prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — Det arbete som måste göras är att i större utsträckning individualisera mottagandet. Här behöver kommunerna ett stöd i sitt viktiga arbete. Det ska göras en översyn av statens ersättningar till kommunerna. Vi ska också fortsätta arbetet med att reformera asylprocessen. Vi vet att många som får avslag på sina asylansökningar upplever att de inte har fått alla sina skäl beaktade. Därför ska asylprocessen förändras så att den blir mer öppen. Det är vi helt överens om muntlighet ska användas i ökad utsträckning. Här finns det, precis som sagts, en process som arbetar i den riktningen. Parallellt med detta arbete måste vi också värna asylrätten genom att ta itu med de problem som präglar ett överbelastat asylsystem. Antalet asylsökande till har ökat mellan och . Det är inget problem. Det är inte antalet i sig som belastar asylsystemet utan snarare det faktum att de flesta av dem som kommer saknar asylskäl. Det betyder inte att de inte har några skäl, tvärtom. Människor kommer från länder som präglas av ekonomisk och social instabilitet. Det är människor som behöver arbete och bostad. Många behöver vård och rehabilitering. Framför allt behöver de en plats där de kan bygga en framtid för sig själva och för sina barn. De har väldigt starka skäl, men det är inte asylskäl i de allra flesta fall. Till detta ska vi lägga att av dem som kommer hit saknar pass och identitetshandlingar. Det här leder till mycket komplicerade utredningar eftersom utredningen först måste klarlägga vem personen är och från vilket land han eller hon kommer för att sedan kunna bedöma asylskälen. Detta leder till långa handläggningstider och till årslånga vistelser i och svårigheter att verkställa ett eventuellt avvisningsbeslut. Här har vi bland annat orsakerna till de långa handläggningstiderna. Därför kommer jag att lägga fram en rad förslag för att ta ställning till. Ett förslag om höjda straff för människosmugglare för att komma åt dem som lurar redan utsatta människor att under falska förespeglingar dyrt köpa resor och därigenom också hindra att människor utsätts för fara ligger redan på bord. Efter julledigheten kommer ett förslag om att avskaffa möjligheten till ny ansökan också för att minska vistelsetiden, öka tydligheten i asylprocessen och därigenom hindra att människor bryts ned av själva asylprocessen. Det kommer ett förslag om åtgärder mot dokumentlöshet detta också för att minska handläggningstiderna och för att underlätta arbetet med att göra en individuell och rättssäker prövning av varje enskild asylsökandes skäl. Det centrala, slutligen, i våra insatser måste vara att värna asylrätten och att se till att människor som flyr för sina liv får en . För att kunna göra det måste vi också ta itu med de problem som vi har . (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Punkt 11 (Vård i livets slutskede) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 164 för utskottet 130 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 24 v, 13 mp För res. 2: 46 m, 42 fp, 25 kd, 17 c Frånvarande: 17 s, 9 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Punkt 12 (Psykiatri) 1. utskottet 2. res. 3 (m) 3. res. 4 (fp) 4. res. 5 (kd) 5. res. 7 (c) 6. res. 8 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 7 13 för res. 8 264 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 25 för res. 5 17 för res. 7 253 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 42 för res. 4 27 för res. 5 226 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 46 för res. 3 42 för res. 4 207 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 128 för utskottet 46 för res. 3 119 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 1 v För res. 3: 46 m Avstod: 41 fp, 26 kd, 23 v, 16 c, 13 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 13 (Abort i för utländska kvinnor) 1. utskottet 2. res. 9 (m, fp, c, mp) Votering: 176 för utskottet 117 för res. 9 2 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 26 kd, 23 v För res. 9: 45 m, 41 fp, 1 v, 17 c, 13 mp Avstod: 1 m, 1 fp Frånvarande: 17 s, 9 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Punkt 23 (Rätt till personligt ombud enligt socialtjänstlagen) 1. utskottet 2. res. 15 (v, mp) Votering: 256 för utskottet 37 för res. 15 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 46 m, 42 fp, 25 kd, 17 c För res. 15: 24 v, 13 mp Frånvarande: 18 s, 9 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 28 (Personlig assistans) 1. utskottet 2. res. 20 (m, fp, kd, c) Votering: 164 för utskottet 129 för res. 20 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 24 v, 13 mp För res. 20: 45 m, 42 fp, 26 kd, 16 c Frånvarande:17 s, 10 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 4 mp Punkt 29 (Stöd till kvinnojourer m.m.) 1. utskottet 2. res. 22 (v, mp) Votering: 214 för utskottet 37 för res. 22 44 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 46 m, 25 kd, 16 c För res. 22: 24 v, 13 mp Avstod: 42 fp, 1 kd, 1 c Frånvarande: 17 s, 9 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 34 (Apoteksmonopolet) 1. utskottet 2. res. 