prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — Jag tycker nämligen att folk-hälsan och det förebyggande arbetet är oändligt vik-tigt. När jag såg att det fanns konkreta förslag tänktejag: Detta bådar gott för en proposition!Jag måste fråga statsrådet: statsrådet attNationella folkhälsokommitténs betänkande är bra?Om ja, varför har man inte i större utsträckning före-slagit de konkreta åtgärder som kommittén beskriver?I inledningsanförande, somjag försökte lyssna på varje ord i, sades det oerhörtmycket om att den kroppsliga hälsan har förbättrats.Vi har låg spädbarnsdödlighet. Vi lever allt längre.Det talades om vaccinationer och så vidare. Jag und-rar var det stora folkhälsoproblemet får sitt utrymmeför statsrådet: Det gäller stress - oerhört många män-niskor mår psykiskt dåligt. Alltfler barn bedöms be-höva psykiatrisk vård på sjukhus och står i köer.Alltfler barn känner sig stressade till och med pådagis. Detta anser jag är ett jättestort problem.I de direktiv som fanns - kommittédirektiv 95:58- står det att "syftet med målarbetet är därför främstatt ange vilka problem som är mest angelägna att lösaoch vilka strategier som förutses vara mest effektiva".Det tycker jag är bra för kommittén.Så tog jag fram Folkhälsorapport2001. Det är mycket bra material, och jag får erkännaatt jag läser alldeles för lite sådant. Men man tar jufram det inför en debatt. Jag ska ge några exempel påvad det står i överskrifterna på s. 13 i sammanfatt-ningen:- Allergierna fortsätter att öka.- Diabetes ökar bland barn.- Sexuellt överförbara sjukdomar ökar igen.- De sociala skillnaderna i tandhälsa fortsätter attöka.- Stress - ett ökande arbetsmiljöproblem.- Negativ utveckling för vårdpersonal och lärare.Detta är några förslag. Var i regeringens proposi-tion lägger man tonvikt vid de här aspekterna, därohälsan de facto ökar?Det är bra med rapporter för att vi ska se vart vi ärpå väg, men de har ju inget värde om vi inte föreslårkonkreta åtgärder. Vi kan som politiker inte nöja ossmed att bara konstatera att det har blivit bättre inomvissa områden.Jag vill gärna säga några ord om tandhälsan. Detär en fråga som jag har tagit upp idenna kammare. Alltfler människor har jättesto-ra bekymmer, bland annat på grund av kostnaderna.Vi vet också att om man har dålig tandhälsa ger detockså andra skadliga effekter när det gäller andrasjukdomar. Jag tänker då på hjärt- och kärlsjukdomaroch annat som har framhållits i forskarrapporter.Mentalt är det också jobbigt om det till exempel sak-nas en tand eller man har dålig tandhälsa. Man kankanske inte leva normalt. Man kan kanske inte le ochinte vara med i det vanliga livet.För ett tag sedan hade jag kontakt med en ungkvinna som var . Hon hade lidit av att vara ano-rektiker. Hon hade rehabiliterat sig och kommit uppigen, men det fanns ett problem kvar, och det var atthennes tänder hade tagit skada. Hon berättade för migatt hon hade varit på väg att ta livet avsig, för hon tycker att det är så jobbigt att komma utmed kompisar och inte kunna prata, le och vara na-turlig. Det är viktigt att vi inte glömmer bort sådanahär frågor. Vi vet att det är problem.Som politiker ska man naturligtvis alltid konstate-ra de positiva saker som finns, men vår utmaning ärju faktiskt att ta itu med det som inte fungerar. Manska snarare ha det som en morot. Man säger: Titta,det här har vi hittat lösningar på, men hur ska vi göraför att hitta lösningar på de andra sakerna? Jag kännerett stort behov av att säga att för att hitta de stora,goda lösningarna som ger effekt måste vi samarbetaöver partigränserna.Vi ser att inte minst stress och ohälsa är ett stortsamhällsproblem. Vi måste se till att den enskildamänniskan och helheten alltid står i fokus.Kanske blir det 2000-talets stora utmaning attskapa ett samhälle där människor mår bra. Vi vetnämligen att den materiella välfärden är viktig föross. Ingen av oss vill ha tillbaka tiden då det var fat-tigt rent materiellt. Men vi ska ha klart för oss att föratt vi ska njuta av den materiella välfärden måste vimå