prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — Vi har redan vid tidigare tillfällen diskuterat , Norrortsleden, väg 73 och Södertörnsleden. Sammantaget handlar det om fantastiskt mycket pengar. Bara dem jag nu räknade upp innebär tillsammans , och det är då i de nationella planerna. Sedan har naturligtvis det största länsanslaget av alla län. Det ska också ha det med tanke på storheten och de människor som bor här. Sedan är diskussionen om avgifter som ett sätt att finansiera infrastrukturen och ibland kunna bygga snabbare relativt ny i men inte i andra länder. har vi använt avgifter på några objekt och låtit pengarna gå tillbaka till infrastrukturen. Vi gör det nu på och på . Jag har blivit uppvaktad av handelskammaren i som vill använda kilometerskatter för att kunna tidigarelägga stora, viktiga investeringar i genom att låta pengarna gå tillbaka till investeringar i vägar. Och jag kommer , när vi tar beslut om de nationella planerna, att lyfta ur objekt i och i och hitta alternativ finansiering av några viktiga investeringar för att på det sättet frigöra mer pengar och kunna tidigarelägga andra investeringar som också är angelägna. Vi kommer alltså att titta på alternativ finansiering av några objekt som vi menar är av större nationellt intresse än andra. Det är ett nytt steg för en socialdemokratisk regering, och vi gör detta för att kunna bygga fortare, därför att här finns ett behov av stora pengar och stora investeringar i infrastrukturen. Den debatt som finns runt trängselavgifter i avgörs naturligtvis av kommunens eget engagemang. Det måste ju vara kommunen som tar beslut om att man vill införa systemet. Men oron kanske inte så ofta handlar om avgifter i sig, för man vet att många andra städer använder sig av det. vet man dessutom att vill införa detta. Det oron ofta handlar om är väl att man misstänker att pengarna inte ska gå tillbaka till infrastrukturen eller till investeringar i kollektivtrafiken. Då är det väl den oron som vi får möta genom att vara tydliga och säga: Det ska de. 46 (): Det är klart att man blir lite orolig när statsrådet, om jag förstår det rätt, säger att man ska avgiftsfinansiera ytterligare Stockholmsprojekt. Är det så? Vi tycker nog att vi betalar mer än tillräckligt vad gäller infrastrukturen i . Vi betalar dessutom en hel del andra skatter i som man inte gör i det övriga landet. Därför tycker vi att vi borde ha en större del av kakan när det gäller de skatter som vi ändå betalar in för så viktiga saker. Om ska leva måste ju också leva det instämmer säkert statsrådet i. Det var en debatt här tidigare med en riksdagsledamot från , förmodar jag, som talade om att var en utvecklingsregion i . Tyvärr kan jag inte längre säga det om . Jag skulle vilja göra det. Jag är från , men jag kan inte säga att är den motor som behöver. Tillväxten är inte som den borde vara i , och det beror bland annat på att vi har en dålig infrastruktur. Det beror naturligtvis också på att vi dränerar på resurser och på pengar genom kostnads- och inkomstutjämningen. Det beror naturligtvis också på att det har blivit så hiskeligt dyrt att bo i den här regionen på grund av orimliga boendeskatter. Pengarna försvinner härifrån och folk har inte råd att bo kvar. Det är klart att det hämmar tillväxten i , men det hämmar naturligtvis också i slutändan tillväxten i hela landet. kan nämligen inte leva utan en huvudstad. Jag tycker att det är statsmakternas och en av regeringens huvuduppgifter att se till att lever. I det ligger att man också ser till att lever. 