prot · GQ0996 · 2003-05-05 00:00:00 — Det vi långsiktigt kan åtgärda kan-ske kostar lite mer kortsiktigt. Men det ger oerhörtgoda effekter långsiktigt. Det handlar om människorshälsa eller ohälsa, trygghet eller otrygghet. Jag är tilloch med väldigt säker på att människor som är till-räckligt otrygga drabbas mer av sjukdomar just pågrund av att de är otrygga. Sedan handlar det om attta vara på den nya tekniken och tro på det som vi harforskat fram och utvecklat kontra att sitta fast i detgamla.De riktiga mätningar som vi har är otroligtsäkra. Den här nya tekniken kan inte tillnärmelsevisnå dit, utan den här nya tekniken som jag nämnde,DXR, är mer till för att hitta riskgrupper.Jag var heller inte ute efter att vi skulle ha någonmasscreening. Jag tror snarare att detta ska finnastillgängligt för människor som skulle vilja göra dethär. Man kanske undrar: På vilket sätt kan jag få dethär mätt? Kan jag hitta det här någonstans i ?Det handlar alltså om tillgängligheten. Om jag vill seen film så får jag det. Om jag vill ändra på mina tän-der eller hitta på något annat med mitt utseende så fårjag det. Vill jag då mäta bentäthet ska jag kunna fåtillgång till det här. Det är väl egentligen det som jagönskar att vi skulle ta vara på.Att möta upp långsiktigt, tänka på människorshälsa och ta vara på ny teknik är väl egentligen dentreklöver som de flesta av oss vill förespråka. Menibland är det svårt, för det finns hinder på vägen. Detär väl där som jag önskar att den här debatten ska fåfinnas med. Jag önskar att den finns med i bakhuvu-det på ministern. Jag tror inte att man i skalägga sig i de medicinska behandlingarna, men jagtror att man i uttalanden och i debatter i ochbland politiker i olika kretsar kan lyfta upp och upp-märksamma möjligheter till ett bättre samhälle förmänniskorna att leva i. Det är egentligen det ytterstasyftet med den här interpellationen.Med det tackar jag för svaret, och jag hoppas attdetta finns med framöver i ministerns överväganden.Anf. 47 ():Herr talman! Det här blir en väldigt enig debatt, såatt säga.Sannolikt kommer detta att visa sig vara fruktans-värt lönsamma insatser, och då kan man fråga sig omdet inte några forskningssteg framåt kommer att varaen fråga även för den statliga sidan och inte bara försjukvården.SBU kommer säkert att se till det långsiktiga ochkunna bidra på ett bra sätt. Men sedan är det faktisktinte bara nya mätmetoder utan också nya behand-lingsmetoder på väg, och då tycker jag, precis somYvonne , att detta måste vara tillgängligt såatt det blir möjligt att finna dem som är i riskzonenoch som lider av detta. Dessa skulle då kunna hjälpasoch den höga risken för ganska allvarliga konsekven-ser avvärjas.Vi skulle gärna vilja se att dessa åtgärder kom igång - större tillgänglighet för mätning kanske inteav alla men av dem som befinner sig i riskzonen föratt hålla jämna steg och kunna ingripa med de nyamedel som faktiskt finns tillgängliga redan nu.Anf. 48 Socialminister ():Herr talman! Jag vill bara upplysa om vad SBU:sarbete nu koncentreras kring. Det är tre områden därde ska redovisa det internationella kunskapsläget.Först handlar det om att förebygga. Det är kanskedet allra viktigaste. Vad säger den internationellaforskningen om möjligheterna att förebygga benskör-het?Det andra är hur vi effektivast ska diagnostiserabenskörhet. Det är alltså hela frågan om screening,vilka man i så fall ska dra in i ett mer omfattandescreeningarbete och vilka metoder vi ska använda.Det tredje är vad vi har för kunskap när det gälleratt behandla fastslagen benskörhet.Så visst är det ett spännande arbete de har. Minpoäng var egentligen bara att blir roligare att diskute-ra när vi har fått SBU:s rapport, för då vet vi mer.Kan staten göra någonting för att stärka sjukvårdensmöjligheter att erbjuda stöd och hjälp? Kan statengöra någonting för att öka det förebyggande arbetet?Det kommer vi att veta mer om när vi får SBU:srapport. Då kan vi ha en ny diskussion.Anf. 49 ():Herr talman! Då blir jag ju väldigt nyfiken. Jagvet inte om vi sade någonting om tidsplanen, men kanman då utgå från att ministern när denna rapportkommer lägger fram en proposition i frågan?Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:291 omvård i livets slutskedeAnf. 50 Socialminister ():Herr talman! har frå-gat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärkaden palliativa vården samt vad jag ämnar göra för attfullfölja förslagen i betänkandet om värdig vård ilivets slutskede.Det är riktigt att slutbetänkandet Döden angår ossalla - värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6) harremissbehandlats och bereds inom Regeringskanslietsamt att regeringen ännu inte har tagit ställning tillkommitténs förslag.Regeringen tillkallade 1997 en kommitté meduppdrag att bland annat lämna förslag till hur livs-kvaliteten för dem som är svårt sjuka och döende kanförbättras. Att kommittén tillsattes berodde delvis påatt , , uppmärk-sammat regeringen på att det fanns ett behov att pånytt överväga en rad medicinska frågeställningar somaktualiseras vid vård i livets slutskede. Senast enöversyn på området då hade gjorts var i betänkandet Ilivets slutskede (SOU 1979:59). Nya kunskaper ocherfarenheter hade framkommit, och dessa behövdeenligt SMER diskuteras och utvärderas.Sedan kommittén överlämnat sitt slutbetänkandetill regeringen har mycket hänt, och en del av defrågor den arbetade med har behandlats i andra sam-manhang. Ett exempel är att frågor kring vad som börgälla för beslutsoförmögna personer nu utreds av ensärskild utredare tillsatt av . Jagvill också peka på att frågor om en sammanhållenvårdkedja och medicinskt färdigbehandlade patienterbehandlats i regeringens proposition Samverkanmellan kommuner och landsting inom vård- och om-sorgsområdet (prop. 2002/03:20). Regeringen harockså tillsatt en särskild utredare för att göraen översyn av vård och omsorg för äldre - efterädelreformen (dir. 2003:40). Översynen berör flera avde frågor som behandlas i betänkandet Värdig vårdvid livets slut och som gäller hur vården av gamla ärutformad.Det finns fortfarande brister i vården av männi-skor vid livets slut. Det måste ändå framhållas attsjukvårdshuvudmännen har åstadkommit en mycketpositiv utveckling av området genom att under fleraår aktivt och framgångsrikt arbeta med att förbättravården i livets slutskede. Regeringen vill självklartverka för att denna positiva utveckling fortsätter.Kommitténs betänkande innehåller inte så mångakonkreta förslag till åtgärder från regering och riks-dag. Många av betänkandets bedömningar och förslagrör i stället områden där huvudmännen ansvarar ochbeslutar om verksamhetens organisation. Exempel påsådana är frågor om läkaransvar, resursteam, kompe-tenscentrum, bemötande av patienter och anhörigasamt ett fördjupat samarbete med trossamfund.Att granska ett område och att kartlägga de behovsom finns av förbättringar har ett värde i sig. Ett så-dant arbete stimulerar till diskussion och utvecklingav området och leder till att utredningens tankar ochidéer sprids, vilket också kan antas avsätta spår iverksamheten.Betänkandet bereds , och jag harinte för avsikt att nu gå in i detalj på vilka åtgärderregeringen kommer att vidta med anledning av det.Anf. 51 (m):Herr talman! Tack så mycket för svaret, socialmi-nistern!Jag skrev min interpellation därför att jag blevorolig när jag såg att ingenting hände med anledningav slutbetänkandet Döden angår oss alla - värdigvård vid livets slut. Jag tycker att det är för viktigt föratt ingenting ska hända. Speciellt orolig blev jageftersom jag i förra årets äldrebetänkande kunde läsaatt detta betänkande bereddes på ,och när vi