prot · GQ0944 · 2003-01-22 00:00:00 — I så fallfinns det de i kammaren som har en större tro påunder än vad jag har - och det säger inte lite, herrtalman.(Applåder)Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag inbjuder härmed samma demonstration.Anf. 53 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag är glad att ny-anserade sig om FN. Hon säger nu att hon också stårbakom resolution . Det är bra. Den talar om också kan använda militära insatser om vapenin-spektörerna inte kommer fram i sitt arbete. Taktikennu måste vara att ge vapeninspektörerna allt stöd.Alla hoppas vi och önskar att vi ska undvika krig.Ingen ordridå i världen får dock mig att ändra upp-fattning när det handlar om det grundläggande utri-kespolitiska förhållningssättet, nämligen att vi ärlojala med FN-besluten även om vi inte alltid tyckeratt de är bra. Så är det i en demokrati. Vi får intealltid som vi vill. Men utan en internationell rättsord-ning som uttolkas av FN är små länder tillspillogivna,och då är det bara som dominerar. Dit vill intejag, och heller inte oss också inse en sak: Det finns ingen åsiktsom uttrycks i den här kammaren i dagens debatt sominte också uttrycks i den amerikanska kongressen.Det är intressant att notera.Anf. 54 ():Herr talman! Regeringen byggde sin valframgångpå att tala om välfärd. Statsministern fortsätter också iden här debatten att prata om välfärd. Enligt Social-demokraterna är valet detta: Antingen är man förvälfärd, eller också är man för skattesänkningar. Detär det enda val man har. Detta var en framgångsrikstrategi för Socialdemokraterna i valet, men man kanundra om det är en framgångsrik strategi för Sverige.Människor med låga och normala inkomster iSverige betalar världens högsta skatter. Mångakvinnor i offentlig sektor kan inte leva på sin löndärför att de har låga löner och höga skatter. Men närvi nu har dessa höga skatter, framför allt de med lågaoch normala inkomster, kan man fråga sig: Har vivärldens bästa skola? Har vi världens bästa sjukvård,världens bästa polis och världens bästa vägar?I tider av stress, utbrändhet och dubbeljobb - harvälfärden ökat för oss? För vanliga familjer är det intesäkert att den har ökat . Hur kan detkomma sig att varje familj kundeklara sig på en lön? får vi knappt vardagen attgå ihop med två löner, med två förvärvsarbetande i enfamilj.Under lång tid har regeringen försökt ignoreradetta genom att tala om annat, genom att tala omutgifter i stället för inkomster och genom att viftamed siffror som visar att det går sämre för andraländer men bra i . vill man till och medbevisa detta genom att vantolka siffror från ,som man gjorde . Man var dock snabbmed att dra tillbaka pressmeddelandet om detta.Men vilket besked har Socialdemokraterna att getill alla de föräldrar som är oroliga för att barngrup-perna bara blir större och större, till alla som står ivårdköerna och till dem som är sjukskrivna månadefter månad utan möjlighet till rehabilitering? Vadsäger man till dem som inte får lönen att räcka ens tilldet allra viktigaste, till dem som ser att människorna ivården och omsorgen och inom polisen slits ut när detar hand om våra nära och kära och skyddar oss? Hurtror statsministern att det känns i Väster-bottens inland när man tillsammans med en annan äransvarig för ett polisdistrikt lika stort som ?Hur känns det att vara anställd i den offentliga sek-torn? Hur känns det för medborgarna när det gällertryggheten?När det kommer till tillväxt är kejsaren naken.Kanske är det därför så gärna pratarom EMU, senast hos i förra veck-an. Skulle han ha valt att prata om tillväxtfrågornahade han mötts av burop. fick han i stället applå-der därför att man är för ett inträde i EMU.För del skulle vi dessutom kunna ut-veckla den hållbara tillväxten. I ett läge där vi är itopp när det gäller utbildning, forskning och innova-tioner borde kunna utveckla affärsidéer somär nödvändiga för den hållbara utvecklingen. Viskulle till och med kunna bli världsledande. Tänk påalla de energisystem vi har