47 Statsrådet (): Det är självklart att vår huvudstad är och ska vara en tillväxtmotor för hela vårt land. Men tillväxten är inget nollsummespel. När jag som regionalpolitiskt ansvarig minister är ute i utsatta och regionalpolitiskt prioriterade områden är jag noga med att slå fast att det inte går bättre i , eller om det går sämre i . Jag vill vara lika tydlig med att säga att det också är viktigt för att det finns livskraft och utveckling på andra håll, att det går bra i , och . Tillväxten är inget nollsummespel, men självklart är vår huvudstad vår största motor för den nationella tillväxten. Här behöver göras investeringar i infrastrukturen vilket vi också ska göra. Men jag vill förtydliga mig eftersom blev orolig. Alternativ finansiering är inte alls bara avgifter. Det kan vara PPP, lån i Riksgälden, Europeiska investeringsbanken och väldigt mycket annat. Nej, det är inte bara avgifter. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2003/04:154 om statens ansvar för framtid 48 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge förutsättningar att bli en pulsåder för tillväxt och utveckling i inlandet. Vid en interpellationsdebatt ställde ungefär samma fråga. Mitt svar är , liksom då, att frågan om medelstilldelning till hanteras inom ramen för den nationella banhållningsplanen som gäller 20042015. Beredningen av planen pågår som bäst i , och regeringen avser att fatta beslut om planen . Utgångspunkten för regeringens beslut är de transportpolitiska mål som har slagit fast. Vi granskar nu om de prioriteringar som föreslår är riktiga och rimliga. I underlaget för detta arbete ingår bland annat de beräkningar som löpande gjort . 49 (): Det är spännande att lyssna till debatten. Först var vi i , sedan var vi i och kommer vi till den väldiga del av som heter norra inland. Jag vill tacka för svaret även om jag kanske tycker att det var lite väl magert. Ministern kunde kanske ge en liten hint om hur hon ser på framtid. Det är riktigt att jag ställde en liknande fråga . Att jag nu interpellerar om igen beror på att jag känner väl till arbetet som pågår i med banhållningsplanen för 20042015. Eftersom trafiken på delar av den unika banan skulle hotas om regeringen följer förslaget från känns det viktigt att i det här läget påminna om existens och dess viktiga roll i inlandet. framtid har stor betydelse för hela det väldiga område i sex län där banan går närmare . En väl fungerande inlandsbana kan fungera som en pulsåder, både för gods och person, då i första hand turisttrafik. Den kan därigenom bli en viktig tillväxtfaktor för hela detta område. Inlandet är i det här sammanhanget i allra högsta grad en spännande region för framtiden. , som driver trafiken på banan, ser stora utvecklingsmöjligheter för såväl turism som godstrafik. Sedan det kommunägda företaget tog över trafiken har godstransporterna ökat . ser IBAB möjligheter att öka trafiken ytterligare med mer än två gånger dagens volym och mer än under hela den här tolvårsperioden. Detta förutsätter emellertid att banan har en standard som gör att trafiken kan fortsätta att utvecklas. Tyvärr försämras standarden på på grund av otillräckliga anslag till underhåll. I det avtal som de 15 ägarkommunerna till IBAB och staten undertecknade för nu nästan exakt slås det fast att järnvägen ska vidmakthållas i hela sin sträckning från till . har även slagit fast i ett beslut att hela järnvägen ska trafikeras. Men om nedrustningen får fortsätta kommer IBAB att tvingas att successivt sänka hastigheten och axeltrycket tills trafiken kan upprätthållas på delar av banan. Allra sämst kvalitet har banan mellan och där man kan köra mer än lätta rälsbussar för turister. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vad anser du att begreppet vidmakthålla trafiken på hela i det här avtalet innebär vad gäller standarden? Om IBAB ska kunna upprätthålla sin del av avtalet och trafikera hela sträckningen måste staten se till sin del av avtalet så att det är möjligt också i praktiken att köra tåg på banan. Innehållet i den kommande banhållningsplanen kommer att få avgörande betydelse för om ska bli ett redskap för tillväxt och utveckling eller om banan steg för steg ska gå en nedläggning till mötes. Det får naturligtvis inte ske. Det viktiga är att det snabbt kommer fram pengar för att rusta upp banan så att den får den kvalitet som krävs för att trafiken ska kunna upprätthållas. Vill regeringen ta chansen och förse med de medel som behövs för att göra den till en tillväxtmotor? Det kan den faktiskt vara för den vidsträckta inlandsregionen, även om den inte är lika stor som som vi diskuterade förut. 