prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — Vi tycker att ett feministiskt perspektiv skagenomsyra alla biståndssatsningar.Det övergripande målet för och EU:sglobala politik måste ändå vara införande av demo-krati. Där handlar det om större satsningar på skuld-avskrivningar, som vi i vår reservation tar upp, mendessa måste vara förenade med krav på ekonomiskaoch demokratiska reformer. Jag förstår inte att det skavara så svårt för den svenska att säga attjust demokratin är det enda styrelsesättet som är vär-digt fria medborgare. Vi ska inte vara rädda för attsäga detta öppet, för det är bara i en demokrati somresurser kan användas förnuftigt, som man kan skapaett effektivt rättsväsende och beivra korruption.All skuldavskrivning är inte gynnsam, till exem-pel i fall där korrupta regimer får nya möjligheter attberika sig själva genom förnyad upplåning utom-lands. Det internationella initiativet för de fattigasteoch mest skuldtyngda länderna, det så kallade - heavily indebted poor countries - bör drivasvidare. Huvuddelen av dessa lån borde, tycker vi iFolkpartiet, skrivas av direkt, eftersom de här länder-na inte klarar av sina åtaganden.Sist men inte minst: Något som vi ofta glömmer imiljödebatten är att uppmärksamma de enskilda indi-vidernas initiativ, vilka ofta har varit nyckeln till enmer miljövänlig värld. Om av västvärldenskonsumenter självmant skulle börja köpa rättvise-märkta produkter skulle det förändra världen mer änallt bistånd gör sammantaget. Minns att det varde svenska konsumenternas tryck och efterfrågan påmiljövänligt toalettpapper och återvinningsbart kaffe-filter som drev bort de miljöskadliga produkterna frånmarknaden.Vill man förändra världen måste man börja medsig själv. De tycker jag gäller extra mycket om manär ledamot av denna kammare.Anf. 123 ():Fru talman! Jag vill ta upp detta med förvaltar-skapstanken och det som har sagts om framtidsopti-mism här.I måndags var även jag ute på en skola. Det var iHunnebostrand i . Det var Eco-Schools somvar samlade där. Eco-Schools är ett nätverk som stödsav . De har till uppgift att engageraunga i miljöprojekt som ska ge grunden till en ekolo-giskt hållbar framtid. 9 000 skolor i 25 länder i Euro-pa och som har engagerat sig i det projektet.Vi vet hur betydelsefullt det är att barn redan frånbörjan får lära sig om hållbar utveckling. Jag villblicka tillbaka , när jag kom till Angolamed min familj. Vår dotter, som då var , hade lärtsig i skolan hur man hanterar miljön. Hon hade ocksålärt sig att panta burkar för att hon var ekonomisk. Vii västvärlden för in , och andraläskedrycker till människor som inte har tagitdel av sådant. Vår dotter fyllde resväskorna medpantburkar när vi skulle åka hem, för hon tyckte attdet skräpade ned i naturen, och hon såg chansen tillatt bli rik. Där har vi ett barns tänkande.Fru talman! Ett grundläggande problem medmånga länders utvecklings- och biståndspolitik är detstora glappet mellan de önskemål man vill uppnå medutvecklings- och biståndspolitiken och de begränsademedel som man trots allt anslår till bistånd. Vi krist-demokrater anser att måste fortsätta att föregåmed gott exempel och avsätta en jämförelsevis höganslagspost för det internationella biståndet. Reger-ingen måste därför snabba på återgången till enpro-centsmålet, och detta framgår också av det särskildayttrande som även vi står bakom.Vi är också starkt kritiska mot agerande iEU. Regeringen har inte tillräckligt kraftigt drivit påEU om förbättrat och effektiviserat bistånd.Samtidigt som det är viktigt med höga bi-ståndsanslag är det likaledes viktigt att poängtera attden internationella solidariteten inte enbart kan byggapå att den rika delen av världen delar med sig av sittöverflöd av resurser. De fattiga länderna är mesthjälpta av stöd i former som gör det möjligt för dematt själva skapa och upprätthålla det som krävs för ettgott liv. Det går inte att uppnå så länge inte varjemänniskas medfödda mänskliga