diskuterat här ochsom vi skulle kunna utveckla och bli världsledandepå! Tänk om vi skulle ställa om vårt bränslesystem såatt det blev långsiktigt hållbart! Den sunda och säkramat som vi alla vill ha skulle kunna produceras här iSverige, och nya idéer skulle kunna komma fram. Omvi nyttjade vår topplacering i utbildningsnivå, forsk-ning och innovationer till att också förverkliga detta iekonomisk tillväxt skulle vi ha bra mycket mer resur-ser i vårt land.Det är bristen på företagsklimat som gör att vi inteförmår utnyttja denna potential. Uppfinningarna farutomlands, blir till goda affärsidéer och skapar jobboch ekonomisk utveckling på andra ställen än i Sveri-ge. Jag skulle vilja få en förklaring till varför såmånga uppfinningar inte realiseras här i Sverige.Problemen som de människor möter som villstarta företag är inte okända. Det handlar om skattsom måste betalas in innan man har fått inkomsterna.Det är krångliga regler och långa handläggningstider,och det är ett dåligt bemötande frånmyndigheterna. Det är blanketthysteri, och det är tilloch med hot om vite om man missar ett datum. Densom vill starta ett företag må ha hud av stål för att ståut med både den misstänksamhet och den avoghetsom möter nyföretagaren.För kvinnor som vill starta företag är krånglet oftadubbelt. Den största sektorn där kvinnor arbetar,sjukvården och omsorgen, är i stor utsträckningstängd för kvinnors företagande. Statsministern upp-manade hos denprivata sektorn att öka konkurrensen. Märkligt nogsade han ingenting om konkurrensen inom den of-fentliga sektorn.Trots att vi nu skriver har kvinnor faktisktinte samma möjligheter som män när det gäller före-tagande. Ofta drabbas kvinnor av myndigheters, råd-givares och bankers misstänksamhet, och de har svårtatt få lån och riskkapital. Men jag måste säga att jagblir mest upprörd när jag hör hur myndighetspersonerbemöter kvinnor som vill starta företag.En kvinna berättar att hon när några kvinnor till-sammans skulle starta ett aktiebolag från en myndig-hetsperson fick frågan: Kommer ni verkligen att kun-na hålla sams nu när ni ska starta ett företag?En annan kvinna som vände sig till länsstyrelsenför att fråga om stöd till företagande fick höra: Är detverkligen nödvändigt att ni ska jobba heltid? Kan niinte jobba deltid? Jag bara undrar bara om motsva-rande frågor skulle ha ställts till män som var intres-serade av att starta företag.Jag hoppas att den handlingsplan för jämställdhetsom statsministern talade om också innehåller för-hållningsregler på området jämställdhet när det gällervåra myndighetspersoner. Detta är absolut nödvän-digt.Utmaningen för framtiden ligger också i att bejakaföretagsamheten. Tänk er en situation där hela vårtsamhälle var inriktat på att stödja företagsammamänniskor, där hela vår byråkrati var inriktad på atthjälpa dem som är företagsamma! Nästan ingen kantänka sig den situationen, för den är så långt man kankomma från den verklighet som finns. Och tänkom vi skulle hjälpa företagen att hitta - som mansäger - one door in, en dörr in, till vår byråkrati ochvårt regelverk. Det skulle förenkla för väldigt många.Allra värst är naturligtvis den misstro som kom-mer från politiskt håll. Känslan av att inte vara önsk-värd och detta med att regeringen hellre ser 10 storaän 10 000 små företag är naturligtvis ett bekymmer.Tydligast blir det när LO-ordföranden i en intervjusäger att vi inte behöver fler småföretag. Kanske ärdet naturligt - för vad skulle kunna vara värre förpartier och organisationer som bygger på avundsju-kan än att någon lyckas skapa sig en bättre framtid?Förmodligen är det också så att den enskilt vikti-gaste frågan faktiskt är att ändra maktens attityd tilljust entreprenörer. Det måste vara slut på missunn-samheten och avunden. Det ska inte behöva vara såatt enda sättet att bli rik i är att vinna på Lot-to, att ha tur på börsen eller att bli framgångsrik sompopartist eller idrottsstjärna. Det måste vara tillåtet attbli rik på att vara företagare!Herr talman! Ett av skälen till