24 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 127 för res. 24 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 2 fp, 24 v, 13 mp För res. 24: 45 m, 40 fp, 25 kd, 17 c Frånvarande: 17 s, 10 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Invandrare och flyktingar (forts. SfU2) 173 () replik: Jag vill ta upp frågan om de ensamkommande barnen. Jag vet att det har gjorts en hel del, och detta har debatterats åtskilliga gånger här i kammaren, men jag tycker fortfarande att det känns som att ovissheten är stor om det görs tillräckligt på det här området. De signaler vi får visar på att det inte är tillräckligt. Det förekommer fortfarande att barn försvinner. Man tror att de åker till andra länder eller hem till sitt eget land, men man vet inte säkert. Det är inte försvarbart, anser vi i , att man inte precis på samma sätt som man sätter till alla resurser för att undersöka när ett svenskt barn försvinner verkligen ser till att ta reda på vart de här barnen har tagit vägen. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att se till att de här barnen verkligen får en trygg miljö här i ? 174 Statsrådet () replik: Det har vidtagits många åtgärder för att se till att ensamkommande barn ska få ett så bra mottagande som möjligt. Antalet barn- och ungdomsenheter har ökat. Personaltätheten har ökat. Det betyder att man i praktiken har skilt mellan å ena sidan omhändertagandet av barnen och å andra sidan utredning och bedömning av asylskäl. finns det mycket kvar. Jag nämnde två saker. Det ena är att det nu sitter en arbetsgrupp som ska komma med förslag till en lagändring så att också lagen ger uttryck för att man skiljer de här två sakerna åt å ena sidan asylprövningen och å andra sidan omhändertagandet. Den andra saken, som är oerhört viktig, är att vi får en ny lag om gode män som faktiskt får ett utökat ansvar och som kan gå in i föräldrarnas ställe. Det är på gång. När det sedan gäller de försvunna barnen finns väldigt tydliga rutiner. Vad som görs är att alltid anmäler till gode man, till och till polisen när ett barn har försvunnit. De myndigheterna gör allt för att man ska hitta de här barnen. Där finns det en del att göra för att förbättra rutinerna. Men vi har lagstiftning och riktlinjer på plats. 175 () replik: Det är inte bara de ensamkommande barnen som man ibland känner en stor oro för. Barnfamiljer behandlas alltför ofta på ett styvmoderligt sätt. Det finns barnfamiljer där en av föräldrarna skickas hem till ett land dit man absolut inte vill. Man har skräckupplevelser och traumatiska upplevelser bakom sig just från det landet. Den ena föräldern och barnen finns kvar i . Anser statsrådet att det är en human flyktingpolitik och förenligt med att behandla barnfamiljer och barnen i synnerhet på det här sättet? 176 Statsrådet () replik: När det gäller familjesplittring finns även där väldigt tydliga riktlinjer. Man ska inte splittra familjer. Det är någonting som man definitivt strävar efter från och sida. Sedan finns det väldigt speciella fall där till exempel mannen skickas tillbaka till hemlandet, men man utgår från att familjen kan återförenas i något annat land. Definitivt är riktlinjen att familjer inte ska splittras. 177 () replik: Låt mig inledningsvis tacka migrationsministern för att hon är här i kammaren och deltar i debatten. Jag försökte i mitt anförande beskriva hur jag upplever en regering som är oerhört handlingskraftig när det gäller hårda tag och restriktivitet men i det närmaste handlingsförlamad när det gäller att presentera förslag som skulle göra flyktingpolitiken mera human och liberal. I anförande fick vi höra att hon har lagt fram förslag om skärpta straff för människosmugglare och förslag om att avskaffa möjlighet till ny ansökan innan vi har en human och rättssäker asylprocess. Hon har lagt förslag om sänkta bidrag till asylsökande som saknar dokument, medan det finns en rad andra förslag som kraftigt har försenats och löften som inte har infriats. Vad är förklaringen till den häpnadsväckande effektiviteten i restriktiv riktning, medan förslagen i human riktning aldrig kommer? Det är den första frågan. Den andra frågan gäller , som i går upplyste om de brister som finns i budgetförslaget. De är mycket rädda för att man inte kommer att hinna avvisa de personer som ska avvisas på grund av att de har fått neddragna resurser. Det kommer att riskera att ytterligare förlänga handläggningstiderna. Jag delar övertygelse om att det är mer humant att avvisa snabbt än att det tar tid. Finns det några funderingar i om de brister som påtalar? Den tredje frågan: Om efter ett infört strängare transportörsansvar såg sig arbetande på ett transportföretag ett flygbolag, båtföretag eller annat tror hon att det skulle finnas en risk att hon skulle neka en person som saknade dokument men som var flykting att kliva på det flygplan eller den båt som hon var ansvarig för? 178 Statsrådet () replik: Om lyssnade på mitt anförande hörde han hur jag beskrev en rad olika insatser som ska göras för att förstärka och förbättra asylrätten och asylmottagandet. Jag ser positivt på att öka uttagningen av