fri- och rättigheterfrämjas, skyddas och etableras.Inom biståndspolitiken är mänskliga rättighetersåväl ett mål som ett medel. Ekonomisk och socialutveckling är en förutsättning för att kunna åtnjutafulla mänskliga rättigheter. Och mänskliga rättigheterär normalt sett en förutsättning för tillväxt och ut-veckling.Fru talman! Informations- och kommunikations-teknologin har radikalt förändrat förutsättningarna förproduktion, handel, information, medier, forskning,utbildning med mera. Få har kunnat haka pådenna viktiga utveckling. Fattiga länder saknar över-lag såväl infrastruktur som kompetens för den nyatekniken. Och om man får ta del av den nya teknikenså är det i storstäderna, vilket utarmar landsbygden.Detta är väldigt olyckligt eftersom IT-revolutionenrätt utnyttjad kan erbjuda mycket goda möjligheter ifattigdomsbekämpningen. Internet i fattiga byar kankraftigt förbättra möjligheterna till ekonomisk ochsocial utveckling.Med undantag av några få stora internationella or-ganisationer - UNDP och - har värl-dens biståndsgivare agerat mycket långsamt för atttillvarata de möjligheter som IT-revolutionen ger defattigaste länderna. Få har utarbetat omfattande stra-tegier för IT och dess utvecklingsmöjligheter. Och dethär är allvarligt eftersom det teknologiska utanför-skapet förstärker de fattiga ländernas marginaliseringi både ekonomiskt och socialt hänseende. Och detleder till en ny typ av fattigdom - informationsfattig-dom - som på sätt och vis är svårare att tackla änbristen på pengar och köpkraft. Pengar kan omförde-las, men det kan man inte göra med kunskap.Kristdemokraterna anser därför att regeringen skaingå partnerskap med privata företag om att utarbetastrategier för att öka IT-investeringarna i de fattigasteländerna. Sida bör söka samarbete med andra länder,till exempel inom EU-biståndet och FN-samarbetet,för att gemensamt rikta insatserna och investeringar-na. Ett IT-utvecklingsperspektiv borde genomsyraalla de nuvarande utvecklingsprogrammen.Fru talman! Jag ska också tala lite om skuldav-skrivningar. För många utvecklingsländer utgörskuldbördan ett enormt problem som kraftigt begrän-sar och ibland omöjliggör deras möjligheter att ut-vecklas. I de allra fattigaste länderna överskrider intesällan räntekostnaderna för lånen dessa länders ex-portintäkter. Vi tycker att ska vara ett före-döme i det internationella samfundet och leda denglobala opinionen för skuldavskrivningar.Jubel 2000-rörelsens utgångspunkt är rättvisa, ochman ser också de ekonomiska åtgärderna som verk-tyg. De tre aspekter på rättvisa som Jubel 2000-rörelsen lyfter fram är intressanta och förtjänar attupprepas.För det första kan skillnaderna mellan människoroch länder bli så stora att de med jämna mellanrumbehöver korrigeras, något som marknaden inte klararav. För det andra kan den som är stark behöva hjälpaden som är svagare. Det är inte marknadens natur.För det tredje måste skuldfrågan ses ur ett historisktperspektiv där de rika länderna genom sitt tidigareagerande står i skuld till dagens fattiga länder. Attskriva av skulderna blir då inte en bonus utan enåterbetalning av en gammal skuld.Fru talman! Min talartid är slut. Jag skulle ha tagitupp även hiv/aids. Utan att förringa allvaret medSARS vet vi att hiv/aids, tuberkulos och malaria är detre allvarligaste överförbara sjukdomarna som plågarvår värld . från lyftepå ett utmärkt sätt fram hur framtiden kommer att seut om vi inte får bukt med hiv/aids. Vi tycker att mani högre grad inom EU-biståndet ska kunna ge pengarför detta. har verkat för att ytterli-gare ges . Men vi villse mer pengar där.Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reser-vation 17 om fattigdomsbekämpning.(forts. 13 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeFiU15 Gallring av uppgifter i kreditupplysningarKammaren biföll utskottets förslag.FiU16 revisorers årsredovisning för2002Kammaren biföll utskottets förslag.FiU18 förslag om donation till Stif-telsen BrukKammaren biföll utskottets förslag.AU6 Statens ansvarsnämnd och arbetsrättsligafrågorPunkt 2 (Översyn av arbetsrätten)1. utskottet2. 