att tillväxten haltaroch inkomsterna blir mindre är faktiskt att stora delarav aldrig får chansen att bidra. I större delenav vårt land försvinner underlaget för jobb, skatteroch välfärd, och mer än varannan kommun minskar ibefolkning. Bara en femtedel av kommunerna växer.Klyftorna ökar för , precis som jag tidigaresagt.Det handlar inte om viljan att bidra, utan dethandlar om rättvisa förutsättningar när det gällermöjligheterna att bidra. Med dåliga bredband ochmed dåliga vägar och när servicen urholkas är det intelätt att kunna få bidra till tillväxten. Regional rättvisahandlar inte bara om landsbygden, utan den handlarom oss alla.De som oroas över skatteutjämningar börveta att om vi inte löser den regionala obalansen, ominte hela får möjlighet att växa, är skatteut-jämningen bara en västanfläkt jämfört medkostnaden för att försörja hela landsändar.I grund och botten tycker ju också utjämningens kri-tiker att barnen i ska ha samma rätt till en braskola, att äldre i ska kunna få en god omsorgoch att invånarna i har rätt till polisskydd.Som vanligt, höll jag på att säga, handlar reger-ingens politik om yta och kosmetika, om att släta överoch om att dölja - inte om att lösa problemen. Felenmed nuvarande politik tycker jag blev väldigt tydliganär tiotusentals - ja, kanske hundratusentals - männi-skor förgäves tittade på nyheterna då Vägverketstioårsplan presenterades. Var fanns alla vägarna? Varfanns alla de framåtriktade projekt som vi behö-ver i ? Det var en lång önskelista. Men vi vetatt pengarna inte finns därför att man har lagt detmesta i slutet av planperioden.Ännu värre är tanken om bredband åt alla. Förutvar det lite enklare, för då kunde vi kritisera BjörnRosengren för att han pratade vitt och brett och för atthan - trots alla vackra tal - inte levde upp till idén ombredband åt alla.Men vad säger man då om den nya kommunika-tionsministern? Hon tycker ju inte ens att det här ärviktigt. Hon tycker inte ens att staten har ett ansvar,utan hon menar att fattiga kommuner, ofta socialde-mokratiska kommuner i glesbygden, ska fixa dettamed bredband, och hon har sitt stöd i regeringen.Kommuner som har fullt sjå med att klara skolan,vården och allt annat som de har ansvar för ska nuockså bygga bredband därför att staten drar undan sittansvar.För 150 år sedan klarade vi av att bygga ut järn-vägsnätet. byggde vi motorvägsnätet.Vi har byggt ett gemensamt telenät - allt utifrån idénom att staten ska stå för infrastrukturen och markna-den för trafiken. Vi vågade ta sprången därför att viville vara främst också i den nya tiden.Därför blir jag upprörd när den nya IT-ministernmenar att man måste ägna sig åt innehållet på nätetsnarare än åt infrastrukturen, att man måste visa pånyttan. Det är ungefär som att vi som inte har tillgångtill bredband inte alls förstår vad vi ska ha sådant till- vi måste tala om för er hur viktigt det är och sedankan vi bygga bredband.Jag kan tala om för statsministern att jag använderdatakommunikation varenda dag, också från minhemadress. Tyvärr fungerar det inte, och så är detockså för många andra runtom i vårt land.Herr talman! Det är många som aldrig får möjlig-het att bidra, men inte därför att de inte vill utan justdärför att de inte får möjligheten. Det handlar intebara om människor som bor utanför de stora städerna,utan det handlar om alla de människor som söker ettnytt hem i och som - precis som statsminis-tern sade - sitter och läser platsannons efter platsan-nons men aldrig får något jobb. Man hindras avdiskriminering, krångel och byråkrati - detta trots attvi så väl behöver alla dessa på den svenska arbets-marknaden.Det handlar också om människor som har blivitlångtidssjuksskrivna, utbrända och slutkörda. Det ärnaturligtvis ingen naturlag att sjukskrivningarna skaöka och inte heller att svenskarna ska vara sjukare änandra. Dessutom är det inte bara ett arbetsmiljöpro-blem. I många stycken handlar det också om ett sy-stemfel, om hur vi organiserar välfärden.De flesta människor bryr sig inte ett dugg