nu kommer till årets äldrebetänkande stårdet att regeringen ännu inte har tagit ställning tillkommitténs förslag. Då har det gått till. Det härär frågor som är så viktiga och behov som är så skri-ande att någonting drastiskt måste hända.När dessutom socialministern här säger attdetta nu ånyo bereds på departementet undrar jag litegrann hurdan ordning ni har i byrålådorna. Det vorebra att få ett klarläggande: Bereds det eller bereds detinte?Sedan säger socialministern att han inte vill dis-kutera detaljer. Det kan jag mycket väl gå med på omman nu inte har kommit någonstans med beredningenav detta ärende. Men låt oss diskutera mer över-gripande vad som borde varit med!Jag vet också att både nu har sina stämmor, och jag kan tänka migatt socialministern ska dit och besöka dem. Där harsocialministern sina partivänner i toppen, både iKommun- och i , så i stället föratt träta om vilken huvudman som har ansvar för vadkunde ni väl sätta er ned och säga: får vi se till attnågonting händer här! Det är nämligen så ojämlikvård i livets slutskede i att det faktiskt ärskrämmande.Socialministern säger också i sitt svar att kom-mitténs betänkande inte innehöll så många förslag tillåtgärder. Det kan jag i så fall tycka är ett underkän-nande av kommitténs arbete. Det står nämligen iregeringens direktiv till utredningen att den skulleanalysera och lämna förslag till hur man kan förbättrakvaliteten och öka inflytandet för dem som är svårtsjuka och döende och deras familjer och närstående.Den skulle också belysa forsknings- och utbildnings-behov.Är det så, socialministern, att den här kommitténsslutbetänkande var så fattigt på förslag att det är där-för det inte har hänt någonting?Sedan säger socialministern att det har hänt enmassa andra saker ändå. Det enda jag egentligen kanhitta är att det ska beslutas om i landstingen möjligen ska kunna få ha frivilligasamverkansnämnder. Men det är ju inte fler politikerde här svårt sjuka människorna behöver, utan det ärfaktiskt en god vård och omsorg både om dem ochom deras närstående.Det vore intressant att få höra lite grann vad soci-alministern säger om hur vi ska klara den palliativavården på ett bättre sätt än i dag.Landets äldrevårdsexperter säger också att skill-naderna i kommunernas utbud är orimliga. Till exem-pel säger , docent i geriatrik: Det ärett lotteri vilken äldrevård man får. Hur långt skaegentligen kommunernas självstyrelse få sträcka sig?Jag ska ge ett exempel: , , ficktill slut en plats på Mathildenborgs sjukhem i Malmö.Han var då så dålig att han redan hade slutat äta ochdricka, och han dog någon vecka senare.Kommunen begärde för att köra honomtill sjukhemmet. Det hade hustrun inte rådmed. baxades upp i en rullstol ochtransporterades dit i en vanlig färdtjänsttaxi. 200 krhade jag klarat, inte , säger är inte värdig vård vid livets slut, socialmi-nistern.Anf. 52 Socialminister ():Herr talman! Vi kan säkert ägna ganska myckettid åt att diskutera principerna för äldreomsorgen istörsta allmänhet. Det var det slutade med.Men utredningen som vi talade om handlar ompalliativ vård och specifik vård i livets slutskede. Detintressanta med utredningen är att den föreslår en radåtgärder för att den palliativa vården ska bli bättre.Men, som jag konstaterar i mitt svar, det var väldigtfå förslag till åtgärder som krävdes av regering ochriksdag. Det handlar väldigt mycket om ändrade atti-tyder i sjukvården. Det handlar väldigt mycket om attse vården på ett annat sätt, om att samverka överkompetensgränser. Det handlar väldigt mycket omhur man ska bemöta en patient som för sin egen del -sannolikt gäller det också anhöriga - blir alltmermedveten om att livet håller på att rinna i väg. Dethandlar väldigt mycket om etiska överväganden.Det är bra med en sådan utredning. Problemet blirju att så länge vi har ett sjukvårdssystem