1 (c, m, fp, kd)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:24 för res. 212 för res. 3245 avstod68 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:125 för res. 124 för res. 2132 avstod68 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Marina () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:141 för utskottet122 för res. 118 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 1 fp, 1 kd, 18 vFör res. 1: 44 m, 38 fp, 25 kd, 15 cAvstod: 6 v, 12 mpFrånvarande: 23 s, 11 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 7 c, 5 mpCecilia () anmälde att hon avsett att röstanej men markerat ha röstat ja.Punkt 6 (Turordning vid uppsägning)1. utskottet2. 5 (c, m, fp, kd, mp)Votering:135 för utskottet136 för res. 578 frånvarandeKammaren biföll res. 5.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 24 vFör res. 5: 44 m, 39 fp, 26 kd, 15 c, 12 mpFrånvarande: 33 s, 11 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 7 c, 5 mpPunkt 11 (Förstärkt skydd för gravida och föräldrale-diga)1. utskottet2. 10 (fp)3. res. 11 (kd)Förberedande votering:41 för res. 1026 för res. 11213 avstod69 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:192 för utskottet39 för res. 1050 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 44 m, 24 v, 3 mpFör res. 10: 39 fpAvstod: 26 kd, 15 c, 9 mpFrånvarande: 23 s, 11 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 7 c, 5 mpPunkt 14 (Yttrandefrihet för privatanställda)1. utskottet2. 14 (mp)Votering:228 för utskottet13 för res. 1439 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 5 m, 37 fp, 26 kd, 24 v, 15 cFör res. 14: 1 fp, 12 mpAvstod: 39 mFrånvarande: 23 s, 11 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 7 c,5 mpCecilia () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 16 (Tilläggsförsäkring till föräldraförsäkring-en)1. utskottet2. 15 (c)Votering:265 för utskottet15 för res. 1569 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 44 m, 39 fp, 25 kd, 24 v,12 mpFör res. 15: 15 cFrånvarande: 23 s, 11 m, 9 fp, 8 kd, 6 v, 7 c, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.13 § (forts. från 11 §) - FN:svärldstoppmöte om hållbar utveckling (forts.UMJU1)Anf. 124 ():Fru talman! Betänkandet om mötet i Johannes-burg berör i princip hela den politik som vårt parti,, en gång bildades för. Det handlar omhur man skapar en globalt hållbar utveckling på denhär planeten. , ,var det ett okänt tankesätt för de flesta politiker. Detansågs suspekt, överdrivet och till och med flummigt.Rättvist miljöutrymme, ekologiska fotavtryck,faktor 10, substitutionsprincipen och allt sådant ärsådan som och den miljörörelse som vi ärsprungna ur har fört in i den politiska vokabulären. står vi här med en välvillig text i ämnet. Det är ettframsteg, om än ett senkommet sådant.I efterbörden efter den uppsummeringskonferenssom man får säga att Johannesburgsmötet var ladestyngdpunkten på att sluta prata och mer börja genom-föra. Det handlar om att implementera, som det heter,och konkretisera, som sade idiskussionen. Till och med talade om attgå från ord till handling.Det sammansatta utskottet säger samfällt på s. 9 ibetänkandet att arbetet nu mer bör koncentreras pågenomförande av åtgärder globalt, nationellt, regi-onalt och lokalt. talade omlokala djärva grepp. Men av det blev ingenting.Fru talman! Jag fick avslag på mitt förslag att ut-skottet skulle gå fram med konkreta åtgärder. Det varett kompakt nej från alla andra partier i det samman-satta utskottet att ta några gemensamma nya stegframåt och utifrån punkterna i regeringsskrivelsenoch efter skriva åtminstone två kon-kreta gemensamma punkter till åtgärder.Kära åhörare! Tro inte att alla hållbarhetsivrarna -två från varje parti - som varit före mig på talarlistani dag vill ändra på saker fort! Nej, alla de vilar påhanen och går enligt mitt