prot · GQ0962 · 2003-02-20 00:00:00 — Det är därförinte utan oro som jag läser om den brittiska regering-ens planer på att kringgå Genèvekonventionen.Min fråga till statsminister handlaregentligen om att jag vill försäkra mig om att Sverigeoch vår regering inte har några liknande planer, utanatt vi som tidigare står bakom Genèvekonventionen.Anf. 44 Statsminister ():Herr talman! Först vill jag hälsa i egenskap av ledare för sitt parti. Jag serfram emot många intressanta debatter och också ettvärdefullt samarbete, och jag önskar dig lycka till.Du ställer en fråga på ett sakområde som du kanbättre än jag. Men eftersom du begär ett klart beskedom så kan jag säga att vi intehar några sådana planer.Däremot kan jag tala om vad som skrämmer ochoroar mig just . Det är att vi har en utveckling iEuropa som är av det slaget att vi är på väg att få enasylpolitik där flera länder skärper sin hållning. Någraländer, som vill behålla en liberal och generös asyl-politik, hamnar i läget att vi får ta en onaturligt stordel av den börda som solidariteten representerar. Detär inte en hållbar utveckling . Därför måste vise till så att också övriga håller fast vid engenerös asylpolitik. Jag är djupt orolig på den punk-ten, och jag är inte säker på att det kommer att gå.När det läget väl inträffar så får vi ta en ny debatt.Anf. 45 ():Herr talman! Det känns bra att statsministern ärberedd att försvara Genèvekonventionen.Det som har lett till detta - just de flyktingström-mar som statsministern talar om - är att det förberedsför ett krig. Det bästa sättet att undvika flykting-strömmar är förstås att förhindra att det utbryter ettkrig.Om jag ska tolka den debatt som har förts här ti-digare så skulle ett stopp och ett förhindrande avkriget också få en positiv effekt på taken i föräldra-försäkringen.Det är oroande att ett annat EU land, visserligen ien hemlig rapport men ändå, har långtskridande pla-ner på att kringgå . Medlemska-pet i EU förutsätter ju att man följer både den ochEuropakonventionen. Jag förutsätter och hoppas attSverige och den kommer att an-vända sitt inflytande för att se till att alla länder iEuropeiska unionen följer Genèvekonventionen.Anf. 46 Statsminister ():Herr talman! Vi ska använda vårt inflytande. Vihar ju den möjligheten som medlemmar i . Det ären rik tillgång att kunna påverka också andra ländersutveckling genom att vi deltar i samma union och påså sätt kan ta ansvar för samma beslut.Jag ser inte fram emot en lätt diskussion - det görjag inte. är på väg in i ett läge där vi är ett avde få länder i som behåller en generös asyl-och flyktingpolitik. Den press som den utvecklingenskapar på vårt land ska vi inte underskatta. Jag ärdjupt oroad över utvecklingen.Det är som säger; krig i fårutöver långtgående mänskliga tragedier den konse-kvensen att det naturligtvis kommer att påverka allasvår vardag i form av intryck, känslor, upplevelsermen också ekonomi, arbete och möjligheter att byggavidare på välfärd. Så hänger det ihop, och det kom-mer vi inte runt.TillväxtAnf. 47 ():Herr talman! Jag känner stor respekt för GöranPerssons ambitioner att hålla ordning på ekonomin.Men tyvärr är det så att hela valrörelsen handladeom just ekonomin. Det handlade om två saker: Hurska vi hålla ordning på utgifterna, och hur ska vi ökatillväxten?Ni gav stora vallöften. Vi visste att ni köpte olikaväljargrupper - det var inget snack om saken. Dethandlade om att se till att regeringsmakten kundebehållas. sitter vi här, och ni kommer och talar omatt vallöftena ska brytas.Jag undrar bara: Vilket är nästa vallöfte som nitänker bryta? Vilket av de vallöften ni gav ser stats-ministern som ska brytas här ?Den andra frågan handlar om hur mycket pengarvi ska få in. Hur ska vi öka tillväxten så att vi fårnågra pengar till en välfärd?Statsministern värnar om alla kvinnor i den of-fentliga sektorn som vill ha högre löner och allakvinnor som vill ha bättre arbetsvillkor. Men var skavi ta pengarna ifrån? Jag undrar: Vilka är regeringensåtgärder för att öka