prot · GQ0947 · 2003-01-28 00:00:00 — Det är ocksåangeläget att möjligheterna till kollektivtrafikförsörj-ning samt effekterna på konkurrenssituationen, servi-ceutbud och tätortscentrum både i ett lokalt och i ettmellankommunalt perspektiv utreds och redovisas.Som nämner beslutade re-geringen att tillkalla en parlamenta-riskt sammansatt kommitté med uppdrag att se överplan- och bygglagstiftningen samt att lämna förslagtill de lagändringar som behövs (dir. 2002:97).Kommitténs övergripande mål är bland annat attstärka plan- och bygglagstiftningens roll som ettinstrument för hållbar utveckling samt utveckla plan-och bygglagstiftningen så att den får en utformningsom skapar bättre förutsättningar för en god miljö,byggande av bostäder, etablering av handel och övrigtnäringsliv liksom för annat samhällsbyggande.Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande senast den31 december 2004.Kommitténs ambition är att under första halvåret2003 göra kartläggningar av tillgängligt material,göra analyser samt att dra slutsatser som leder tillklarare problemidentifieringar. De slutsatser somkommittén drar i samband med detta arbete kommeratt ligga till grund för kommitténs fortsatta arbete.Jag är ense med om detfinns problem förknippade med etablering av externaköpcentrum. Den fråga som tagits upp i interpellatio-nen är komplicerad och behöver utredas ordentligt.Jag är inte beredd att nu ta ställning till behovet avoch möjligheterna till ingripande innan frågan ärordentligt utredd.Anf. 64 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det är bra att vi i mångt och mycket delar uppfatt-ning. Jag noterar också att det står i interpellations-svaret att man ska väga det allmänna intresset mot detenskilda. Det finns mycket annat i lagstiftningen somär tillfyllest. Det påpekas sedan, intressant nog, att detär en annan sak hur det fungerar i praktiken. Det ärjust därför som interpellationen är inlämnad.När det allmänna intresset vägs mot det enskilda, idet här fallet ofta stormarknader som ansöker omtillstånd att få etablera sig, brukar detsenare ta överhanden. För oss som sysslar med miljö-frågor är det en olycklig utveckling. Vi kan inte stil-latigande se på hur det alstras mer trafik som leder tillmer luftföroreningar och klimatgaser som på det visetsaboterar de miljömål vi har varit överens om här iriksdagen.Tillgängligheten har utvecklats mycket. Tillgäng-lighet är ett centralt begrepp i trafikpolitiken. Till-gängligheten har gjort att fler och fler har tillgång tillmotorfordon. Man har byggt ut trafiken. Man harbyggt ut vägsystemet. Det som är intressant är ocksåatt det mål man ska nå har flyttat längre bort. Densammanlagda tid som man förflyttar sig är inte korta-re nu än på till exempel 50-talet.På 1950-talet hade vi 35 000 närbutiker och lant-handlar i , den samlade dagligvaruhandeln. Vihade inga stormarknader. Sedan började stormarkna-derna komma till och tog mer och mer av marknads-andelar. har vi 2 060 stormarknader och derasmarknadsandel är . Det är alldeles för mycket.Man kan titta på olika kommuner. I den kommundär jag är uppväxt, kommun, har man kun-nat se att de olika butikerna i centrum har försvunnitundan för undan sedan tillkomsten av Center Syd.Människor som inte har tillgång till bil missar i till-gänglighet på grund av det.Man kan också se vilka kommuner som tvärtomhar hållit igen. Den kommun jag bor i , Lundskommun, har hållit igen . Det köpcent-rum som finns i vår kommun är nytt sedan årsskiftet.Det var den förra borgerliga majoriteten som tillätdet. Det som kännetecknar vår kommun är att vi harhögst andel centrumhandel av alla kommuner i Sveri-ge. Vi har högst andel cykeltrafik, därför att de flestaav oss som vill kan cykla och gå för att handla i när-butiker och på det viset få hem våra dagligvaror.I takt med att det blir fler köpcentrum minskartillgängligheten för oss. Det är därför ingen tillfällig-het att miljörörelsen i aktiviteten mot externa köp-centrum har allierade i form av PRO och unga syn-skadade. Det