tycke alldeles för långsamtfram. Intelligentare energi- och materialanvändningsäger . Ändå vill de ha kvarden fullständigt feltänkta kärnkraften. De vill inte seen utbyggnad av vindkraften i , ibland medden sanslösa motiveringen att vindkraftverken är fula.Det vi tydligen skulle göra i det sammansatta utri-kes- och miljöutskottet var att beskriva och inte varaproaktiva. Det är den allra största missräkningen idetta arbete, fru talman. Vi står här med ettbetänkande utan nästan all praktisk politisk använd-barhet. Förhoppningsvis är det ändå en berikandedebatt.Vi i tar åt oss äran av att frågornafinns på central plats i svensk politik . Därför villjag yrka bifall till alla våra reservationer. Jag kantyvärr inte för tids vinnande sanera bland våra reser-vation, utan jag yrkar bifall till samtliga.Den första reservationen handlar om globalise-ring. Det är ett problematiskt ord . Vems globali-sering är det? För vem är det en globalisering, utifrånvems behov och på vems villkor? De allra flesta pågloben, på den här jorden, har ingen telefon ellernågon TV, kommer aldrig att flyga i flygplan ochkanske inte ens vet vad huvudstaden i grannlandetheter. Så ser fortfarande den överväldigande verklig-heten på ut.Globalisering, som vi använder ordet i den grönarörelsen , har betytt att man börjat taett globalt ansvar. Man tänker globalt men handlarlokalt. har emellertid världshan-delns kommersiella utbredning och exploateringen avmarknader över hela jorden kommit att kallas förglobalisering.Detta är frihandel. Vi gillar också frihandel ochtror att den kan skapa ett visst välstånd, men bara omden är rättvis. Vi måste lära oss attkoppla ihop de två orden till rättvis frihandel. Annarsbetyder det att handeln går före människor och attglobalisering är detsamma som frihandel.I betänkandet sägs även att världshandelns avtalska vara ömsesidigt stödjande gentemot FN och desskonventioner, miljökonventioner och andra. Detta,mina vänner, betyder också att handelns, företagensoch de stora multinationella kompaniernas behov skavara lika starka som FN-systemets alla andra miljö-och . Det är alldeles på tok. Därföryrkar vi bifall till vår reservation 4. FN-systemet,miljö- och människorättskonventionerna ska varastarkare.Till och med , den store världshan-delsmagnaten och mulitmiljardären, har kommit framtill att det behövs ett starkt globalt demokratiskt re-gelverk som möter det framrusande kapitalet ochmultiföretagen som har lättat från sina nationellalojaliteter och bara söker vinst. Det är vad den härpunkten handlar om. Alla andra partier vill tydligeninte att FN-systemet, miljö- och människohänsynenska väga tyngre än företagens behov. Kom ihåg det.WTO:s Dispute Settlement Body är nämligen ettmycket starkare straffsystem än något annat som FNorkar ställa andra länder till svars med.Vidare, fru talman, yrkar jag bifall till reservation7. Den handlar om institutionellt ramverk. Det är ettkrångligt ord som betyder: Var ska besluten fattas? Visaknar verkligen en stark och kraftfull internationellmiljödomstol som kan ta itu med de ekologiska stor-skurkar som eroderar fortsättningsvis livsförutsätt-ningarna på vår gemensamma planet.Nästa omistliga reservation handlar om att vi vå-gar vara med och pröva ett nytt grepp med en håll-barhetskommission enligt reservation 8 på svenskbotten. Kan vi mötas över partigränserna och göra braanalyser i ett så akut skede som vi befinner oss i såkanske det här kan bli ett forum som gör det somutskottet nu inte vågade, nämligen att driva på. Jagyrkar bifall även till den reservationen.Flera talare har också berört produktions- ochkonsumtionsmönstren. Det är bra! Vi gläds åt denframgången. Det vi behöver nu är mål, mått och mät-barhet. Vi måste våga gå in och se på livsstilsfrågor-na, och därför måste vi skaffa oss verktyg och se hurvi förbrukar resurser och hur vi tyvärr också missaratt sluta ihop kretsloppen. Ett rättvist miljöutrymmekräver klarare indikatorer. Det är något