som måste utnyttjas där. Om detta intepåverkar den operativa verksamheten i större ut-sträckning än att vi måste fatta andra beslut tycker jagatt Försvarsmakten bör ha möjlighet att göra dessaförändringar.Anf. 119 () replik:Fru talman! Min fråga var närmast i vilken ord-ning som saker och ting ska ske när man hanterar ettsådant ärende. Vi har i vår reservation och i den mo-tion som föregick reservationen efterlyst ett underlagsom vi skulle kunna grunda vårt beslut på i försvars-utskottet. har vi förstått att utskottsmajoritetenhörsammar detta. Men min fråga är: Är det inte alltidi politiska sammanhang en fördel om man först får ettfullgott beslutsunderlag och därefter fattar beslutet istället för att göra tvärtom som man har gjort i dettafall?Anf. 120 () replik:Fru talman! Vi kanske borde få en lista på någotsätt från försvaret. Men detta är en fråga som hardiskuterats länge av och i utskottet. Det äralltså ingen ny fråga som dyker upp på vårt bord idag.Vi vet att detta är något som har efterfrågats avmånga i Försvarsberedningen där man i detalj disku-terar dessa frågor.Jag undrar om man från har ändratuppfattning eftersom man driver två olika linjer? Mandriver nämligen i Försvarsberedningen väldigt be-stämt på att man ska ha en sund avveckling.Jag kan förstå frågan om i vilken ordning somman ska ta detta. Och ibland undrar jag om det kan-ske tar lite att gå igenom alla listor ochom vi har rätt kompetens här. Jag tror faktiskt att vimåste bestämma om vilka mål vi ska ha och vadförsvaret ska leva upp till när det gäller operativ verk-samhet. Vi vet att vi kommer att återkomma till frå-gan om övertalig materiel igen. Jag kan därför tyvärrinte svara mer på den frågan.Anf. 121 ():Fru talman! Jag är medveten om de vädjandensom gjordes om att vi ska snabba på. Men vi iförsvarsutskottet har inte så ofta ärenden i kammaren.Det är ytterst sällan. Jag kanske därför är föranlåtenatt ta i anspråk.Vi ser också ärendet som mycket viktigt. Ordetanpassning, som är dagens ämne, har fått en helt nybetydelse efter vårbudgetens intåg i huset i går. Detgår inte att stå här nu och låtsas som om den deleninte finns. Ordet anpassning har som sagt fått en nybetydelse så snabbt att vi inte har hunnit debatteradagens ärende.Den skrivelse som är grunden till dagens debattvar och är en tämligen slätstruken skrivelse. Jag be-hövde läsa sidorna ett antal gånger innan jag komfram till funderingarna om vad regeringen egentligenville med denna skrivelse. Det är knappast den del avförsvaret som tas upp i skrivelsen som man i dessadagar funderar på och reagerar på. Ordet anpassninghar väl ett vidare begrepp nu i och med vårbudgeten,och dagens ärende borde ha haft rubriken har behandlat fråganom att på meddellång sikt kunna organisera fler krigs-förband än de förband som har beslutatsuccessivt ska sättas upp. Det är med detta i tankarnasom det inte går att isolera frågan utan att fundera påhur dagens ärende påverkas av miljardbesparingarna,och där ordet anpassning får betydelsen avveckling,som, om man vill vara snäll så här före påsk, också ären sorts anpassning.Jag ska ta ett exempel för att visa vilka summorsom vi talar om. Vad är exempelvis 1 miljard i det härfallet? Hela Bodens garnison kostar ungefär 800miljoner att driva . Då förstår man vad anpass-ningen betyder. har berättat lite grannvilka kostnader som fjolårets avvecklingsverksamheti fråga om materiel kostade.En fråga som man också kan fundera på är hurÖB reagerar på dagens ärende. Det släpper han väligenom ganska enkelt. Men eftersom ordet materielkom in i huset i går på ett allvarligare sätt måste hanfå en helt ny dimension i sitt tänkande. Och hurkommer förbanden att påveras av detta? Den frågantycker jag i högsta grad är berättigad.Dagens ärende som gäller anpassning har fått enannan innebörd på ett ganska dramatiskt sätt i ochmed gårdagens framläggande av vårpropositionen.Man funderar självklart på sin kammare över hurolika platser kommer att drabbas av detta. Hur kom-mer , , och attdrabbas av dessa