tillväxten i så att vi åt-minstone kan betala för en bra offentlig välfärd?Anf. 48 Statsminister ():Herr talman! har vi haft enav de bästa tillväxtutvecklingarna i . Vi hartoppat listan. Det har skett efter att vi har fört en poli-tik som har pressat tillbaka räntorna, pressat nedinflationen och tagit bort underskotten som i sin turdrev upp räntorna och inflationen.Maud kan ju fråga en jordbrukare somhar lånat till en investering om han vill ha en politikmed överbud i riksdag som driver upp rän-torna på den investeringen till , som de varen gång i tiden för inte så länge sedan, eller om vi skaligga kvar på de som man betalar . Det ärdetta det handlar om. När vi talar om tillväxt ochtillväxtutveckling finns ingenting viktigare än dessagrundläggande förutsättningar i politiken. Allt annatblir lättviktigt jämfört med detta. Det har svenskutveckling visat.Anf. 49 ():Herr talman! Statsministern säger att vi har det såbra. Är det därför vi har så många uteliggare på gatoroch torg? Är det därför vi har så många som inte kanleva på sin lön? Är det därför som svenska kvinnorhar så dåligt betalt i den offentliga sektorn ute ikommuner och landsting? Är det därför som vi intehar råd att sköta om vägarna? Är det därför som viinte har råd att bygga bredband? Är det därför som viinte har råd att ha poliser? Är det därför att vi har detså bra som vi har så höga ohälsotal?Nej, statsministern, sanningen är ju den att Sveri-ge håller på att halka efter. Det var precis det här somvalrörelsen handlade om. Vi sade till Socialdemo-kraterna: Lova inte mer utgifter än ni kan hålla! Kommed förslag på hur vi ska öka tillväxten så att vi fårnågra resurser att fördela!Det var precis det som valrörelsen handlade om.Statsministern säger att det enda sättet att klara det ärsänkta räntor. Ja, det vet vi i . Vi harmed och sanerade den svenska ekonomin. Vi vet vadsänkta räntor har haft för betydelse. Men många små-företag väntar på åtgärder som ökar förutsättningarnaför att de ska kunna anställa fler, ha bättre lönsamhetoch ge pengarna till den välfärd som vi alla vill ha.Anf. 50 Statsminister ():Herr talman! Om man lyssnar noga på MaudOlofsson har man överbudspolitiken i ett nötskal.Hon säger att det ska vara mer till vägarna, mer tillbredband, fler poliser, bättre och fler anställda i vår-den och mer pengar för att möta de sociala problem viser. Det handlar om ytterligare resurser överallt. Inästa andetag säger hon: Vi vet vad det betyder attsänka räntorna. Vi vet vad det betyder att ta ansvarför ekonomin.Ja, men så gör det då! kommer vi in i en peri-od då hela världen kan få en ekonomisk åtstramning.Ska vi då stå här i och jaga varandra medöverbud på olika områden går det illa för . Visade i valrörelsen: Vi tänker inte äventyra de offentli-ga finanserna. Finns det inte pengar till våra vallöftenskjuter vi dem framåt i tiden.Jag är ganska säker på att när vi möter väljarna2006 är hela vårt valmanifest genomfört och finan-serna intakta. Det är detta det handlar om. Det är ensådan politik vi ska samarbeta om med Miljöpartietoch Vänsterpartiet.DiskrimineringslagstiftningenAnf. 51 ():Herr talman! Jag tänker inte ställa en fråga om ta-ken i föräldra- och sjukförsäkringarna, utan jag tänkteta upp en fråga som handlar om diskrimineringslag-stiftningen.För tre dagar sedan presenterade regeringen ettförslag på skärpt lagstiftning mot diskriminering. Jagtycker att det är väldigt bra. Skyddet mot diskrimine-ring har stora brister . Men tyvärr finns det fort-farande, som vi tycker, helt onödiga brister även i detnya lagförslaget. Man tar upp diskrimineringsgrun-derna etnisk tillhörighet, religiös övertygelse, funk-tionshinder och sexuell läggning. Om man blir dis-kriminerad på någon av dessa grunder har man etträttsligt skydd.Men det finns inget utökad skydd när det gällerkönsdiskriminering. Det får den absurda konsekven-sen att om en bank gör sig skyldig till diskrimineringav en invandrare vid kreditgivning handlar den ban-ken olagligt. Men en kvinnlig företagare