som vi en-samma kräver i reservation 12.Fattigdomsbekämpning är det ultimata målet förall god utveckling. Det är någonting alldeles sagoliktoch ett verkligt framsteg på den här jorden att så gottsom alla jordens ledare kunde enas och kunde under-teckna millenniemålet - millennie-målsdeklarationen. Den och Johannesburgsdoku-mentet är, trots bristerna i den senare, papper som kanvara med och skapa en grönskande, frisk planet igen.Men fattigdomen har många dimensioner. En avdem är brist på pengar. Här lever vi i en värld därpenningströmmarna faktiskt mestadels går från södertill norr och från öst till väst. Det så kallade HIPIC-initiativet måste kopplas direkt till millenniemålen.Vi lever i en efterkolonial värld, där vi i nordväst drarfördel av våra syskon i sydost. Vi lånar dem sedanvåra pengar för att de akut ska klara av sina skuldergenom att öka på dem. Det är ett globalt ohållbartläge. De ansatser som har gjorts för att hitta enså kallad hållbar skuldnivå är inte nog och inte hellerschysta. Vi vill bredda diskussionen och gå mycketlängre med att avskriva alla orättfärdiga skulder på ettsätt som vi utvecklar i vår reservation 18.Flera talare har berört vattenfrågorna. Jag sägerbara: GATS! Om ni inte har lärt er den förkortningen,så lär er den nu: General on Trading Ser-vices. Det är en del av WTO-arbetet som berör tjäns-tehandeln, det vill säga den snabbast expanderande avvärldens alla marknader. Allting förs in i WTO nu.Allting som går att sälja ska in under dess paraply,även till exempel vatten. Det är den största farhåganmed . Vatten kan komma att avreglerasoch privatiseras, och i värsta fall säljas dyrt till fattigamänniskor. If you like the oil wars, you will love thewater wars! Det har jag lärt mig säga. Det bety-der: Om du tyckte om oljekrigen så kommer du attälska vattenkrigen! Jag säger: Se upp - vattenfrågor-na kommer att bli mycket känsliga och konfliktfylldainom kort. Därför vill vi skydda dem inom ramen förde mänskliga rättigheterna. Det gör vi i reservation20, som jag yrkar bifall till.Energi ska vara långsiktigt hållbar, säger numeraalla. Men i var det oljeländerna ochUSA som hårdnackat sade: Nej, vi ska leva kvar ioljeberoende och inte ha för höga mål. Världsbankensäger sig vilja satsa på förnybar energi, men görtvärtom genom bristfällig information och genombidrag till sådant som ger fortsatt utsläpp av växthus-gaser. Vi i borde kräva en redovisning av vadvärldsbanken lånar ut till fossil energi och kärnenergioch redovisa hur mycket som faktiskt går till förny-bart.Det sista, fru talman, som vi vill yrka bifall till ärreservation 32. Den handlar om mycket, men blandannat om hur vi ska skapa de demokratiska globalastrukturer som möjliggör en god, rättvis och fri han-del och företag som är med på att forma ett hållbartvälstånd för alla människor på den här . Vi troratt företagen kan det. ser styrkeförhållandena utpå det sätt som jag redan har berört. De stora företa-gen har ett övertag, inte bara ekonomiskt utan äveninformationsmässigt, forskningsmässigt, förhand-lingsmässigt och sanktionsmässigt genom WTO-mekanismerna över de flesta av jordens stater. Ettstarkt FN ska kunna möta de stora globaltopererande bolagen, och inte bara med snälla ochvälvilliga frivilligprogram i en partnerskapsanda. hoppas man att företagen ska vara snälla och inteta ut för mycket råvaror, inte smutsa ned, inte överut-nyttja arbetskraft, inte dumpa löner eller varor ochinte ha slavkontrakt. Vi vill helt enkelt ha bindanderegler på den här punkten. Företagen ska ha tydligaramar, som till exempel efterlyste. Vimåste ha någonting som kallas för corporate ac-countability, det vill säga att företagen hålls ansvarigai enlighet med det rättvisa miljöutrymmet och faktor10-resonemangen.Det här, fru talman, bör vara nästa offensiva stegfrån sida i det pågående och globaltomfattande formandet av en hållbar utveckling.Anf. 125 ()replik:Fru talman! Jag blir lite bekymrad, , när du ploppar upp