nedskärningar? Andra exempel ärKristinehamn, , , , Revin-ge. Hur kommer hemlän attklara sig? Det är också en fråga.I det perspektivet kommer dagens ärende om an-passningsförmågan och en del som gäller avyttring aväldre materiel att vara ett ärende likt den berömdajämförelsen mellan myran och elefanten. Så känns deti alla fall . Vi är i och med dagens ärende enigaom själva myran, men jag gissar att det blir betydligttuffare när vi ska diskutera elefanten.Jag ska först ta upp skrivelsen och vår behandlingav den. Det går att instämma i mycket och många avde farhågor som och tarupp i sin reservation i dagens ärende. Men vi mode-rater har alltså inte gått så långt som , mensjälvklart kräver vi yttersta och högsta aktsamhet ochnoggrannhet då försvarsmateriel avvecklas och skat-tebetalarnas pengar ska hanteras som inne på. Det instämmer vi i.Jag tror att de flesta inom försvaret då vi talar omanpassning och förmågan direkt kopplar till vad somväntar oss. Det känns nattståndet som jag sade och tilloch med lite historiebevingat att ta ställning till da-gens ärende utan att se på verkligheten. Och vår orofinns om hur reaktionen blir hos försvarets ledningoch då främst ÖB. Hur ser han nu på materieldelen idet här? Att han kan svälja själva anpassningen trorjag är okej, men vad händer mer? Vi vet vad ÖB harsagt om hela ekonomin.Hösten 2002 sade ÖB: "Jag ser på kort och med-dellång sikt inga möjligheter till en fortsatt reduceringav försvarets anslag. "I sade ÖB: "Jag ser själv, under de närmasteåren, inte några realistiska möjligheter att reduceraförsvarets kostnader. "I Försvarsforum sade ÖB: "För att kunna ställaupp på önskvärda förmågor i internationella insatserbehöver vi snarare mer pengar! "Jag ska ta upp äldre materiel, som vi diskuterar , som vi inte har nytta av och som vi inte kannyttja. Detta ska vi självklart avveckla. Men vi villframföra en varning. Man borde iaktta en viss försik-tighet. Med den överenskommelse om dramatiskabesparingar som har gjorts kanske vi kanha det nyaste och det bästa inom materielområdet.Det är enligt vår mening rätt att avveckla materielsom inte behövs om vi vet vad vi ska ha i stället.Däremot är det enligt vår mening fel att av-veckla modern materiel om vi inte vet vad vi skaersätta den med. Frågan om materiel och hur den skaavvecklas har, tycker vi, definitivt kommit i ett nyttläge bara under de dagar och veckor som har gåttsedan vi satt i utskottet och behandlade detta ärende.Vi tycker att det är viktigt - från och med i gårännu viktigare - och nödvändigt att utskottet, precissom , pekar på att om ytterligare avveck-ling av så kallade materiella mobiliseringsenheteräven är motiverad ska regeringen åter-komma till oss i med en redovisning avdetta. Den redovisningen ska tydligt visa att det underdenna period inte föreligger något behov av aktuelltförband eller aktuell materiel, även inom ramen förförändrade uppgifter, för att en avveckling ska kunnaske.Det här är viktiga meningar för oss moderater ochen av anledningarna till att vi inte har ansett oss be-höva ha någon reservation i detta ärende.Vi ska när det gäller materielanslaget se på ut-vecklingen och jämföra den med Försvarsmaktenstydliga budskap. är det ett stort gap mel-lan ambitioner och tilldelade resurser. Detta gap ökaroch uppgår till minst 2 och kanske 4miljarder kronor. Försvarsmakten begär nu tidigarebeslut före försvarsbeslutet för att kunna vidtaanpassningsåtgärder för att möjliggöra förändringar.Jag hoppas - trots att vi har lite tidspress - attmajoritetens företrädare i debatten, ,vill svara på några få frågor och funderingar om ären-det. De har indirekt definitivt med dagens ärende attgöra, och man kan inte enligt vår mening isolera dethär anpassningsärendet och låtsas som att allt är fridoch fröjd och att inga hot finns bakom hörnet. Fråganom materiel har som sagt fått en ny dimension underde senaste timmarna i detta hus.Tror att ÖB kan sitta kvar när denekonomiska uppgörelsen har gjorts när det gällermaterieldelen? har ju Socialdemokraterna