gott inombords. I annat fall får dessa värden intealls någon tyngd för den enskilda människan.Fru talman! När jag läser den här propositionentycker jag således att de vackra orden är sköna. Det ären bra kvällsläsning i vissa delar. Det är säkert bra försådana som vill engagera sig och entusiasmera sig.Men det räcker inte för att fatta beslut om.Vi måste se till att det blir konkreta mål, etappmål. Vimåste se till att vi vidtar åtgärder mot det som ökarohälsan. I det arbetet ser jag fram emot att kunna varamed och bidra med det lilla som jag kan och där viändå måste se att det är vi tillsammans som ska kunnamota den här ogynnsamma utvecklingen.Anf. 35 Statsrådet () replik:Fru talman! Det var ett lite underligt anförande.Först döms hela propositionen ut - allt är uselt - ochden ska avslås. I nästa andetag säger vi måste samarbeta mer. Det är inte precis rättsignaler att ge om man vill skapa ett brett samarbete iriksdagen om folkhälsofrågorna. Då är det inte precisen bra start att säga att man ska avslå den propositioni vilken målen för detta arbete läggs fast.Chatrine hade kanske väntat sig att propo-sitionen skulle ha kommit snabbare. Att så inte harskett kan jag inte rå för. Jag har varit statsråd i tremånader, och detta är den första proposition som jaglägger fram. Men när jag tog tag i detta arbete sadejag att man måste få fram detta så fort som möjligtdärför att vi måste få hela mandatperioden på oss föratt arbeta med dessa frågor. Det är därför som vi harlagt fram propositionen.Chatrine påstår att man inte har brytt sigom de konkreta förslag som fanns i Folkhälsokom-mitténs förslag. Men det har vi visst gjort. Vi har tagitde konkreta förslag som har funnits, men vi har lagtfram propositionerna i andra sammanhang och tagitupp förslagen. Ett exempel är förslaget om rökfriaserveringslokaler. Vi lade fram en proposition förraåret om tobaksfrågorna. Vi flyttade fram positionernaredan nu . Och arbetar vi med attfölja upp det för att mål om rökfria serve-ringslokaler också ska kunna bli verklighet.Det innebär att vi inte kan gå fram med det förslageten gång till eftersom vi redan har föreslagit detta i enproposition.Detsamma gäller alkohol- och narkotikafrågorna.Vi har lagt fram handlingsplaner om dem. Då får vikritik från som säger att vi dränks avhandlingsplaner. Hur vill ni ha det? Antingen går vifram med konkreta handlingsplaner till ochförankrar dem här på område efter område, vilketinnebär att målpropositionerna inte kommer att bli såkonkreta som de annars skulle ha blivit, eller ocksåfår vi ta alltihop i ett enda svep. har vi valt attgöra på detta sätt.Sök inte bara fel, , utan försök attvara med i en konstruktiv dialog om hur vi ska jobbamed dessa frågor framöver.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Man kan upplevas som underlig omman tycker att det borde vara bättre. Jag sade nämli-gen att jag tyckte att det var vackra ord. Men deträcker inte med vackra ord. Det kinesiska ordspråketsäger: Vad du gör talar så högt att jag inte hör vad dusäger.Det är viktigt att komma ihåg att jag har sagt attjag tycker att regeringen borde få chans att återkom-ma med ett bättre förslag. Jag har inte sagt att jag harunderkänt målvisionerna, utan jag sade till och medatt de kunde vara trevlig kvällsläsning.Frågan om rökfria serveringslokaler har vi jobbatmed , långt innan blevstatsråd. Jag är glad över den ambitionen. Och vi harjust haft detta uppe i socialutskottet.När det gäller förslag åter-kommer vi här i kammaren med en debatt till där jaghoppas att statsrådet kommer att vara med och där vihinner utveckla det som jag saknade i fråga om detta.Men det handlar faktiskt om att oavsett om jag ellerKristdemokraterna är med och skriver en propositionså är det i det aktiva arbetet utåt med de stora folkhäl-sofrågorna om psykisk ohälsa, stress och känsla avotillräcklighet som vi alla måste hjälpas åt.Anf. 37 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är helt korrekt. Därför ägnade jagockså en stor del av mitt anförande till att tala omstressen i arbetslivet och hänvisade till förslag och till arbetet med arbetsmiljöfrågornaoch rehabiliteringsfrågorna. Jag tror egentligen inteatt det finns något partiskiljande i fråga om detta.Men sedan skulle jag också vilja ha en kommentarfrån . Vi har talat om alkoholpolitiktidigare under debatten. Vad tycker förslag att man ska sälja ut System-bolaget och sälja vin och starköl i ochKonsumbutiker? Tycker att det ärrätt väg att gå i alkoholpolitiken?Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Nej, , jag kan för-säkra dig om att vi är helt överens med ,, Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet om en restriktiv alkoholpolitik. I dendelen är vi helt överens. Jag känner en väldigt stororo inte minst för våra barn och ungdomar som de-buterar med droger i allt lägre ålder. Det är ett jätte-problem. Där tror jag att vi också måste hjälpas åt.Jag ska avsluta med det som om stress i arbetslivet. Det är tyvärr så att detinte bara är stress i arbetslivet. Även de arbetslösakänner stress. Våra barn känner stress. Det är medstor ödmjukhet som jag säger att detta är ett stortsamhällsproblem. Om det bara vore på jobbet som vistressas skulle jag känna att det var betydligt enklareatt vidta åtgärder. Jag tror att vi måste se alla männi-skors unika lika värde. Vi är olika. Vi hinner ochorkar olika mycket. Och vi måste helt enkelt skapa ettsamhälle där det finns tid för reflexion, tid med bar-nen, tid för varandra, tid för att lyssna och där stres-sen på så vis ska lysa med sin frånvaro.Sedan finns det naturligtvis positiv stress. Och närvi sitter framför TV-apparaten och tittar på slalomoch eller på handboll är det klart att detär bra att det finns lite stress. Men det är inte densortens stress som de facto skadar människor mest.Jag tror att detta kommer att vara det stora folkhäl-soproblemet.Anf. 39 ():Fru talman! Det är första gången som jag deltar ien remissdebatt. Jag tackar som harinitierat den här debatten.Vänsterpartiet har varit med och förhandlat ompropositionen Mål för folkhälsan. Förslaget bygger påen överenskommelse med regeringen, Vänsterpartietoch . har alltså inte väcktnågra motioner, och vi står bakom propositionen.Men vi vill gärna ta tillfället i akt och delta i debattenom folkhälsofrågorna.Som har sagts i talarstolen är folkhäl-sopropositionen efterlängtad. Den nationella folkhäl-sokommitténs arbete väckte stort intresse i landetskommuner och landsting. Det är bra att och nu också kommeratt involveras i arbetet med förverkligandet av propo-sitionens intentioner.Jag vet att så gott som samtliga kommuner ochlandsting redan har startat ett aktivt folkhälsoarbete,mycket tack vare betänkande.Själv kommer jag från , och där har tillexempel länets kommuner och landsting arbetat framett dokument som i mycket har inspirerats av Natio-nella folkhälsokommitténs slutbetänkande. Doku-mentet handlar om strategier för gemensamt folkhäl-soarbete i Sörmland.Med detta, fru talman, vill jag säga att folkhälsanär högt prioriterad på många håll, och det är bra. Menarbetet med att förbättra folkhälsan och att minskaskillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolk-ningen måste ständigt fortgå och fördjupas. En myck-et viktig del av folkhälsoarbetet utförs i kommunerna.Vad som påverkar vår hälsa, hälsans bestämnings-faktorer, handlar till exempel om hur det sociala stö-det fungerar. Det handlar vidare om trafik- och bo-stadsplanering, boendemiljöer, utbildningsmöjlighe-ter, tillgång till platser på daghem och förskola, till-gång till arbete och mycket annat. För att nå målenför folkhälsan krävs att kommuner, landsting, andramyndigheter samt föreningar och organisationer sam-arbetar mot samma mål.Fru talman! Folkhälsopolitiken får aldrig ses somen isolerad företeelse. Till exempel skattepolitiken,arbetsmarknadspolitiken, socialförsäkringssystem,jordbruks- och välfärdspolitiken påverkar vår hälsa.Det krävs en bättre samordning än dagens på mångapolitikområden för att få effekter på folkhälsan.Vänsterpartiet är speciellt oroat över de