som kommerdit och hamnar i samma situation har inget skydd motdiskriminering om hon inte är invandrare.Jag vill fråga statsministern om statsministern an-ser att det är rimligt att man hänskjuter hela fråganom könsdiskriminering, som rör av svens-ka folket, till en utredning som kan leda till ett förslagtidigast 2005-2006.Anf. 52 Statsminister ():Herr talman! Det kan alltid diskuteras vad som ärrimligt i sammanhanget. Vi har redovisat de här öka-de ambitionerna i diskrimineringshänseende. Vadgäller diskrimineringsgrunden kön läggs det i enutredning, inte därför att vi tycker att det är oviktigt,utan därför att vi vill skaffa ytterligare kunskap omhur det ska hanteras och hur påföljderna ska se ut.Det är möjligt att det kan skyndas på och göras snab-bare. Jag har ingenting emot det. Det finns kanskeidéer om hur det ska gå till . Det kan vi ocksådiskutera. Men vi underskattar inte problemet. Vi serdet, och det är, precis som när det gäller de andragrunderna, någonting som vi vill fortsätta att arbetamed, gärna tillsammans med Miljöpartiet.Anf. 53 ():Herr talman! En av anledningarna till att jag tarupp den här frågan är naturligtvis att lyfta upp den tilldebatt och öka pressen på regeringen att känna attdetta är en fråga som bör prioriteras. Här måste manverkligen anstränga sig för att få fram ett förslagbetydligt fortare än vad man får om man bara låterallt fortgå som det är tänkt nu.Den här lagändringen är följden av ett EU-direktiv. EU har valt att utesluta könsdiskriminering ilagstiftningen. har valt att bara göra det somman är tvingade till av EU och ingenting annat. Sedantänker man att snart kommer väl EU att tvinga oss tillkönsdiskrimineringslagstiftning också, och då får vita det då. Jag tycker inte att det är okej att vi väntartills EU tvingar oss att göra de här sakerna. Vi, Sveri-ge, måste ligga i framkant när det gällerjämställdhetsfrågor och det skärpta skyddet motdiskriminering. Jag skulle gärna vilja ha det bekräftatfrån statsministern.Anf. 54 Statsminister ():Herr talman! Det är intressant att konstatera attdet är EU som driver de här frågorna om diskrimine-ring. Det är också en bild av Europaunionen som vikan ta med oss. Sedan har vi högre ambitioner påjämställdhetsområdet än vad de flesta andra med-lemsländer har. Vi driver de frågorna aktivt inomunionen. Jag är inte alls främmande för att unionenkommer att komma tillbaka med diskrimineringsfrå-gor på grund av kön.Vår jämställdhetspolitik är vidare än bara diskri-mineringsfrågor. Den rör en lång rad andra initiativsom är långtgående och ibland komplicerade. Denlistan och det programmet känner ju . Det har vi jobbat fram i 121-punktsprogrammet tillsammans med Vänsterpartietoch . Det är ett prioriterat område förregeringen. Vi har inga ambitioner att på något sättligga efter. Jag blir glad om EU också tar upp de härfrågorna. Det visar att det går åt rätt håll också där, iden union som vi alla älskar att hata.BostadspolitikenAnf. 55 ():Herr talman! I finns det ca 10 000 hemlö-sa varav 1 000 är uteliggare. Det här är tufft när kylanbiter i skinnet. Några har till och med dött på grundav kylan. I finns det 800 barn som är hemlösa,dock inte bostadslösa, men de har inget eget hem. Dethär är inte värdigt vårt välfärdssamhälle, statsminis-tern.Vi bygger minst i EU och bostadbeståndet mins-kar i värde . Statsministern har ettansvar för detta. Bostadspolitiken är lågt prioriterad iregeringens arbete. Frågorna är uppdelade på 4-5ministrar. Frågar man svenska folket vem som ärbostadsminister får man nog inte många svar.I egenskap av vice ordförande i bostadsutskottetvill jag nu fråga statsministern när bostadsfrågan skafå den plats i regeringens arbete som den förtjänar.När får vi se en minister med ansvar för bostadspoli-tiken?Anf. 56 Statsminister ():Herr talman! är bostadsansvarigi regeringen. Jag vill bara klara ut den saken införkammaren.Bostadsbyggandet kunde vara större. Naturligtvisär det så. Å andra sidan tror jag inte att vi löser deproblemen med en