här i debatten lagomsom du ska tala och ironiserar över oss hållbarhetsiv-rare, eller vad du kallade det för, och nedvärderarvåra åsikter och synpunkter och arbetet i det gemen-samma utskottet.Vi var överens om ett upplägg i utskottet, och vihade att hantera en skrivelse som beskrev vad somhände i . Vi kristdemokrater har sagt ivårt yttrande att vi hade hoppats att Johannesburghade kunnat gå längre. Det har jag också sagt i dag.Vi efterlyste mer radikala och tydliga grepp. Vi har iolika reservationer visat var vi ville gå snabbare framoch var vi ville ha mer action. Det var det arbetssättvi hade i utskottet. Vid det sista sammanträdet, när viskulle justera, kom du med förslag om att vi skulle haett helt nytt upplägg på betänkandet. Så funkar detinte - det vet du.Fru talman! ironiseraröver som vill ha kvar kärnkraftenoch att vi tydligen därför inte är trovärdiga i hållbar-hetstänkandet. Vi vill avveckla kärnkraften i den taktsom vi kan introducera förnybara bränslen och förny-bar energi. Vi vill inte som stänga bumsoch importera skitig kol- och oljekraft från Danmarkoch kontinenten. Expertrapporter visar vad en stäng-ning av innebär, nämligen koldioxidut-släpp som ökar med flera tusen ton.Anf. 126 ()replik:Fru talman! Jag avsåg att uttrycka en viss positi-vitet med att vi har en så pass bra och bred diskussioni ett historiskt perspektiv som vi har . Jag tyckteatt jag var tydlig på den punkten.Däremot var jag oerhört besviken på att utskottetinte tog tillfället i akt. Det fanns inga som helst for-mella hinder för att vi skulle våga göra det som viallihop har sagt, nämligen att sätta i gång. Det finnsinga formella hinder för att komma somvi ska justera och bestämma sig för att av alla godareservationer eller förslag som fanns i luften välja uttvå. Det var ett kompakt nej från alla partier. Nej, viska bara vara deskriptiva, sade man. Det går inte attförneka. Det fanns ingen anledning att inte vara såkonkret som vi säger att alla andra ska vara. Vi hadechansen och vi missade den. Jag blev oerhört besvi-ken. Jag tyckte att det låg i luften, och jag gick fak-tiskt dit med känslan av att det här kommer de att gåmed på! Det är en sorg. Jag tycker att hela hållbar-hetsarbetet går alldeles för långsamt. Du, , står för det också genom det här.Vidare pratar du om kärnkraften. Ja, jag tycker attdet är en stor analytisk miss att prata om hållbarhetoch att prata om förnybarhet och inte ha förstått attdet är behållandet av kärnkraften som blockerar in-troduktionen av de nya förnybara källorna. Sverigehar verkligen sackat efter, som man brukar säga, iutvecklingen av till exempel vindkraft därför att vihar haft kärnkraften. Du kan vår politik dåligt om dusäger att vi förordar import av smutsig kol och olja.Du har inte läst på över huvud taget vad Miljöpartiethar sagt i den diskussionen. Det är inte så alternativenser ut. Det är inte ett val mellan pest och kolera. Vidtiden för folkomröstningen befann vi oss i ett mycketgynnsammare läge för att börja ta de alternativa ener-gikällorna på allvar. Det gjorde vi inte då. Därförsackar vi efter.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Det går an att vara nostalgisk i folk-omröstningstänkandet. Vi stod på samma sida då,men vi har insett att det har gått för sakta, precis somLotta N säger. Att nu snabbt avvecklakärnkraften innebär, enligt de konsultrapporter somhar lämnats till och regeringen,flera tusen ton mer utsläpp av koldioxid än om vi fåravveckla i den takt som är möjlig för att vi ska kunnafasa in andra energikällor.Sedan har vi det här med arbetet i utskottet. Viförde resonemang om hur betänkandet skulle se utoch kom fram till att det fick bli som ett vanligt be-tänkande. Om partierna vill gå snabbare fram eller harandra åsikter får man reservera sig, i övrigt skulle viskriva ihop oss. Det är så vi har jobbat. Vid det sistasammanträdet när betänkandet skulle justeras före-slogs att vi skulle ha en helt annan struktur på betän-kandet.