tendensersom visar på att skillnaderna i hälsa ökar. Jag delarstatsrådets uppfattning att hälsoklyftorna i stor ut-sträckning hänger ihop med klassklyftorna. En stordel av de variationer i hälsa som finns hos barn ochungdomar kan förklaras av socioekonomiska faktorersom i princip är möjliga att påverka. Genom att barn och ungdomar bättre uppväxtmiljöer ochgenom bättre kvalitet på förskola, skola och fritids-verksamhet och indirekt stöd till föräldrarna kan desociala skillnaderna i ohälsa minskas.Det är väl känt att det finns en stark kopplingmellan barns uppväxtvillkor och vuxnas ekonomiskaoch sociala trygghet. För folkhälsans skull är detviktigt att garantera en trygg välfärd för alla i sam-hället.Jag kan inte låta bli att påminna om de barn somlever i fattigdom i dagens . Vi måste förbättrasituationen för dessa barn. I de så kallade 121 punk-terna för ett tryggare, rättvisare och grönare Sverigehar Socialdemokraterna, kommit överens om bland annat att undermandatperioden förbättra situationen för de barn somlever i fattigdom i . Det kan handla om under-hållsbidrag, bostadsbidrag, fria läkemedel till barnoch ungdomar med mera.Vänsterpartiet delar inte uppfatt-ning att utgångsläget för den goda folkhälsan liggerhos den enskilda individen. Grunden måste utgöras avden generella välfärdspolitiken, solidariteten männi-skor emellan. Återigen: Folkhälsoperspektivet måstelyftas fram inom alla politikområden.Fru talman! Det är som har initieratden här debatten, och jag tänker passa på att ställa enfråga till utifrån efterlyser i sin motion bland annat kontinu-erlig uppföljning av måluppfyllnaden. Jag skulle viljafråga vad han konkret menar meddet och hur förslag skiljer sig frånpropositionens förslag om uppföljning och utvärde-ring.I propositionen Mål för folkhälsan tas bland annatupp att det krävs ett uppföljnings- och utvärderings-system knutet till bestämningsfaktorer för att de folk-hälsorelaterade målen ska kunna följas upp. har, som statsrådet berättade, redanpåbörjat arbetet med att i samverkan med berördamyndigheter vidareutveckla förslag till indikatorer förhälsans bestämningsfaktorer.Folkhälsoinstitutet har också påbörjat arbetet meden särskild folkhälsopolitisk rapport. Ytterligare sägsdet i propositionen att uppföljning och utvärderingockså bör ske i ett klass- och könsperspektiv samt iett etniskt perspektiv.Min fråga till är alltså: Hurskiljer sig uppföljning från propositio-nens? Det vore intressant att få veta.Fru talman! förhoppning är attfolkhälsofrågorna kommer att diskuteras ofta här ikammaren och att vi också här i kan tahänsyn till hälsokonsekvenserna av de beslut som vitar här.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till somutgår från hennes anmärkning mot synpå egenansvar. Jag sade i mitt anförande att man skata ett ansvar för självförvållad ohälsa. Jag vill frågaElina : Vems fel är det, tycker , omjag röker, äter fel - med mycket fet mat - låter bli attmotionera och dricker för mycket alkohol utan attvara alkoholist?Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag vill först ta upp den sista delen avfrågan, vems ansvar det är om en person blir alkoho-list eller diabetiker. Det finns sjukdomar som i varjefall inte jag vill lasta individen för. vet säkert att också delar denallmänna uppfattningen att levnadssättet har betydel-se för folkhälsan, men när vi talar om folkhälsan ärdet viktigt att inte lyfta fram individen utan att utgåfrån att det handlar om hela befolkningens hälsa. Dåska vi inte peka ut individer.