50 (): inland från till sträcker sig över en stor del av yta. Möjligheten för företagen i inlandsregionen att kunna utvecklas och därmed också bidra till att skapa tillväxt i är beroende av fungerande transporter. Järnvägstransporter uppfyller kraven på fördelaktig kostnadsbild, i synnerhet på längre avstånd. Men framför allt uppfyller järnvägstransporter de allt strängare miljökraven och är att föredra framför landsvägstransporter. Jag tror att vi är helt överens så långt. Det järnvägsalternativ som finns i inlandet är , ett järnvägsstråk på . utgör den enda möjligheten för omledning av järnvägstrafiken i händelse av översvämningar eller andra olyckor på de norra stambanorna. Det råder inget tvivel om att är en förutsättning för utvecklingen av företagen i regionen och en viktig del i att öka transporterna på järnvägen. Den är en pusselbit i förutsättningarna för att hela landet ska kunna leva. Bärigheten på är väldigt ojämn. Vissa avsnitt av är i stort behov av upprustning. Det handlar om sträckorna SvegBrunflo, ArvidsjaurJokkmokk och sträckan JokkmokkGällivare. Den i särklass svagaste delen av är avsnittet norr om upp mot . Sträckan borde åtgärdas för att undvika ännu kostsammare renoveringsåtgärder . Enligt förslag till plan finns inga medel avsatta för den nödvändiga upprustningen av förrän . En total upprustning av hela skulle kosta ca 1,8 miljarder. Det är mycket pengar. Men en etappvis upprustning borde, enligt min mening, vara möjlig. En upprustning av den sämsta delen skulle uppskattningsvis kosta . Min fråga till regeringen och till statsrådet är: Ser ni någon möjlighet att lyfta in en restaurering av närmare i tiden, just av den sämsta delen av , sträckan mellan och ? 51 Statsrådet (): För att kunna vidmakthålla trafiken, precis som sade när han ställde frågan, är naturligtvis en investering väldigt viktig. Det är både och inne på. I de förslag som har lämnat till regeringen finns också ett förslag med om en bärighetshöjning på sträckorna SvegBrunflo och ArvidsjaurJokkmokk och även om ett nytt trafikstyrningssystem. har räknat med att dessa investeringar skulle kosta . De ligger med i det pussel och i det arbete som regeringen nu sitter mitt uppe i. Jag kan tyvärr inte ge något vare sig roligare eller bättre svar än det. Vi tar beslutet om planerna . Om jag skulle säga någonting mer konkret än så vore det omöjligt för mig att inte vara konkret också när det gäller de andra viktiga investeringarna som ligger med i detta beslut. Men det här är förslag till regeringen, och där har man själv önskat pengar för dessa investeringar. I samband med att vi nu tittar på förslag till framtidsplan kommer också nivåerna på drifts- och underhållsbidrag upp när det gäller . Det är nivåer som regleras i ett avtal med staten, så de ingår också i den översyn och det arbete som vi gör. Jag inser att är viktig för kommunikationerna i inland och att det finns skäl för oss att titta på hur bärigheten kan öka på delar av sträckorna. Men jag skulle ändå vilja säga att det inte bara är som är viktig som transportsystem för inlandet. Jag tror att många kommuner tycker att det uppdrag som vi gav till Rikstrafiken om att upphandla flyg på några av de kommunala flygplatserna i inlandet är nästan lika viktigt. Jag vill att vi ska se att transportslagen måste komplettera varandra. Det får inte bli så att investeringar på ställs mot fortsatt engagemang för flyget, eftersom flyget har sina unika förutsättningar att korta avstånden i inland på ett helt annat sätt än vad järnvägen har. Jag menar att vi nog måste göra bådeoch. 