om vil-ken myndighet det är som står för servicen, utan manvill ha hjälp. Vilken generaldirektör som är ansvarigeller vilket departement som myndigheten lyder un-der är inte intressant. Människor blir sjuka och behö-ver hjälp. De vill ha hjälp med sjukvård, rehabiliter-ing och utbildning, och de vill komma tillbaka tilljobbet. De vill inte ha något organisationsschema,utan de vill ha kraftfulla åtgärder. Därför måste myn-digheter samarbeta, och därför måste vi förändrastelbenta regelverk och se till att dessa utformas efterindividen - inte efter vad myndigheter och andrasäger.Vi vet att det kan fungera. Det har vi sett i Es-kilstuna och i . Jag tycker att regeringen hartillräckligt med bevis för att se att det är effektivt närmyndigheter samarbetar och har fokus på individen istället för på regelverken.Jag hoppas verkligen att vi nu äntligen kan åstad-komma den finansiella samordning som vi så längeegentligen har varit överens om. Dock har långbänkargett regeringen möjlighet att förhindra att dettagenomförs.I stället för att ta itu med problemen försöker re-geringen dölja dem. Jag är helt övertygad om attstatsministern kommer stå här och sägaatt man har minskat sjuktalen därför att man har för-passat en del av de sjuka till förtidspensionering. Detär den kraftfulla metod som regeringen nu använderför att minska sjuktalen.Regeringen har presenterat ett programför förbättrad hälsa - 20 mål för folkhälsopolitiken -som handlar om allt från mer tid med barnen, mins-kad alkoholkonsumtion, förbättrad förebyggandehälsovård, förändringar i sjukförsäkringen till finansi-ell samordning. Och jag kan bara meddela statsmi-nistern att naturligtvis är oerhört intres-serat av att hitta en gemensam lösning på den storafråga som tar så mycket resurser ifrån den övrigavälfärden i i dag.(Applåder)Anf. 55 ():Herr talman! Det är hopplöst att hinna ta upp all-ting som är viktigt i en sådan här partiledardebatt. Jagvill börja med att tacka för att honägnade nästan hela sitt anförande åt att tala om viktenav debatt kring kriget mot som eventuellt liggerframför oss. har med anledning av detbegärt en särskild debatt här i som kommeratt hållas . Där kommer vi att fortsättadebatten. Vi inom den globala gröna rörelsen menaratt ett sådant krig riskerar att få katastrofala humani-tära konsekvenser, att det bidrar till att spä på hatetoch motsättningarna i världen på ett sätt som kommeratt leva kvar , att det fortfarande finnshopp om en fredlig lösning och att en global militärnedrustning kan följa på den upprustning som sker . Vi menar att kan bidra till en sådan ut-veckling. Det här kommer vi som sagt att utvecklamer i den debatt som kommer att hållas i påfredagen.För tre månader sedan inledde en nyperiod av samarbete med Socialdemokraterna ochVänsterpartiet. Vi är nu överens om att vi ska genom-föra en rad saker tillsammans under de kommandeåren. Vi kommer gemensamt att ta ansvar för denekonomiska politiken.Vi har sammanfattat det i ett 121-punktsprogramför en rödgrön förändring. Syftet för oss gröna är attse till att ta några steg på vägen mot ett samhälle därvi inte förstör livsförutsättningarna för kommandegenerationer, där vi visar solidaritet med utsatta ochdär alla människor ges möjlighet att utvecklas somindivider på det sätt som de själva vill och kan.En av de viktigaste utmaningarna de kommandeåren är ohälsan och bristen på resurser inom vård-sektorn. Allra mest bekymrad är jag faktiskt, och harså varit , över att det är så många i Sverigesom mår psykiskt dåligt och att många av dem ärunga. Köerna till psykiatrisk vård är ofta långa. Påvissa ställen har det gått så långt att bara akut själv-mordsbenägna patienter får snabb hjälp. tving-as patienter vänta på terapi trots risk försjälvmord. En person som hade lika akuta fysiskasymtom skulle knappast skickas hem. Psykiatriskvård är ofta nedprioriterad och dessutom av låg sta-tus. Patienterna är svaga lobbygrupper, och det ärfortfarande i det närmaste tabubelagt att tala om manhar behov av psykiatrisk