här är en miljöfråga, men det är ocksåen social fråga där man måste slå vakt om att männi-skor även utan bilägande ska kunna få sina behovtillgodosedda. SNF har först på sin hemsida om trafikkrav på stopp för externa köpcentrum. Det är en stra-tegisk fråga.Jag har all respekt för att saker och ting ska utre-das för att man ska veta vad man gör när man fattarbeslut. Det interpellationen understryker är emellertidatt i väntan på att vi har vänt på alla stenar och settalla konsekvenser ska vi inte acceptera att de närbuti-ker och lanthandlare som vi vill slå vakt om försvin-ner. Det är inte så lätt att återupprätta dem. Därförskulle jag vilja veta om regeringen har planerat nå-gonting eller om man bara tänker vänta på att blir färdig och remissbehandlad innanman gör någonting alls.Anf. 65 ():Fru talman! Inte oväntat har jag en helt annorlun-da syn på den här frågan än både statsrådet och inter-pellanten. Jag menar att det är viktigt att se till att vihar ett mångfacetterat utbud av affärer och annat. Jagska ta ett exempel från , för jag är också ur-sprungligen därifrån.Jag var med när kommunfull-mäktige i denna stad förbjöd försäljning av livsmedeloch dylikt i det som då hette Mobilia. Detta är ettmycket bra exempel på att politiker inte ska lägga sigi etableringar. Det fanns uppenbarligen ett behov avdetta, och priskonkurrensen har fungerat. är det numera vad man kan kalla en externstormarknad. har på ett bra sättbeskrivit att det fortfarande finns en väl fungerandedetaljhandel inne i staden, vilket dock har med andrasaker att göra.Eftersom interpellationen är riktad till statsrådetvill jag säga att det gäller att se till att tillgänglighetentill de externa stormarknaderna finns. Jag håller medom att det amerikanska samhället, där man är så väl-digt bilburen, inte är bra. Men det finns många andrasätt. För många människor är bussar ett bra sätt att tasig till stormarknader, och i storstäderna kan man tilloch med tänka sig att ha tunnelbana.Ett bra exempel från är detgeniala i att bygga tunnelbana till Kistaområdet. Där-emot har vi inte tunnelbana till stormarknadstrax utanför, i Arninge. Detta har resulterat i heltolika strukturer. Om man har tunnelbana eller annanspårbunden trafik är det mycket effektivt också förmänniskor utan bil. Självklart håller jag med om attdet är ett problem om man blir utlämnad till biltrans-porter. När man ger tillstånd till stormarknader är detdärför ur samhällets synpunkt viktigt att se till attkommunikationerna blir effektiva. När det däremotgäller huvudfrågan, ifall det är bra att myndigheterlägger sig i den här typen av etableringar, är jag avannan åsikt än vad som framkommer i både svaretoch interpellationen.Företaget är ett exempel. Varetablerar de sig? Jo, där det finns folk, alltså på demest frekvent besökta platserna. De betalar högahyror i stadskärnor. De etablerar sig inte i det somkallas köpcentrum, eftersom de upptäckt att derasmarknad ofta finns i stadskärnan. Det är väldigt in-tressant. Samma sak gäller korvhandlare. Det är klartatt det finns ganska få korvhandlare i ödebygden. PåNorra finns de , nämli-gen på första maj. Då finns där folk och då är det enstormarknad i form av korvhandel på Norra Bantor-get. Men övriga tider finns de inte där.Anf. 66 ():Fru talman! Jag har en helt annan syn på den härfrågan än . Den bottnar i att jag i mittyrkesliv, innan jag blev riksdagsledamot, sysslademed samhällsplaneringsfrågor. Min erfarenhet är attutvecklingen har gått åt fel håll. fanns ikommunerna en ingående diskussion om vad som varbra för den kommunala utvecklingen och för denlivsmiljö som vi ville ha. Den diskussionen bottnade ivilken människosyn och samhällssyn vi hade, vilkavärderingar vi slog vakt om och därmed vilket sam-hälle vi ville skapa. fanns det i kommu-nerna oftast majoritet för att vi skulle ha en ordnadpolitikerstyrd utveckling på demokratisk bas, och attvi skulle spjärna emot vissa konkurrensintressen.Jag tycker att det handlar om vilken ambition vihar när det gäller livsmiljön. Jag