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag vill bara påpeka för jag talade om den som dricker för mycket alkoholutan att vara alkoholist. Jag och anserfortfarande att man har ett visst egenansvar och attsamhället och politiken inte ska ta ansvar för hela ensliv. Man har faktiskt själv en möjlighet att påverka.Annars blir jag väldigt bekymrad.Den andra fråga som jag vill ställa till hennes uttalande om att samordningen mellanolika politikområden måste bli bättre. Det håller jagmed om. nämnde skattepolitik, arbets-marknadspolitik och så vidare. Vi vet att socialbi-dragstagare, ofta ensamstående mammor, har en be-tydligt större ohälsa. Min fråga är: Anser det bästa sättet att stödja dessa ensamståendemammor är att öka socialbidragsberoendet med ytter-ligare stöd? Jag hörde henne säga något om att vi skage mer bidrag, fria läkemedel och så vidare.Min fråga är alltså om vi ska vandra vidare på denväg som innebär att vi ska ge ännu mer i bidrag tilldem som får socialbidrag och mår dåligt. Ellerhar någon annan väg att anvisa?Moderaterna anser nämligen att bidragsberoendetär det som har visat sig göra att folk blir sjuka. Inteminst visade artikeln i detta nu.Vi vill förändra detta. Vi tycker alltså att de somarbetar inte ska behöva ha bidrag och att de som harbidrag inte ska behöva betala skatt. Vi vill alltså växlabidrag mot skatt.Anf. 43 () replik:Fru talman! Först ber jag om ursäkt för att jaglyssnade dåligt på förstafråga.När det gäller bruket av alkohol finns det ju tillexempel marknadsföring, kommersialism, försälj-ningsknep och dagens EU-politik som påverkar deenskilda individerna också, så det är inte så lätt attlägga skulden på en enskild person.När det gäller socialbidragstagare och om jag an-ser att man ska öka deras socialbidragsberoende:Naturligtvis inte. Fördelningspolitiken är ju väldigtviktig, så att man ser till att människorna har lön.Också de som har låga löner ska få löner somman kan leva på. Man ska ha heltidstjänster, och viska försöka verka för att inkomstskillnaderna i sam-hället inte blir för stora. Vi vet alla att samhällen därman har förhållandevis små inkomstskillnader, somtill exempel i , har en bättre folkhälsa än sam-hällen där man har väldigt stora inkomstskillnader.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill börja mitt inlägg med att taupp en fråga som gör mig mycket orolig. Jag tänkerpå den nästan exploderande ökningen av alkoholkon-sumtionen och alldeles särskilt på ungdomsfylleriet.Om vi inte får hejd på den här utvecklingen så kom-mer vi snart att få se dramatiska, fullständigt oaccep-tabla konsekvenser: ökad social utslagning, ökadpsykisk ohälsa, ökat drogmissbruk och kriminalitet.Jag vill direkt rikta mig till statsrådet , som jag uppskattar är med i debatten: Varfinns förslagen? Inte i folkhälsopropositionen. Visst,det finns förslag på annat håll. Det är en del som är pågång, och det är en del som aviseras, men problemetär att det ju inte räcker. Det räcker ju inte på långavägar för att vända den negativa utveckling som vi nuhar på alkoholområdet. Här måste kraftfulla insatsertill.Fru talman! Anledningen till att be-gärt dagens remissdebatt är att vi känner en oro ochbesvikelse över regeringens hantering av de så viktigafolkhälsofrågorna, och de konkreta förslagen lysermed sin frånvaro. 27 månader efter Nationella folk-hälsokommitténs slutbetänkande har vi fått en läges-rapport snarare än konkreta förslag. I stället för attriksdagen efter bred debatt fastställer ett antal mål skanu det mesta tas av regeringen och av myndigheter.Regionala hälsoklyftor nämns inte med ett enda ord,och viktiga områden som före-slog och tog upp i sitt betänkande har helt sonikaplockats bort. Regeringen byråkratiserar folkhälsopo-litiken, och i vissa delar fuskar man bort förslag.Idén med en samlad folkhälsopolitik är något an-nat än traditionell sjukvårdspolitik. Det handlar omatt öka fokus på att satsa på det friska och att före-bygga, inte enbart lappa och laga. Mycket handlar omatt arbeta med människors attityder och få oss attsjälva ändra livsstil från det som ger ohälsa till detsom ger hälsa. Det handlar mycket om att få myndig-heter och andra viktiga samhällsaktörer att röra sig isamma riktning, men det handlar i ännu högre gradom att göra människorna delaktiga.För att allt det här ska vara möjligt krävs det ettordentligt klös i processen. Vi måste som politikerresa oss upp och säga: Det här är våra mål. Det härförpliktar vi oss att klara, även om det blir svårt. Dethär är vårt ansvar, ett politiskt ansvar - inte