ocksåtenderat att säga att vi inte behöver någon ÖB, så detkanske löser sig på det sättet - vad vet jag?Hur tror att exempelvis henneshemstad kommer att påverkas när man skagöra besparingarna på materielsidan? Det behövs juen rejäl anpassning.Det var snälla frågor eftersom man ska vara snällså här till påsk. Eftersom jag också vet att det varjungfrutalet för så har jag hållit migsnäll.Som jag sade inledningsvis så borde dagens ären-de ha haft rubriken talman! Jag vill därmed yrka bifall till ut-skottets förslag.Anf. 122 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till för-svarsutskottets förslag i betänkandet. Vi är överens,förutom att det finns en reservation i frågan.Jag vill ändå ge en del synpunkter på ärendet. Därredovisas tidigare utskottsbetänkande om anpassning.I diskussionerna var det bara en anpassning uppåtsom redovisades och som regeringen och Försvars-makten gav försvarsutskottet uppgifter om. Menanpassning är faktiskt också en reducering eller atteljest förändra. Anpassning är alltså inte bara upp,utan det är också att dra ned försvaret och att förändradet på andra sätt.I det här sammanhanget krävde attFörsvarsmakten också skulle redovisa just hur enneddragning skulle genomföras och hur den skullepåverka olika delar av Försvarsmakten.Betänkandet visar också en utveckling från attspara för säkerhets skull till en insikt om att det integår att spara det som inte är operativt motiverat. Detär en bra utveckling, tycker jag.När invasionshotet nu är begravt och vi har enomstrukturering som pågår så måste det också natur-ligtvis påverka materielförråd och inriktning på an-passning. krav på omförhandlingar avdet alldeles för stora antalet JAS-plan klingade ohörtlänge. Men beslutades det att manskulle få lov att leasa ut en del av de 40 JAS-plan somFörsvarsmakten själv säger är för många. Trots det -det har inte varit så många som har leasats ut - såkommer naturligtvis JAS-planen att binda både peng-ar för hangarer och personal för skötsel av planen,som är till förfång för andra satsningar såväl inomsom utanför Försvarsmakten. Det visar också dentröghet som finns för omstrukturering.Det har förts, och det förs, en mängd diskussionerom avveckling av materiel. Det är uppenbarligenkänsliga frågor. Vi har fört diskussioner här i riksda-gen förut, och det kommer att bli fler. Det är vettigt,bra och nödvändigt att avveckla materiel som intebedöms behövas. Jag delar utskottets mening att av-vecklingen ska vara kostnadseffektiv. Det ligger ettstort ansvar på Försvarsmakten för att planera ochverkställa avvecklingen till minsta möjliga kostnadför skattebetalarna, men också med all möjlig ochtänkbar miljöhänsyn.Försvarsmakten beräknar att avvecklingen avmateriel totalt sett kommer att minska behovet avförråd med en miljon kvadratmeter. Det är ganskastora ytor som kan frigöras. Förre försvarsministernhade räknat ut att detta motsvarade 1 430 plenisalar!Om beräkningarna stämmer och om detta genomförshelt ut så kommer en hel del pengar att kunna frigörasbara vad gäller hyror och skötsel av de här angelägnaområdena. Jag ställer mig helt bakom betänkandet.Anf. 123 ():Fru talman! säkerhetspolitiska situationhar förändrats radikalt.Vi i har varit med och tagit ansvar föratt förändra och anpassa Försvarsmakten i enlighetmed den nya hotbilden.Betänkandet visar tydligt att vi måste vidta en delåtgärder för att anpassa försvaret till de nya förutsätt-ningarna. Då blir det en naturlig del att man anpassaroch avvecklar materiel som efter hand har blivitomodern och kommer att bli omodern. Vi i Center-partiet finner därför ingen anledning att Försvars-makten ska ha kvar materiel som är omodern och intetillför något nämnvärt i krigsorganisationen.Vi vill snarare se ett försvar som är anpassat tillframtidens förhållanden och förhållanden med en alltstörre internationell inriktning för Försvarsmakten.Därför är det nu ännu viktigare att se till så att fri-gjorda medel kan användas i en ökad utbildnings- ochövningsverksamhet. En utökad