bostadsminister. Jag tror tvärtomatt det skulle kunna komplicera det hela ytterligareom vi på så sätt tar ut en del av ekonomin och tillsät-ter en särskild minister för den sektorn.Vi har haft det så . Det byggdesmånga bostäder, men det uppfanns också en ohyggligmängd subventioner och andra typer av stödsystem,som snedvred bostadsmarknaderna på ett sätt sominte var särskilt hälsosamt. Så blir det i regel när manskapar en politisk apparat för en viss sektor. Vi harsett det när det gäller jordbruket, och vi har sett detnär det gäller bostäder. Dit vill vi inte komma tillba-ka.Jag kan göra en mycket enkel reflexion, herr tal-man. När vi började frågestunden talade vi om rän-torna. När räntorna uppgick till behövde vi ensubvention för att komma ned till . När man nukan låna till ränta är finansieringsproblemetlöst. handlar det om konkurrens i byggsektorn,och det är där som vi ska sätta in stöten, intemed ytterligare regleringar och bidrag.Anf. 57 ():Herr talman! Det var en väldigt lång utläggning iden här frågan. Statsministern har fastnat i räntepoli-tiken, men regeringen har faktiskt lovat att vi skabygga 120 000 lägenheter under den här mandatperi-oden. Det ser inte riktigt bra ut, , så detär nog dags att diskutera vilka mera handfasta åtgär-der vi ska ta till för att leva upp till de målsättningarsom regeringen faktiskt har gjort i den här frågan.Just nu går det faktiskt åt fel håll, från en låg nivåtill en ännu lägre nivå 2003. Så gör något, statsmi-nistern! Det duger inte att snacka om räntan.Anf. 58 Statsminister ():Herr talman! Om det handfasta och handlings-kraftiga ska bestå i att tillsätta en bostadsminister lärdet inte bli särskilt mycket gjort. Det kan jag säga påen gång.Detta visar väl också frågeställarens problem. Detär lättare att säga att man vill ha 40 000 eller 50 000lägenheter än att se till att de byggs. Bostäder är för-knippade med en framtidstro, med att unga människorvill och kan bilda familj och sätta barn till världen.När de känner sig osäkra om de sakerna skaffar de siginte heller lägenheter. Då finns inte efterfrågan påsamma sätt. Där ligger en stor del av förklaringen.Jag tycker också att de kommunala bostadsföreta-gen har avrustats för långt. De borde kunna ta ettstörre ansvar, särskilt i de delar av där detfinns en genuin efterfrågan på att bygga små hyres-rätter med låga hyror, något som staten faktiskt ocksåhar försökt att stimulera.Arbetsmarknaden för invandrareAnf. 59 ():Herr talman! I regeringsförklaringen deklarerarstatsministern att en av de stora arbetsuppgifternaframöver är att öka de invandrade svenskarnas tillträ-de till arbetsmarknaden. Det är ett välkommet besked.Arbete är nämligen A och O för att bli delaktig isamhället. Det är därför glädjande att så mycket är pågång: den vidgade diskrimineringslagstiftning somska antas, den arbetsmarknadspolitiska propositionsom spänner bågen ytterligare på det här området ochinte minst samarbetet med svenskt näringsliv somregeringen tagit initiativ till.Men på många andra områden känner jag stor oro,inte minst för situationen i skolan. Vi socialdemo-krater har en bra integrationspolitik, men integratio-nen har stora brister. Vi behöver göra mycket mer påflera politiska områden. Dessutom är utvecklandet avhandlingskraft ett bra sätt att åtminstone dämpa för-slag av typen språktest som exploaterar människorsokunskap, rädsla och fördomar i integrationsdebatten.Därför vill jag fråga statsministern: ytterli-gare initiativ avser regeringen att ta för att skruva upptempot på det här området?Anf. 60 Statsminister ():Herr talman! Jag delar helt frågeställarens upp-fattning att det grundläggande är arbete åt vuxna ochbra skolor åt barn. Det är grunden för integrationspo-litiken.Vi har i regeringen fått en föredragning un-der allmän beredning av det ansvariga statsrådetMona om utvecklingen just nu på arbetsmark-naden. Vi har mycket uppmuntrande siffror att redo-visa över hur det ser ut bland dem som har kommittill . Det är en väsentligtsjunkande arbetslöshet