hjälp, även om det har blivitlite bättre de senaste åren.Landstingen behöver mer resurser och ska få merresurser till vården. En av prioriteringarbåde för den kommande mandatperioden och som vihar arbetat är att öka tillgänglig-heten i den psykiatriska vården.Ohälsan i arbetslivet och de många långtidssjuk-skrivningarna är det som är mest inne att debatteranu, och det är också ett av de största problemen. Detfinns ingen enkel lösning på det. Det är ingen enskildåtgärd som ensam kan lösa problemet, utan det be-hövs en mängd åtgärder. Bland dem är erbjudandenom flexibel deltidssjukskrivning, sänkt arbetstid,högre krav på arbetsgivarna att ta sitt rehabiliterings-ansvar några av de förslag som vi i tyck-er är väldigt bra.Men när man har lyssnat på de senaste veckornasdebatt i medier är det lätt att tro att det inte alls ärohälsan som är det största hotet mot den svenskavälfärden, utan det är stängningen av den andra kärn-kraftsreaktorn i . Kärnkraftskramarna inomModeraterna, , målar gärna upp stängningen avBarsebäck som förutom att det hotar välfärden ocksåsom ett miljöhot. De talar om den hemska importera-de danska kolkraftselen och om den rena svenskakärnkraften. Visst låter det fint. Hur kommer det sigdå att ingen av de stora svenska miljöorganisationer-na håller med dem?Vi kan ha en tipstävling.1: Miljöorganisationerna bryr sig egentligen intealls om miljön utan bara hycklar därför att det ärtrendigt, det går att tjäna pengar på det.x: Miljöorganisationerna tycker inte att växthusef-fekten och utsläppen från de danska kolkraftverken ärnågot miljöproblem.2: Miljöorganisationerna menar att det finns andraalternativ som kan lösa energiproblemet.Det finns säkert en del här som tror att det är nå-got av de två första alternativen, men jag kan avslöjaatt det finns andra alternativ som kan lösa energipro-blemet.Det påstås, det har påståtts också, att vi harbrist på el. Det är fel. Sju av har vitvärtom exporterat el från . körs endel av reaktorerna på halvfart för att det inte går attsälja all el som produceras. En hel del el dumpas föratt värma upp vatten, och den kraftvärme som vi harär långt ifrån utnyttjad. har en så stor pro-duktionskapacitet att vi ett normalår i förbru-kar 2,6 gånger mer el än resten av EU. Jag sade dettidigare, jag säger det igen. För dem som tycker attdet är svårt med matte kan jag säga att 2,6 gånger merär att vi i använder mer än dubbelt sommycket som varje EU-medborgare.Det finns en orsak till detta, och det är att vi väl-digt har haft ett av lägsta elpriser,både för industrin och för hushållen. Det har funnitsen väldigt dålig lönsamhet i att investera bort energi-förbrukning. Det har varit mycket billigare att inve-stera bort människor. Vi har höga arbetsgivaravgifter,vi har höga skatter på arbete, vi har låga skatter påenergi. Då blir det billigare att investera bort männi-skor än att investera bort energiförbrukning. Det ärdärför som de gröna harjobbat för att man ska genomföra skatteväxling.Skatteväxling innebär att man sänker skatterna påarbete och i stället höjer skatten på energi. Det gör detlönsamt att investera bort energiförbrukning. Det gördet lönsamt att investera bort elvärme och ersätta denmed andra uppvärmningsformer. Man får mer pengardirekt i plånboken.Miljöpartiet tycker att det är bra om förändringenav energisystemet sker successivt och med en tydliginriktning. Ett sätt att nå det är att använda sig avskatteväxlingen, särskilt när man fram-över har bestämt på vilket sätt det ska genomföras.Men det behövs också stöd för att investera i energi-effektiv teknik, framför allt för hushållen. Det skainte bara vara de rika som har möjlighet att investerabort elvärmen när elpriserna stiger, utan det ska fin-nas en möjlighet för alla att göra den typen av inve-steringar och göra avdrag på skattsedeln för detta.Kärnkraften är inte ren eller säker. Det innebär ra-dioaktivt avfall i flera hundratusen år. Uranbrytning-en är enormt miljöförstörande. Våra reaktorer är inte,som man kan tro när man