övningsverksamhet äravgörande för att kunna höja den operativa effektenpå de krigsförband som behövs.Men självfallet ska materielen avvecklas kost-nadseffektivt, och självfallet ska den avvecklas underrimliga tidsförhållanden. Det är något som utskottethar lyft fram både i detta och i tidigare betänkanden.Precis som det står i betänkandet så är det nu reger-ingens och Försvarsmaktens ansvar att förverkligaavvecklingen på det sätt som utskottet har krävt.Samtidigt kan jag erkänna att den kortsiktiga be-sparingen kan vara begränsad, bland annat beroendepå avvecklingskostnader, som dock är av engångska-raktär. Däremot är jag övertygad om att besparingar-na på blir betydande, inte minst med tankepå det som sade tidigare om hurmånga plenisalar färre vi behöver ha till materielför-råd. Därför är det enligt min mening inte särskilthållbart att binda ekonomiska resurser i onödan för attkunna anpassa ett försvar till en situation som intelängre är motiverad. Därför kan delar av det nuvaran-de innehållet i de materiella mobiliseringsenheternaavvecklas.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )16 § Svenskt deltagande i Förenta nationernasfredsoperationer i Demokratiska republikenKongoFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU15Svenskt deltagande i fredsopera-tioner i (prop.2002/03:58).Anf. 124 ():Fru talman! Kriget i har enligtorganisationen , ,och dess presenterade sammanställning kostatminst 3,3 miljoner människoliv. Inte sedan andravärldskriget har så många människor dött i ett krigoch så många människor fått lida. Det är ett krig sommånga länder har varit mer eller mindre djupt invol-verade i, med mycket egenintresse. Därför var detpositivt att utöver de krigförande parterna var fleraandra statschefer från världsdelen närvarande närfredsavtalet undertecknades i iår. I huvudstaden kunde man följa förhand-lingarna i radio och TV.Rapportörer säger att så många kongoleser var såglada. De kunde inte tro sina öron. De trodde att dedrömde när de såg och hörde före detta rebelledarelova att de skulle byta ut sina uniformer mot kosty-mer. Låt oss hoppas att dessa människors drömmarom en tryggare vardag också infrias. Vi vet ju attSverige har försökt följa och stödja processen. Vi vetatt har en hundraårigtradition i regionen och att NGO:er finns där. Detfinns också många invandrare från som kandet här området och som har följt konflikterna.Kongo-Kinshasas nutidshistoria är bitter och svåroch fylld av externa inblandningar. Jag ska för tidsvinnande inte här ge er den historie- och bakgrunds-beskrivning som jag egentligen tycker att ärendetförtjänar. Men jag kan rekommendera den som intehar läst den mycket intressanta boken att ägna lite påsktid åt den.Fru talman! Jag yrkar bifall till de ställningsta-ganden som utskottets majoritet har ställt sig bakom,det vill säga till utskottets förslag i betänkandet.Försvarsutskottet har lämnat ett yttrande som ärbeaktat och bilagt betänkandet.Genom dagens beslut som snart fattas här i kam-maren visar vi att är berett att bidra till ut-vecklingen genom att sända 90 personer till fredsoperation iDemokratiska republiken . Styrkan beräknasvara på plats i Kindu , kanske någottidigare. En rekognoseringsstyrka har varit på plats.Styrkan vi talar om är en stationär flygfältsenhet somska vara ett stöd för MONUC:s rörelsefrihet.I ett så vidsträckt land som , med ett såbristfälligt vägnät, blir flyget extra viktigt. Jag skullevilja säga att det är oumbärligt. Flyget måste fungeraför att man ska kunna utveckla landet och för att denhär styrkan ska kunna jobba. Arbetsuppgifternasträcker sig över fältet: flygledning, säkerhetskon-troller, trafikledning, lasthantering, passagerarserviceoch meteorologi. Kostnaden beräknas till 200 miljo-ner kronor.Genom detta beslut fortsätter vi att följa en långtradition av engagemang i . Sverigehar varit engagerat i fredsprocessen, och jag tycker attdet här är ett väl avvägt bidrag till MONUC. Detbevisar att vi även är beredda att stödja enutveckling i och regionen.