myndig-heternas och inte experternas.Och så förbaskat svårt är det faktiskt inte. Vi hartillräckligt faktaunderlag i Nationella folkhälsokom-mitténs slutbetänkande. Vi vet att det är mycket far-ligt att röka, att dricka för mycket och att ta droger,och vi vet att det är nyttigt att röra sig och vara ute inaturen. Parker och kolonilotter är guld värda ochbetalar sig i bättre livskvalitet och hälsa.Jag vill bestämt vända mig mot den kultur somhåller på att utbreda sig - måhända med regeringensgoda minne - som innebär att vi förtroendevalda intevågar eller får fatta beslut. Vi behöver inte gömmaoss i myndigheternas kjolar. Vi kan fatta beslut om vihar ett bra underlag. Låt oss bestämma oss för attgöra det, och låt oss använda det forum som vi nu är itill att föra en bred debatt. Jag tycker att det är oerhörtviktigt.Fru talman! Vad har då regeringen tillfört Natio-nella folkhälsokommitténs förslag? Däremothar man i vissa delar försämrat Folkhälsokommitténsmaterial. Man har försvagat och fuskat bort kommit-téns förslag. ska nu fastställa ett övergri-pande mål, och i övrigt ska vi på nåder få en skrivelsedå och då. Så vill vi från inte ha det.Vi behöver en bred diskussion vid middagsbord,på föreningsmöten, på Centermöten, kanske på ettoch annat arbetarkommunsmöte, i fikarum och i skol-salar, och inte nya statliga kommittéer och internpro-memorior till regeringssammanträdena. För att föraen offensiv och effektiv folkhälsopolitik måste viväcka debatt och människors engagemang, och dåmåste också vi politiker vara tydliga.Den typ av kraftsamling för folkhälsan vi efter-strävar kräver1. en samling av tydliga mål och delmål,2. en process som innebär kontinuerlig uppföljningoch måluppfyllnad och3. en spridning av resultaten till samhällsaktörer ochallmänhet.Centerpartiet föreslår därför 20 konkreta mål istället för ett. Dessa ska fastställas av . Viföreslår att delmål, indikatorer och mått för uppfölj-ning ska presenteras och tas av , och det ärsvaret till : Det är som vi anserska ta det samlade mål- och uppföljningspaketet.Vad menar egentligen statsrådet : Är folkhälsofrågorna för svåra för oss menigariksdagsledamöter, eftersom ni inte vill släppa in oss iprocessen? Ni ställer oss delvis utanför, och det är detsom är cloun i den kritik som jag för fram i just dendelen.Fru talman! Bristen på regionalt perspektiv påfolkhälsan är en upprörande brist i regeringsförslaget.Vi vet att män i dör tidigare änmännen i län, och skillnaden ökar. Vi vet attmän i dör än män i ,och kvinnor i dör tidigarejämfört med kvinnor i . Vi vet att det finnsstora skillnader i självmordsfrekvensen över landet -att sjukskrivningarna varierar likaså. Man får nästanintryck av att regeringen försöker dölja effekterna avden förda politiken.Centerpartiet förordar en uthållig tillväxtpolitikmed livskraft i hela landet, och det är därför som viockså mycket konkret föreslår ett nationell mål om attde sociala och regionala hälsoklyftorna ska minska.Varför, statsrådet, nonchaleras det faktum att Sve-rige är ett kluvet land även i hälsohänseende?Jag är också mycket förvånad över att regeringenhelt bortser från analys ochförslag när det gäller det sociala kapitalets betydelseför folkhälsan, det vill säga den gemenskap som finnsmellan medborgare i närmiljön. I linje med vill vi från ha ett särskiltnationellt mål om att stödja sociala miljöer för indivi-den.Vi behöver mötesplatser för gemenskap ochtrygghet. Det gäller äldre, ungdomar, byar och för-äldragrupper. Vi behöver utveckla välfärden genomatt lösa olika uppgifter i samverkan, såsom föräldra-kooperativ, föräldragrupper och väntjänst. Individen,familjen och lokalsamhället är mycket väsentliga ochpolitiken ger förutsättningar. Men om gemenskaperska växa underifrån och självbestämmandet ökamåste vi också vara beredda att släppa ifrån oss makt.Det är kanske det som regeringen är rädd för.Fru talman! Jag hoppas nu på att socialutskottet, iall sin vishet, kommer att arbeta fram ett betänkandemed förslag om tydliga folkhälsomål och konkretaåtgärdsförslag.