och stigande sysselsättning.Fortfarande ser vi dock det som jag talade om ivalrörelsen, att vi har stora grupper framför allt istorstädernas ytterområden som inte kommer in påarbetsmarknaden därför att de kanske inte ens finns ivår arbetsmarknadsstatistik. Där måste vi sätta in meråtgärder. Det gäller vägledning, bättre svenskunder-visning och uppsökande verksamhet.Ofta har dessa människor en god utbildning somvi behöver i det svenska samhället. Då blir det ocksåviktigt med politiken när det gäller validering för attderas gamla examina från hemlandet ska kunna över-sättas till en svensk. Utefter dessa riktlinjer arbetarregeringen.De offentliga utgifternaAnf. 61 (m):Herr talman! När jag är ute och reser tillsammansmed mina kolleger här i får jag ibland enfråga som jag tror att även statsministern får, en frågasom nog också de som lyssnar på radio och TVoch som sitter på läktarna ställer: Vart tar egentligenskattemedlen vägen? Här ropas det från val till annatpå att vi måste höja skatterna för vård, skola ochomsorg, på att polisen behöver mer resurser och såvidare.Jag skulle vilja att statsministern utlovade attskärpa kostnadskontrollen över de offentliga utgifter-na och bland annat titta över statens utgiftskostymoch se efter var det läcker, för det gör det säkert påmånga ställen. Många undrar: Får vi verkligen valutaför våra skattepengar?Anf. 62 Statsminister ():Herr talman! Det där är en 850-miljardersfråga,som jag använder mycket av min tid till att grubblapå. Jag tror nog att svaret på frågan är ja, men det ärsjälvklart att vi kan få ut mer av våra resurser. Detpågår ett förändringsarbete inom den statli-ga sektorn och inom de sektorer som är beroende avstatens bidrag, det vill säga kommuner och landsting.Det är ett hårt och svårt förändringsarbete, som oftapressar vår personal långt. Men jag är ganska säker påatt vi kan få ut mer.Jag vill gärna driva det här arbetet, och jag skullevara oerhört hjälpt, , om jag här ifrånriksdagen fick det stödet att vi i av ekonomisknedgång kunde få ägna oss åt att få ut mer av de re-surser som vi redan har i stället för att ha ständigadebatter om att lägga på oss nya utgifter.Så om hjälper till att hålla igen påden kanten, ska jag se till att vi använder de resursersom vi redan har på ett bättre sätt. Jag tycker att detskulle vara en bra uppgörelse.Sveriges roll i internationell konfliktlösningAnf. 63 ():Herr talman! Iraksituationen berör oss alla. Enor-ma ansträngningar måste nu till för att få till stånd enlångvarig fredlig lösning. Min fråga rör emellertidSveriges fortsatta internationella roll vad gäller kon-fliktlösning, vår historia, våra tidigare och nuvarandepersonella insatser - av och för att nämnatvå aktuella namn. Att vi har erkänt duktiga freds-och konfliktforskare borde tala för att skullekunna ta på sig en större konfliktförebyggande rollframöver.Alltför ofta sätts akuta åtgärder in . Posi-tionerna är redan låsta, såren svårläkta och de under-liggande orsakerna outredda. Är statsministern bereddatt ta initiativ till att återtar ochtill och med förstärker vår position vad gäller freds-och konfliktlösning genom exempelvis ett inrättandeav ett freds- och konfliktslösningscenter, gärna till-sammans med , med en samlad kompetens ochen personell stab beredd att snabbt agera när en kon-flikt är under uppseglande?Anf. 64 Statsminister ():Herr talman! tar upp en viktig ochsvår fråga. Det är väldigt lätt att säga att jag sympati-serar med den och gärna vill instämma i den, men närjag har sagt det finns det några saker att tillägga.En sak är att vi redan nu inte är dåliga på detta. Vigör mycket, och vi har en stor aktivitet. När manpratar om nya center ska man inte glömma dem somvi redan har. Till exempel är det som pågår vid ett uttryck för detta.Vi har också inom vår egen utrikesförvaltning enlång och samlad erfarenhet, som är internationellt välprövad och erkänd. Vi sitter ständigt och även just nui diskussioner om ytterligare svenskar som ska place-ras i framträdande internationell position för att han-tera konflikter eller eftervården av konflikter. Jag ärövertygad om att vi kan göra väldigt mycket.Norge är i det här sammanhanget ett land medmycket gott anseende, stora resurser och en väldigttydlig vilja. Det är en god partner.Jag tar alltså till mig idén, men jag törs inte lovaatt vi ska etablera ett center. Vi kanske redan harcenter som vi ska bygga vidare på.Klassning av som skogslänAnf. 