kan se på där jag bor, och då talar jag inte om ,även om man också skulle kunna ta som exem-pel, utan jag talar om mindre orter. Också där etable-rar sig livsmedelsbutiker och andra externt i storalagerliknande butiker. Denna etablering slår ut de småbykärnor vi har. Lokalerna blir tomma och kan ståtomma mer eller mindre för alltid. I vilket fall somhelst blir vi av med affärsverksamhet i lokalerna, ochtorgutrymmen och liknande blir ganska öde.Det handlar om vilket landskap vi vill se framföross, och då handlar det också om hur vi etablerardessa externa centrum. Det handlar om vilken stads-kärna vi vill ha, vilken närhet vi vill skapa, hur vi serpå äldre människor. Det handlar om att se vilka möj-ligheter det finns att etablera kollektivtrafik till deexterna centrumen. I vissa fall kan det gå, men oftainte.Jag tycker alltså att utvecklingen varit ganska ne-gativ. Interpellanten och jag har snubblat över den härfrågan i samband med det miljönätverk som vi har iriksdagen, GLOBE. har vi tagit uppdetta. Utifrån den erfarenheten får man sätta en heldel frågetecken för utvecklingen. Sedan kan mannaturligtvis utifrån olika värderingar komma till olikaslutsatser.Mina värderingar innebär alltså att vi lite grannbör spjärna emot konkurrensargumentet som jagtycker driver oss till att ofta slå sönder den livsmiljövi har. Det ger visserligen fördelar för somliga män-niskor, men nackdelar för många andra.När det gäller skönhet i landskapet och i stadskär-nan kan jag nästan bara se nackdelar med etablering-arna. De kåkar som kommer upp i form av externaköpcentrum är oftast ganska fula - inte alltid, menofta. Där kunde man i och för sig ställa arkitektoniskakrav.Under senare år har det renodlade miljöargumen-tet när det gäller hälsa tillkommit. Jag tänker natur-ligtvis på utsläppen från trafiken, vilka jag vill hävdahar blivit större i och med etablerandet av de externacentrumen än vad de var när vi hade den tidigareutvecklingen. Dessutom tillkommer klimatargumen-tet. Om vi vill minska utsläppen av fossila bränslen ärdet angeläget att få balans i utvecklingen.Jag vill inte säga att det skulle vara fel att ha ex-terna köpcentrum. Däremot skulle jag vilja förespråkaen mer försiktig syn på utvecklingen. Jag skulle viljakalla det för en balanserad syn på utvecklingen. ärju balans ett värdeord - vari ligger balansen? - menjag tycker att det inte är bra som tendensen varit hit-tills. Det går för fort åt fel håll. Det finns anledningatt se upp, tänka efter, och ställa sig grundfrågan: Vadär det för samhälle vi vill ha? Det handlar om detta.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig först säga att tillämpningeninte alltid är bra. Därför är jag glad över att vi nu hartillsatt en utredning om . Där tasfrågan om externa köpcentrum upp särskilt och pekasut som ett av de problemområden som ska behandlas.Hela det överordnade målet för utredningen är att sehur vi kan få PBL att verka för en hållbar utveckling.Det är en grundlinje i utredningen.Jag kan förstå att tycker attsituationen är dramatisk och utvecklingen går snabbt.Det har också ochandra pekat på. Vår bedömning är ändock att även ettstopp kräver en utredning. Det är inte bara att sättastopp för etableringar. Man måste veta vad som skastoppas och vilka undantag som ska göras. I de ländersom infört sådana stopp har man också undantag.Vi har inom departementet övervägt olika möjlig-heter. Frågan är ganska komplicerad inom ramen förden tradition vi har, och därför tycker vi att kommit-tén ska ta sig an den. Det är en parlamentarisk kom-mitté, som under utredningens gång kan ta initiativifall man ser möjligheter. Jag vill personligen säga attvi ser flera olika möjligheter. Vi kan se möjligheterför länsstyrelser att ha en mer aktiv roll när det gällerpå vilka grunder man ska ingripa i kommunernasplanering. Man kan se möjligheter att koppla frågantill . Ett mål med denna utredning är ock-så att vi ska harmonisera dessa två lagstiftningar.Det finns, och har funnits, förslag om att regler