med ganskadecentraliserat ansvar är det inte säkert att det är härvi ska besluta. I stället ska delar av utredningen varaen stimulans för utvecklingen hos sjukvårdshuvud-männen. Jag vet att utredningen har lett fram tillmånga diskussioner hos sjukvårdshuvudmännen. Häri likaväl som i andra landsting harman haft ganska rejäla diskussioner om hur manutvecklar den palliativa vården.Men vi håller på att gå igenom vad det är för om-råden som staten ska ta initiativ på. Vi har redan gjortdet på några områden. Vi har redan lagt fram förslagom gemensamma nämnder. Det handlar sannerligeninte om att antalet politiker ska öka. Det är snararetvärtom. Har man en gemensam nämnd i stället förtvå blir det rent matematiskt färre politiker. Men detär inte det som är poängen. Vad det handlar om är attpolitikerna ska ha ett gemensamt ansvar över helavårdkedjan, det vill säga en nämnd ska vara ansvarigbåde för läkarnas insatser i äldreomsorgen och förövrig vårdpersonal. Det är det som är tanken. Jag ärövertygad om att många kommuner och landstingkommer att välja att ha gemensamma nämnder för attfå ett helhetsansvar.Vi ser också över ädelreformen, som är en del idet vi diskuterar.Svaret på interpellationen är helt enkelt att vi, somdet också står, bereder betänkandet, vi går igenom påvilka områden det finns anledning för att tainitiativ och för regeringen att lägga fram förslag somen följd av utredningen och på vilka områden vimåste försäkra oss om att man för diskussionen vida-re hos sjukvårdshuvudmännen.När det sedan gäller äldreomsorgen rent allmänt,resurser till äldreomsorgen och krav på den, finns detsäkert mycket vi kan diskutera och mycket att önska.Det får vi återkomma till. handlade frågan speci-fikt om den palliativa vården och den utredning somhar sysslat med den.Anf. 53 (m):Herr talman! Vården av handladeinte i första hand om äldreomsorg, socialministern.Det handlade om den palliativa vården. Han dog ettpar veckor . Han var svårt sjuk när han kom.Det är palliativ vård. Palliativ vård handlar inte omvård de sista minuterna, det handlar om resan fram tillden punkt då man ser ett slut som man inte kan hind-ra.Låt oss i alla fall titta på kommitténs förslag, soci-alministern. Det finns en hel del. Socialministernsäger att det inte finns det, men jag tycker att detfinns många viktiga, bra och konkreta förslag.Kommittén säger först och främst att alla männi-skor i livets slutskede ska tillförsäkras en palliativvård på lika villkor i hela landet. Det tycker jag är ettklart och tydligt besked.En insats som är viktig, som man också nämner,är rätten till smärtfrihet. Man har kunnat se hursmärta tar sig uttryck, speciellt när det gäller svårtsjuka, döende dementa, i skrik och vandringsbeteen-de, oro och ångest. Särskilt gäller detta personer somhar nedsatt autonomi. Lugnande medel, som de härmänniskorna ibland helt felaktigt får, gör bara sakenännu värre. De får ännu sämre livskvalitet.Jag vet att smärta är väldigt vanligt i livetsslutskede. finns det 6 000 sjuksköterskor somjobbar inom äldreomsorgen som socialministern ochregeringen inte ger möjlighet att få sådan fortbildningoch utbildning att de kan upptäcka biverkningar ellernär någon behöver vård och omsorg. kanske soci-alministern igen säger: Ska vi diskutera förskriv-ningsrätt för sköterskor? Ja, för rätten till smärtfribehandling ingår i allra högsta grad i den palliativavården.Men det finns 6 000 sköterskor som jobbar närasvårt sjuka döende personer som inte har rätt att gesmärtstillande, utan de här personerna får åka in påsjukhuset. Dessutom undantog också den nuvarandemajoriteten i alla de sköterskor som jobbari äldreomsorgen inom den privata vården. Där skatydligen de gamla och sjuka ha ännu mer ont än i denoffentliga vården. Det är ganska absurt.Ett exempel är två geriatriska avdelningar i Umeådär