52 (): Jag vill verkligen hålla med om att man inte ska ställa mot till exempel en bra utveckling av inlandsvägen och flygtransporten till inlandet. Inlandet behöver en bra infrastruktur på alla de här områdena. Vad gäller att vidmakthålla trafiken på säger att har tagit med den i sin plan och att man vill satsa nödvändiga medel. Men IBAB, som driver trafiken, inser att det inte går att vänta till 2008, utan man vill att medlen ska investeras . Jag hoppas verkligen att detta blir slutresultatet när ni har behandlat frågan i . Det finns ju enorma möjligheter för . tog upp detta med att det är den enda trafikbana dit man kan omleda från stambanan. Den har enormt stor betydelse för en utveckling av näringslivet i inlandet, för godstransporterna. Vi har sett att den kan utveckla turisttrafiken och bli en svensk motsvarighet till en transsibirisk järnväg om den får utvecklas positivt. Det finns en jättepotential i att transportera gods från om banan rustas upp ned till och ut mot . Allt det här tillsammans gör att det blir en verklig framtidssatsning om man rustar upp . Sammanfattningsvis är jag i grunden ganska optimistisk eftersom i svaret understryker att utgångspunkten för regeringens beslut är de transportpolitiska målen. Som jag sade i den debatt vi hade är ju målen om en positiv regional utveckling, en säker trafik, en god miljö och ett tillgängligt transportsystem i högsta grad tillämpliga vad gäller . Vi håller tummarna och hoppas att det finns pengar i det beslut som kommer till att snabbt rusta upp banan, så att trafiken verkligen kan vidmakthållas på hela sträckningen . 53 (): Statsrådet säger att en bärighetshöjning finns med i förslag, och det är gott väl. Men enligt min mening ligger det lite för långt fram i tiden. Risken finns att man blir tvungen att stänga speciellt sträckan ArvidsjaurJokkmokk för all trafik. Men jag vill ändå tolka statsrådets svar som positivt. Investeringsramen till 2015 är på . Men de mesta resurserna slukas av , i och tunneln genom . Om de här objekten ska genomföras innan några andra investeringar kan påbörjas, finns i realiteten inga ekonomiska medel tillgängliga förrän 20092010. Det är viktigt att banhållningsplan kan genomföras, annars kommer turisttrafiken och planerad transittrafik på den nordligaste delen, mellan och , att vara hotad på grund av att banan måste stängas. Ser statsrådet några möjligheter till alternativ finansiering för upprustning av sträckan ArvidsjaurJokkmokk, exempelvis med hjälp av EU-medel, som statsrådet antytt skulle kunna komma i fråga för upprustning av exempelvis Haparandabanan? 54 Statsrådet (): När det gäller medfinansiering av EU-medel tror jag att vi ska vara glada om vi får med de svenska projekt som vi har drivit till den arbetsgrupp som har suttit. säger också arbetsgruppen själv att den nordiska triangeln även i fortsättningen ska få TEN-pengar, och vi fortsätter att argumentera för Haparandabanan. Just nu pågår igen diskussioner om TEN-pengarna, så vi fortsätter att argumentera där. När det gäller alternativ finansiering kommer vi, precis som jag sade i interpellationsdebatten här tidigare, när vi tar beslut om de nationella planerna att lyfta ut några objekt från och från för att där och runtom hitta alternativ finansiering, så att vi möjliggör att flytta fram andra viktiga objekt som ligger senare i de förslag till planer som och nu har lämnat till oss. Hur det kan bli och vad det innebär kan jag naturligtvis inte säga , men det är på det sättet vi vill kunna öka byggtakten en del. Det är historiskt sett väldigt mycket pengar som vi ska fördela, . Men en stor del av pengarna ligger, precis som säger, i slutet av den ramen, just med anledning av att det här i början ligger några tunga, dyra objekt. Vi behöver hjälpas åt dels för att kunna bygga snabbare i , dels för att kunna tidigarelägga en del andra investeringar som är angelägna. 55 (): säger att man kämpar vidare för TEN-pengar inom EU och att man är öppen för alternativ finansiering för en del större projekt. Det borde göra att kan vara ett av de projekt som flyttas fram, så att det verkligen blir möjligt att genomföra och utveckla trafiken utan några problem med att hålla vissa delar av banan i gång. Jag får tacka så väldigt mycket för svaret. Jag ser positivt för och för inlandet över huvud taget. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:153 om nya hemtjänstformer 56 Socialminister (): har frågat mig om jag avser att förbereda en proposition med förslag till ändring i socialtjänstlagen för att vidga kommunernas möjlighet att ge hemtjänst utan behovsprövning i det enskilda fallet. har utvecklingen inom äldreomsorgen inneburit att insatserna alltmer koncentrerats till dem som har stora omsorgsbehov. vet vi att det kan vara mycket betydelsefullt att få hjälp med enklare service i sitt dagliga liv. Sådana insatser kan fungera förebyggande och kan leda till att mer omfattande vård- och omsorgsbehov skjuts . De fungerar också som ett stöd till anhöriga. Regeringen har inlett diskussioner med företrädare för och om möjligheterna att utveckla bland annat kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg. Målsättningen är att etablera ett långsiktigt samarbete kring angelägna frågor. En fråga som uppmärksammats i anslutning till Senior 2005 är viss hemtjänst utan behovsprövning. Senior 2005 har i sitt slutbetänkande lämnat ett underlag i denna fråga. Underlaget kommer att användas i de fortsatta diskussionerna med och i det fortsatta utredningsarbetet inom . Jag avser inte vidta några åtgärder innan detta arbete är avslutat. 57 vice talman (): Tack för svaret på min fråga, socialministern! Det är kort och klart. har i och även i flera kommuner motionerat om möjligheten att ge äldre personer hemtjänst utan behovsprövning. Jag tror att det är viktigt att många nya former prövas inom äldreomsorgen. Behoven hos de enskilda varierar mycket, och det är viktigt att kunna möta de behoven. Något som jag anser är extra viktigt är det förebyggande arbetet. Det är ett arbete som kan vara väldigt många saker olika hjälpmedel, sociala kontakter, viss hjälp i bostaden med mera. Något som också är viktigt är trygghetskänslan. Att kunna få några timmars hemtjänst kan vara en bra förebyggande åtgärd. Det är helt riktigt, vilket socialministern också säger i sitt svar, att utvecklingen inom äldreomsorgen har lett till att det är de med mycket stora behov som får insatser. De andra får vänta och förlita sig på anhöriga, vänner och grannar alltså de som har den möjligheten. Vad som återstår är att vänta tills behoven är tillräckligt stora. Man tycker kanske att det borde vara tvärtom. Att kunna förebygga och skjuta upp behoven av stora insatser borde därför vara oerhört viktigt och naturligt, liksom att göra det enkelt både för dem som är i behov av hjälp och för kommunen att kunna minska på de administrativa insatserna. Socialministern svarar att han inte tänker vidta några åtgärder innan detta är färdigberett och innan diskussionerna med och är klara. Vi vet ju att sådant kan dra ut , och därför vill jag fråga socialministern om han kan tänka sig att åtminstone ge dispens för till exempel att kunna bedriva en försöksverksamhet som naturligtvis då också kunde utgöra underlag för framtida beslut i frågan. 58 Socialminister (): Jag har förstått det så att och jag faktiskt har samma uppfattning i själva sakfrågan. Jag tror att äldreomsorgen och äldrevården behöver kompletteras med en möjlighet att få den här typen av tjänst utan åtminstone den traditionella biståndsbedömningen, den mer avancerade biståndsbedömning som sker. När jag här i redovisade vad jag betraktade som en politisk dagordning för de kommande årens arbete när det gäller äldreomsorg tog jag upp frågan om hemtjänst utan biståndsbedömning. Jag redovisade de erfarenheter som fanns och sade att erfarenheterna överlag var mycket positiva. Emellertid, sade jag, har det anförts kommunalrättsliga invändningar mot sådana system. Regeringen kommer att utreda möjligheten för kommuner att erbjuda viss hemtjänst utan biståndsbedömning. Jag var inte