65 ():Herr talman! Våren närmar sig, och tjällossningenstår för dörren. Den ställer till med stora problem medvägarna på många håll i vårt land, särskilt i Dalsland.Ingen annan del av har så stor andel av vä-garna avstängda på grund av tjällossning som justDalsland. Det kan röra sig om upp emot . Förnågra år sedan samverkade i ,näringslivet, kommuner och enskilda i att prioriteravissa vägsträckor som vitala stråk, vilka först ochfrämst skulle behöva tjälsäkras. Man är överens omtagen, men resurser saknas.Regeringen satsar förvisso extra pengar på att för-bättra bärigheten på vissa vägar i skogslänen, det villsäga länen från och med och norrut. Dess-värre räknas inte dit, trots att besvären där ärminst lika stora som i de så kallade skogslänen.Jag har tidigare påpekat detta för förre näringsmi-nistern, men utan resultat. Jag är medveten om att detfinns en särskild minister för sådana här frågor, ochdärför får min fråga till statsministern en något vidutformning.Är statsministern beredd att ta något initiativ somskulle kunna leda till att även kommer attingå i det område som utgörs av de så kallade skogs-länen?Anf. 66 Statsminister ():Herr talman! Det initiativ jag tänker ta är att se tillså att den proposition vi redan har antagit också kangenomföras. Det är som skaläggas på infrastruktur - vägar och järnvägar - underde kommande 12 åren, och det är en gigantisk sats-ning. Men det är klart: Också den är ju utsatt för om-ständigheternas spel, och jag vill att den säkras.Jag inser att vi står inför ett stort problem, och detär att när vi säger att hela ska leva så betyderdet väldigt ofta att vi faktiskt också sätter fokus på enlåg vägstandard, inte bara i utan också iandra delar av det som regelmässigt drabbasav tjälskador, och det är större delen av vårt vackraavlånga land.364 miljarder - mer pengar har vi inte, men vi skase till så vi tar fram dem. Jag tror att det får varastatsministerns bidrag i sammanhanget. Sedan fårfackministern klara ut resten.Miljövänliga bränslenAnf. 67 ():Herr talman! Statsministern har tidigare pratat omdet gröna folkhemmet mycket förtjänstfullt på mångasätt och vis. Miljöfrågan är för många av oss ennyckelfråga för att leva . Vi vet att männi-skans påverkan på växthuseffekten är väldigt stor ochatt det är trafiken som är den stora boven i det härsammanhanget. har varit mycket fram-gångsrikt och har satt tuffa politiska mål för att nå ditman vill. Man har satt upp mål för när man ska ha enfordonspark som inte drivs av fossila bränslen. Jagtror att vi behöver göra detsamma, både i ochEuropa, om vi ska klara det här. Skulle vi vidta aktivaåtgärder så skulle också näringslivet och industrin seatt det här var möjligt att göra.Min enkla fråga till statsministern är: Är statsmi-nistern beredd att sätta upp dessa tydliga mål, tillexempel att ska vi inte ha fordon som drivsav fossila bränslen, utan vi ska ha miljövänligabränslen?Anf. 68 Statsminister ():Herr talman! Jag vågar inte sätta upp målet2020, men jag vågar påstå att det kommer att bli så,därför att det är den enda möjliga och hållbara ut-vecklingen som jag kan se att vi har framför oss. Koloch olja är sådant som vi måste sluta förbränna. Detförbränns i en utsträckning som gör att klimatetpå jorden kommer att förändras för generationer ochåter generationer framåt. Det är ingenting som vi kanta på vårt samvete.Vi har därför från regeringens sida inlett ett sam-arbete med de svenska bilföretagen om att ta fram enny motor där vi faktiskt ska kunna ha andra bränslenän bensin och diesel.Sedan är det här en internationell process.