man har tittat närmare på biverkningar. Man harkonstaterat att man har ökat biverkningsrapportering-en och förbättrat åtgärderna för de gamla drastiskt.Man ökade anmälningarna från 2 till 22, medan detfrån övriga landet kom in 15 biverkningsrapporter. Enav de allra viktigaste sakerna vi har i den palliativavården är alltså att tillförsäkra smärtlindring.Ställföreträdarfrågan, som kommittén var inne på,utreds . Men det är sent omsider. I prioriterings-ordningen, socialministern, ska den palliativa vårdenvara bland de högst prioriterade. Det sker inte så . Vad tänker socialministern göra för att vi verkli-gen ska följa ?Det är faktiskt så att lidande inför döden inte alltidär enbart fysisk smärta utan också social, psykisk ochemotionell smärta. Det krävs ordentlig utbildning.Det krävs ordentlig forskning. Det finns mycket ikommitténs slutbetänkande som jag rekommenderarsocialministern att ånyo läsa och ta del av. Det finnskonkreta förslag, men det är ett svårt område. Jag kanförstå att det inte är uppspaltat i punkter hur lätt somhelst. Men det är ett otroligt viktigt område, där vimåste komma mycket längre än i dag.Anf. 54 Socialminister ():Herr talman! verkar det som om CristinaHusmark och jag är ganska överens, det villsäga det var inte så mycket av konkreta åtgärder ut-redningen föreslog att vi kan klubba här i riksdagen.Vi kan ju bestämma oss för att vi självklart ska ställaupp bakom principen om lika vård för alla i helalandet. Men frågan är: Vad krävs det för exakta besluthär i för att vi ska leva upp till det?Det andra är att det faktiskt är ganska rimligt attalla garanteras rätt till smärtfrihet. Det ställer vi ocksåupp på. Men frågan är: Vilka exakta beslut ska vifatta i för att förmå sjukvårdshuvudmännenatt leva upp till de kraven? Det är det vi håller på attfundera över i den beredning som pågår.Det var ett spännande direktiv att ta till sig för allai svensk sjukvård. Kvar blir frågan: Vilka särskildainitiativ kan vi ta här? Det ska vi återkomma till riks-dagen med. Jag vill bara påpeka att det är väldigtmycket som ska ske ute i sjukvården, där andra be-slutsfattare än ska fatta sina beslut.Vi är säkert överens om att det behövs ganskamycket när det gäller att allmänt sett förbättra kvali-teten och den medicinska säkerheten i äldreomsorgen.Där finns det mycket att göra. Det är klart att falletInge är intressant ur den synpunkten att hanfaktiskt fick uppleva den smärta som följer av att manfår dålig behandling. Det är uppenbart. Men ska viklara en bättre kvalitet räcker det inte med att diskute-ra vård i livets slutskede, utan det handlar om helakvaliteten, personalförsörjningen och säkerheten ihela äldreomsorgen. Det kommer vi att återkommatill.Anf. 55 (m):Herr talman! Ja, konkreta förslag. Jag tror inte attjag behöver påminna socialministern om att jag iinterpellationsdebatt med socialministern på mångasätt har bett att vi skulle utvärdera ädel-reformen, att vi ska titta på ställföreträdarfrågan, attvi ska ha läkarmedverkan, att vi ska ha en valfrihet,att vi kanske också ska titta på om huvudmannas-kapsgränserna är de riktiga och att många kommunerär för små för att klara av god vård och omsorg.Vi ska se över, det har jag också sagt, hela pri-märvårdsorganisationen. Vi tyckte inte om den natio-nella planen för utveckling av hälso- och sjukvård.Mer pengar till vården behövs. Men den skulleorganiseras på ett helt annat sätt.Kort om den palliativa medicinen med lite an-knytning till interpellationsdebattom översyn av specialistläkarna.Som det står i ratar man där förslagetom specialistläkare inom palliativ medicin och äldre-psykiatrin.Jag vädjar till socialministern att beakta detta iövervägandena. 