imiljöbalken också ska kunna tillämpas som grund, tillexempel genom att ha prövning av handelsetablering-ar enligt kap. 17 miljöbalken.Man kan också tänka sig möjligheten att andraparter kan få överklaga etablering av externa köpcent-rum. Normalt är det enligt PBL den som drabbasdirekt som får överklaga. Enligt finns ivissa fall möjligheter även för andra intressenter, tillexempel miljöorganisationer, att överklaga. Detta ärden typ av möjlighet man kan fundera över.I grunden handlar det om på vilket sätt vi kanfrämja en god planläggning. Med det regelverk vi harborde egentligen resultatet bli en ganska skarp praxisför externa köpcenter med det man bör ta hänsyn till iden kommunala planeringen.Jag är glad över att man från sida aktivtbidragit till detta med skrifter och råd till kommuner-na hur man ska ta till vara olika intressen i planering-en av handel. Vi får nu se om det är tillräckligt ellerom det krävs några andra styrande åtgärder.Låt mig till säga att vi nog kanvara eniga i mycket. Köpcentrum kan placeras påmånga olika sätt. Det är därför som PBL är en så bragrund. Det går inte att på något enkelt sätt säga vadsom är bra eller dåligt.Om det finns bra kollektiva kommunikationer ärsituationen självklart en helt annan än om det är enlada som ligger långt ute på ett fält. Ändock vill jagunderstryka att vi ser från de undersökningar somfinns att vi får ett ökat transportarbete vid externeta-bleringar.Vi har genom miljömålspropositionen ochklimatpropositionen tydliggjort vilka mål vi har attuppnå. Det är alldeles uppenbart att just transport-sektorn är en oerhört viktig del. Vi måste se närmarepå samhällsplaneringen och på vilket sätt vi kan före-bygga ökade utsläpp från transportsektorn.Anf. 68 ():Fru talman! Vi är många som har samsyn. DetBerndt sade här från talarstolen delar jag . Det är en dramatisk utveckling. I 59av kommuner planerar man som det är nuutbyggnad. Man slår undan benen för de kvarvarandenärbutikerna och lanthandlarna.Lidl, en tysk firma, försöker att etablera sig ikommun efter kommun. Det gäller och påflera andra ställen. Det får miljömässiga och andrakonsekvenser, som vi har talat om . Men detfår också demokratiska konsekvenser. Det köper uppmark och gör det som var allmän offentligmark där man kunde söka demonstrationstillstånd ochmötestillstånd till privat mark. På det viset ändrarman förutsättningarna för att bedriva en levande de-mokrati och ha levande statsmiljöer. Det tycker jagockså är allvarligt.Visst ökar detta utsläppen. Man räknar med atttillkomsten av externa köpcentrum ökar bilanvänd-ningen med tre-elva gånger i hushållen. Det leder tillökade utsläpp av koldioxid och är direkt motsatt motde miljömål vi har satt upp. Det visar SNF i en under-sökning i sex kommuner.Glesbygdsverket gick utoch krävde precis det vi kräver i vår interpellation.Nu nöjer det sig med en utredning om ett tillfälligtstopp. Det vet också att denna utredning pågår. Mendet ser för sin del att det i glesbygden är mycket svå-rare att igen etablera de lanthandlare som försvunnitpå grund av detta.Kollektivtrafikförsörjningen i all ära. Till ett av destörsta och första köpcentrumen i kan man åkamed buss. Man kan förmodligen också ta sig dit medtåg. Jag har aldrig försökt det. Men själva idén medde externa köpcentrumen är att man handlar väldigtmycket på en gång. I de kommuner där man har an-strängt sig och ordnat en bra kollektivtrafik är detändå privatbilarna som dominerar i mycket stor ut-sträckning.Det handlar om olika livsstilar, olika köpmönsteroch olika behov. Jag tycker att man igen måste lyftasamhällsplaneringen till någonting som är för männi-skornas bästa.Gunnar talade om behov. Frågan är baravems behov det gäller och vem som ska avgöra det.Lidls behov blir, verkar det som, rätt så bra tillgodo-sedda här. Men de av oss som jobbar inom Globe,miljönätverket i , tänker även på kommandegenerationer. I vilken utsträckning kommer derasbehov att tillgodoses genom att vi ändrar på helamönstret av inköp och inköpsmöjligheter så att