alldeles medveten om att det inte bara är kommunalrättsliga bekymmer utan att det också handlar om skattefrågan, det vill säga vilka tjänster som är momsbelagda. Det är klart att detta komplicerar frågeställningen. Man kan mycket enkelt beskriva det så att tjänster som inte är biståndsbedömda inte är momsbefriade. råder det osäkerhet även på det området, men för att man ska vara på den säkra sidan bör någon form av biståndsbedömning ske. Den kan dock ske på andra villkor än den biståndsbedömning vi har . Det vi alltså inte bara diskuterar med utan också prövar i är både de kommunalrättsliga invändningarna, som jag egentligen tycker är ganska enkla att lösa, och de mer komplicerade som handlar om EU:s direktiv och frågan hur vi ska betrakta detta ur skattesynpunkt. Jag hoppas att vi relativt snart ska komma till klarhet och kunna få ett beslut. Jag avser inte att vänta med ett klargörande till dess att vi har diskuterat färdigt med om många andra satsningar som krävs för äldreomsorgen på lång sikt, utan så fort vi har vunnit klarhet i detta ska vi kunna fatta beslut om det. 59 vice talman (): Det är bra att vi har samma uppfattning om frågan. Jag upplever också att socialministern försöker skynda på hela processen så gott det går. Jag fick däremot inget svar på frågan om eventuell dispens för . Det skulle vara intressant att få det. Jag har också tagit upp momsfrågan i min interpellation eftersom vi har sett de problem som finns. Det är synd att en insats som vi kanske båda två tror skulle vara viktig och till och med ekonomiskt bra ska hindras av olika regler. Detta är bra för den enskilde, men också för kommunens stora kostnader inom äldreomsorgen skulle en sådan här verksamhet kunna ha mycket stor betydelse. Jag hoppas verkligen att det här arbetet bedrivs med full fart och att vi kan se fram emot det. Och jag vill gärna ha ett svar om eventuell dispens, tack! 60 Socialminister (): Jag gör möjligtvis en smula besviken när det gäller just frågan om dispens. Jag är inte beredd att ge ett besked om detta förrän vi vet hur vi ska hantera de stora frågeställningarna om momsbefrielse kopplat till . Om vi ger en dispens trots att vi befarar att det skulle strida mot skulle det snarare vara att skada verksamheten och att skada kommunen. Innan jag ger ett definitivt besked om möjlig dispens vill jag skapa klarhet i frågan om hur verksamheten förhåller sig till EU:s direktiv. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:157 om lex 61 Socialminister (): har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder så att alla whiplash-skadade kan få en personligt utformad rehabilitering. Eftersom frågan är ställd till mig berör jag framför allt de delar som ligger inom mitt ansvarsområde, det vill säga hälso- och sjukvården och den medicinska rehabiliteringen. Det är självklart viktigt att vård och behandling så långt möjligt planeras i samråd med patienten. I hälso- och sjukvårdslagen lyfts också landstingens ansvar för rehabilitering särskilt fram. Rehabiliteringen ska planeras i samverkan med den enskilde, och av planen ska planerade och beslutade insatser framgå. Från många håll har förtjänsterna med ett multidisciplinärt omhändertagande i arbetet med att förbättra smärtpatienternas funktion och livskvalitet framhållits. Behovet av teamarbete inom rehabiliteringsverksamheten markeras också i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (1999/2000:149). I det avtal om utvecklingsinsatser som slutits med och klargörs att primärvård med nödvändighet innebär arbete i team. Utöver insatser från läkare och distriktssköterskor krävs insatser från en rad andra kompetenser, paramedicinska och beteendevetenskapliga, inte minst i vården av människor med behov av rehabilitering. Behovet av samverkan måste uppmärksammas. I propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132) diskuteras de vinster, såväl för individen som för samhället, som kan skapas av arbete i multidisciplinära team.