lyssnar på debatten, demodernaste och säkraste i världen, utan tvärtom.Barsebäck lever inte ens upp till de säkerhetsmål somSydkraft och själva har satt upp. Det ärmånga reaktorer i som redan lever på övertid.Den fråga som vi står inför, och det snart, är intehuruvida vi politiskt ska avveckla fler reaktorer utanvad vi ska göra när flera av de här reaktorerna anting-en stängs för gott eller är tvungna att stå stilla i fleraår på grund av repareringsarbeten. Då kan vi välja attsom politiker ta tag i det eller bara titta på och säga:Oj, nu ökade visst energiförbrukningen. Då får vi välbygga några nya reaktorer. Det finns i och för sigingen ekonomi i det, men vi kan väl bidra lite frånstaten.Jag skulle vilja så här: Avveckling är utveckling.Om vi har en tydlig inriktning på kärnkraftsavveck-lingen kommer det också att finnas företag som vågarsatsa på de förnybara energikällor som det finns välutvecklad teknik för att använda sig av i dag.När kärnkraften avvecklas stiger kanske elpriser-na. Man tror att elpriserna i kommer att stigatill ungefär europeiska nivåer oavsett om vi avvecklarkärnkraften eller inte därför att det finns en gemen-sam elmarknad. Om vi inte gör någonting kan vi fåextrema elpriser som vi riskerar att få enelbrist. Det tycker vi i vore väldigt oan-svarigt.När det gäller elkonsumtionen tycker vi i Miljö-partiet att bör närma sig EU, men detta skainte tolkas som ett generellt ställningstagande.Vi har i partiledardebatten märkt av . Det är snart folkomröstning. De olikasidornas företrädare håller på att formera sig. Vi skata ställning till ja eller nej till att införa euro. Jagtycker att det är en fullständigt sanslös frågeställning- som om vi i skulle kunna stoppa euron frånatt användas här. Den används redan som betal-ningsmedel på en mängd olika ställen i ochfler lär det bli. Såvitt jag vet är det inte förbjudet ochvi i har inte för avsikt att förbjuda det.Så det vi ska rösta om är om vi ska byta ut vårvaluta och föra över makten över valuta- och ränte-politiken till den eller om viska ha kvar vår valuta och ha kvar makten över valu-ta- och räntepolitiken. Den är det vi ska rösta om.Hade det varit så svårt att skriva det på valsedeln?Det är egentligen inte alls en fråga om ja eller nejutan det är två alternativ som vi ska rösta om. Jag ärtrött på att vara nejsägare. Det passar inte med minpersonlighet. Jag är positiv och framtidsinriktad.Jag börjar nog luta åt att valsedelstexten borde hautformats av en oberoende instans och inte av politi-ker över huvud taget. Då kunde vi ha ägnat oss åt attdiskutera sakfrågan i stället för frågeställningen. I detsammanhanget har jag varit ett dåligt exempel efter-som jag inte har gjort det.Jag tror inte på en centralisering av valuta- ochräntepolitiken. Jag tror inte att det är det bästa för densvenska ekonomin, och jag tror inte heller att det ärdet bästa över huvud taget. Vi kommer nog att få semer av nackdelar av detta under det närmaste året.Vi i kommer att fortsätta att arbetaför att ska ta några steg mot ett större ansvarför miljön, för utsatta människor både här och runt-omkring i världen och för att ge människor mer in-flytande över sin egen vardag.Tack för att ni har lyssnat!(Applåder)Anf. 56 ():Herr talman! Jag tänkte passa på att göra någrakommentarer i anledning av Irakdiskussionen. Jag ärmycket tacksam över att den diskussionen förs här ikammaren. Det är viktigt att vi diskuterar den frågan.Det är angeläget att vi i talar om att vi haren uppfattning om vad som vi tror är rätt och riktigt.Jag håller med när han säger att ingen iden här vill ha krig. Vi måste göra allt vadvi kan för att undvika en invasion i . Men vimåste också se till att det blir en demokratisk utveck-ling i länder runtom i världen.Det bästa instrumentet för att samarbeta i detsammanhanget är enligt mitt och för-menande FN. Det är därför jag blir så oroad när Gud-run vill ställa FN åt sidan.Men jag är också lite oroad över den lågmälda tonsom statsministern ibland använder. hartagit initiativ i EU.