manökar utsläppen av klimatgaser och luftföroreningar?Jag tar som utgångspunkt den rapport som lämnade till oss i förstakammarsalen islutet av . Det konstaterar att för i principnästan alla av de 15 miljökvalitetsmål vi satt upp ärtrenden bekymmersam. Det ser inte ut som att viklarar målen. Vägtrafikökningen är den största en-skilda orsaken till att så är fallet.Det har vi också brutit ned för del. Vi hartittat på det i något som heter Landshövdingens mil-jömålsråd, där jag är en av delegaterna. På länsstyrel-sens tjänstemäns förslag har vi satt upp som den mestangelägna nationella åtgärd som behöver vidtas föratt vi i vår region bättre ska kunna få kontroll på detsom motverkar de miljömål vi har satt upp för Skånesräkning att man får större möjligheter att säga nej,kan överpröva och tillfälligt upphör med etableringav externa köpcentrum tills man på ett bättre sättinförlivat miljömålen i plan- och bygglagen.Det sista jag skulle vilja fråga är: Överväger mi-nistern en tillåtlighetsprövning av externa köpcent-rum enligt ? Ska jag tolka förra inlägg på det viset?Anf. 69 ():Fru talman! Konkurrensens fiender har uppenbar-ligen många förespråkare i den här debatten och ikammaren. Likaså skulle Regleringsivrarnas föreningkunna skaffa många medlemmar, och också företrä-darna för de höga prisernas politik skulle kunna göradet.Det är ändå viktigt att höra vad ni säger, nämligenatt vi ska satsa på att inte ha ordentlig konkurrens.Men vad betyder detta för de grupper som ni särskiltvill värna om, de som lite slarvigt uttryckt kallassvaga grupper? Det är ändå så att låga priser i köp-centrum också har betydelse för prisbildningen icentrum.Tänk om vi inte skulle ha tillåtit att kom-ma till? Tänk om vi inte skulle ha tillåtit att ClasOhlson etablerade sin butik i ? Man kan fak-tiskt åka tåg dit. Det går tåg ända från Stockholm tillInsjön. Jag vill påstå att det har betydelse för pris-bildningen i hela landet att det har skett.Jag ska inte påstå att jag är någon expert på PBL,för det vore verkligen att ta fel. Däremot gäller det attse till att vi har en sådan möjlighet att etablera nyahandelsformer att vi inte får en återgång till de77 000, eller om det var 35 000, handelsbutikerna.Det finns väldigt bra sådana också. Jag kan rekom-mendera ett besök i en färghandel i Ösby i av alla ställen. Där kommer ni direkttillbaka till 1940-talet.Anf. 70 ():Fru talman! Det kan nu vara så att externa köp-centrum kan pressa priserna något. Det tror jag säkertatt de kan göra, men jag ifrågasätter om inte argu-mentet överdrivs. Men det kan inte vara det endaargumentet när vi ska forma vår livsmiljö. Det måsteockså ställas mot andra värden, andra argument ochandra saker som vi vill uppnå.Det kan rimligen inte få vara så att det bara är pri-serna på produkterna som ska avgöra hur vi ska hadet med etableringen och var man ska etablera olikaaffärer. Man måste ta hänsyn till alla olika momentsom finns i ett samhällsbygge. Priserna är då bara endel. Det är också fråga om hur man ska ta sig tillolika ställen, upplevelser, skönhet, värderingar, män-niskosyn och sådana saker.Därför tycker jag att det är alldeles självklart attplaneringen borde kunna ta hand om den här frågan.Det klarade vi, om man går . Mensedan man började släppa på värderingarna i planernaoch lätta på restriktionerna i planinstrument och såvidare har utvecklingen skenat i väg, och det beklagarjag.Det är helt uppenbart att kommunerna måste sam-verka kring dessa frågor. Man kan inte bara tro att enkommun kan sköta det själv, för då gör en annankommun med en annan politisk majoritet en annanlösning. Det har blivit en konkurrens mellan kommu-nerna som driver varandra framåt i utvecklingen så måste söka sig till lösningar med externa köp-centrum.Frågan är nu så allvarlig att man verkligen behö-ver ta tag i den. Jag kan inte avgöra vilket sätt som ärdet allra bästa. Men det är naturligtvis alldeles själv-klart att om det tillsätts en utredning om plan- ochbygglagen ska den givetvis ta tag i frågan.Huruvida man behöver göra ytterligare insatserkan jag inte bedöma, men jag tycker att frågan ärallvarlig. Vi kan inte lämna den som den ser ut i dag.Jag hoppas att miljöministern vill ta med sig debattenoch se vad det finns för lösningar på frågan.Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig säga än en gång att jagnämnde möjligheter som kan finnas när det gäller attskärpa styrningen av handelsetableringar. Jag övervä-ger inte att gå fram med några förslag förrän utred-ningen har redovisat sina överväganden.Jag tycker att det är bra att vi går den vägen, ochjag tror att det är bra för hela frågan att frågan omexterna köpcenter tas upp i det större sammanhanget- i och för en hållbar samhälls-utveckling.Jag vill anknyta till frågan om konkurrens ochäven till diskussion kring flera mål-sättningar i samhällsplaneringen. Jag tycker att det ärviktigt att understryka att en god konkurrens är ett avde många mål som vi måste beakta i planeringen,men det är min absoluta uppfattning att betydelsen avexterna köpcenter för att hålla nere priserna är betyd-ligt överdriven. Just på grund av att frågan är såmycket diskuterad och att ochkommunernas roll i sammanhanget har satts i frågahar jag verkligen försökt sätta mig in i resultaten. Devisar att det egentligen inte finns några tydliga sam-band, inte ens mellan företagskoncentration och regi-onal prisnivå. har mycket svårt attförklara varför man i har så pass lågapriser som man har. Vi kan se att det finns vissa fak-torer som tycks pressa priser. Det finns tecken på attförekomsten av mindre butiker, som inte tillhör storakedjor, är viktig för att hålla en god konkurrens. Pris-frågan är alltså ganska komplicerad. Jag tror att det ärbra att vi inte hamnar i en situation där externa köp-center blir ett slags uttryck för god konkurrens ochdär en diskussion om behovet av att se över plane-ringen kring externa köpcenter drunknar i en debattom att detta skulle förhindra konkurrens och lågapriser.Tvärtom tror jag att det är viktigt att vi lyfter inockså konkurrensfrågorna i ett bredare perspektiv.För att det ska vara god konkurrens och låga priserför alla så handlar det om att alla ska ha många buti-ker att välja mellan. Vi ser inget tydligt sambandmellan låga priser i ett externt köpcenter och lågapriser i andra butiker nödvändigtvis. För dem sominte når till det externa köpcentret behöver detta intevara positivt.Jag vill alltså gärna se att vi tar upp frågan omexterna köpcenter i det större sammanhanget. Vi skase hur vi kan få samhällsplaneringen och stadsplane-ringen i att verka för en hållbar samhällsut-veckling och vi ska på ett klokt sätt ta in även andramål, till exempel en god konkurrens.Jag tycker att vi har ett bra arbete på gång, och jagvill än en gång betona arbete här. Därvägleder man på ett bra sätt kommunerna när detgäller att ta hänsyn till många olika faktorer när degör den här typen av planering. Jag hoppas att utred-ningen ska komma fram till bra förslag på hur vi påett tydligare sätt ska kunna markera och hjälpa kom-munerna att bedriva en bra samhällsplanering. Omdet är nödvändigt så kommer vi från regeringens sidaatt vidta åtgärder som vi ser som nödvändiga för att viska kunna nå de nationella miljömålen.Anf. 72 ():Fru talman! Jag uppfattar helt klart allvaret i mil-jöministerns svar. Det gläder mig mycket, för det ären viktig fråga som vi pratar om.Till det prisresonemang som fördes tidigare skaförflyttningskostnaderna till och från köpcentret lägg-as. Det brukar normal inte alls ingå när man jämför.Om målet flyttar längre bort så blir det juen ökande kostnad, och valfriheten minskar när manblir av med den butik där man handlade innan manbörjade besöka det externa köpcentret.Det handlar om hållbar utveckling. Den har olikadimensioner. Den ekologiska dimensionen har vipratat om, men det finns också en social dimension.Jag ser det inte som socialt acceptabelt att man bygg-er upp ett samhälle som är till bara för de bilburna.Ungefär 28 % av de svenska hushållen har inte till-gång till bil.