90 000 människor dör , ochungefär 70 000 av dem skulle behöva ha en god palli-ativ vård och omsorg men får inte det i det här landet.Många får det, men långtifrån alla. Där finns otroligtmycket att göra.Vi ska väl sluta i samma samstämmighet som öv-riga interpellanter har gjort i debatten med socialmi-nistern. Jag ser fram emot fler debatter och i synner-het att någonting händer.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fakta-promemoria om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM69 Utvidgning av konkurrensreglernapå luftfartsområdet KOM(2003)91 till trafikut-skottet14 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2002/03:79 Direktavdrag förlantmäteriförrättningsutgifter vid omarrondering2002/03:Sk11 av ()2002/03:Sk12 av Per och ()med anledning av skr. 2002/03:101 Årsredovisningför staten 20022002/03:Fi13 av m.fl. (fp)betänkanden2002/03:SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.2002/03:SoU11 Överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar till häl-so- och sjukvården för år 20032002/03:SoU12 Samverkan mellan kommuner ochlandsting inom vård- och omsorgsområdetKonstitutionsutskottets betänkande2002/03:KU31 Kommittéberättelse 2003Utbildningsutskottets betänkanden2002/03:UbU19 Förskolan (förnyad behandling)2002/03:UbU11 Grundskolan2002/03:UbU12 Betyg2002/03:UbU13 Mobbning i skolan2002/03:UbU14 betänkande2002/03:TU4 TrafiksäkerhetMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU17 Det internationella fördraget omväxtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 maj2002/03:318 av Per () till utbildningsministerThomas ÖstrosForskningspropositionen2002/03:319 av () till utbildningsmi-nister /03:320 av () till socialmi-nister information till läkareden 5 maj2002/03:321 av () till statsrådet bosparsystem och ökat byggande2002/03:322 av () till kulturmi-nister kulturinstitutionerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 30 april2002/03:858 av () till statsrå-det /222002/03:859 av () till statsrådetUlrica MessingE 182002/03:860 av () till statsrådet situation2002/03:861 av () till socialministerLars EngqvistReumatikerns situation2002/03:862 av () till justitiemi-nister tingsrätt2002/03:863 av () till statsrådet av utländska läkareden 2 maj2002/03:864 av () till socialmi-nister förskrivningsrätt i skolhälsovården2002/03:865 av () till socialmi-nister angående medicinska specialiteterden 5 maj2002/03:866 av () till statsrådetMona SahlinStorstadssatsningen2002/03:867 av () till utbild-ningsminister i Göteborg2002/03:868 av () till statsminis-ter med inför EU-toppmöten2002/03:869 av () till statsminis-ter som helgdag i Sverige2002/03:870 av () till statsrådetUlrica MessingVäntetider för körkortsprovFrågorna 858-865 redovisas i bilaga som fogastill snabbprotokoll tisdagen den 6 maj.Frågorna 866-870 redovisas i bilaga som fogastill snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 29 april2002/03:810 av () till utbild-ningsminister i gymnasieskolanden 30 april2002/03:830 av () till statsrådet för pumpanläggning2002/03:835 av () till justitiemi-nister av straff i hemlandet för utländska fångar2002/03:836 av () till statsrådetHans KarlssonArbetskraftsinvandring2002/03:837 av () till statsrådetJan O KarlssonUppehållstillstånd för irakier2002/03:838 av () till utrikes-minister öde2002/03:840 av () till justitiemi-nister av domar efter Göteborgshändelserna 20012002/03:841 av () till justi-tieminister barn2002/03:842 av () till justitiemi-nister inom poliskåren2002/03:843 av () till statsrådetUlrica MessingPosten AB:s kontor för kassaservice2002/03:844 av () till utrikesministerAnna LindhSvenska medborgares och EU-medborgares rättighe-ter i Turkiet2002/03:845 av () till kulturmi-nister centrala museernaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 6 maj.18 § Kammaren åtskildes kl. 15.00.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 9 § anf. 32 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.