till exempel kvotflyktingar. Vi ska vidga flyktingbegreppet. Det är en oerhört viktig reform som måste genomföras . Vi ska förbättra mottagandet generellt sett för asylsökande. Vi jobbar på en ny lag om gode män och därmed om förbättrat mottagande av de ensamma barnen. Jag ser att de andra förslag som hänvisar till handlar om att faktiskt åtgärda problem som vi har inom asylmottagandet. Om det är någonting jag saknar i debatten är det förslag från partis och andra partiers sida om vad vi ska göra. Om man inte tycker att regeringens förslag är bra måste man ändå formulera vad vi ska göra för att komma till rätta med de problem som vi har. Ett problem som vi har är till exempel identitetslösheten. saknar pass och identitetshandlingar. I anslaget till har det skett en neddragning med 20 miljoner. Det baseras på egna prognoser om att antalet asylsökande kommer att minska . Hur det än slår på verkställigheten har vi återigen problemet med identitetslösheten. De problem som har med verkställighet har att göra med att asylsökande inte har pass eller några resedokument. Det går inte att få någon verkställighet. 179 () replik: kastar ut en handske och frågar vad vill göra för att se till att få ordning på asylmottagningen. Den första och viktigaste åtgärd som jag tror skulle ge effekt är att öppna för arbetskraftsinvandring. En rad av de människor som söker sig till och som inte har asylskäl skulle då få möjlighet till en annan ingång till . Den uppfattningen delar de flesta som jobbar på , och de tror att det är en väldigt viktig reform. Problemet har är att hon sitter i en regering som är beroende av LO, som inte gillar arbetskraftsinvandring, så man kommer inte att genomföra det. Vi vill ha mer resurser till för att korta handläggningstiderna. Vi vill lagstifta om kortare handläggningstider, och jag kan ge en lista över andra åtgärder som behövs. Vi vill ha en ny human och rättssäker asylprocess, något som sju partier var överens om i . När vi får den ska vi också göra något åt de nya ansökningarna. Som det är fungerar det inte bra. Problemet, , är att de positiva förslag som du nämner har regeringen haft som något slags alibi . Vidgat flyktingbegrepp skulle ha varit klart för ganska länge sedan. Ökad anhöriginvandring, som ni nu verkar backa ifrån, skulle ha varit klar för länge sedan. Asylsökande barn lovade att tillmötesgå liksom att genomföra åtgärderna i den utredning som och har lagt fram. Det har inte skett. På punkt efter punkt är det så att även om det kommer löften om ökad humanitet och ökad liberalisering av flyktingpolitiken händer det ingenting, men det händer fasligt mycket när det handlar om restriktivitet och hårdare tag. För mig blir detta ett väldigt bekymmersamt mönster, som gör att vi får en allt restriktivare flyktingpolitik. Jag ställer frågan en gång till om det viktiga transportörsansvaret: Om var ansvarig för en båt eller ett flygplan, tror inte att det finns en uppenbar risk att hon, ifall man genomför en ny lag om transportörsansvar, skulle neka också folk som faktiskt skulle få skydd enligt flyktingkonventionen? Eller tror hon att flygvärdinnor och andra är bra på att göra en asylprövning? 180 Statsrådet () replik: Jag kan ändå konstatera att vill prata om allting annat än de problem som jag beskriver. Han vill prata om huruvida vi ska öppna för arbetskraftsinvandring. Det är en intressant fråga den debatten kan vi gärna ta, likaså när det gäller mer resurser till för att korta handläggningstiderna. Men detta löser inte de problem som jag har beskrivit. Det löser inte problemen med att av dem som kommer som asylsökande saknar pass och identitetshandlingar. Jag efterlyser fortfarande åtgärder för att komma till rätta med de problem som vi har. Transportörsansvaret är ingenting nytt. Vi har varit bundna till transportörsansvaret genom att har varit bundet till en internationell konvention om civil luftfarts- och trafiksäkerhet. Det är ingenting nytt. Det nya med det förslag som jag nu lägger är att man också kan påföra en avgift för transportörer som inte genomför en rimlig kontroll, som de egentligen redan är bundna att genomföra. Skillnaden kommer inte att bli särskilt stor. 181 () replik: Det är många frågor som berörs i den här debatten och som finns på den flyktingpolitiska agendan. Men frågan om en ny instans- och processordning är en av de mest centrala frågorna, kanske den viktigaste just . Det fanns en mycket tydlig inriktning från början i NIPU:s förslag och senare i form av ett enigt riksdagsbeslut . ska läggas ned. Handläggningen ska flyttas till förvaltningsdomstolar. Men har flera av oss haft anledning att undra över regeringens verkliga ambition och hållning. läckte det ut en kostnadsberäkning från där det hävdades att kostnaderna för reformen skulle bli 1 högre än vad NIPU hade räknat fram. Det är det ena. Det andra är att det nya statsrådet i Ekots lördagsintervju för sedan svarade på en journalists raka fråga: ska läggas ned i sin nuvarande form. Jag undrar då: Tror statsrådet på fullt allvar att NIPU räknade så fel att den här reformen skulle bli 1 dyrare , ungefär efter det att NIPU:s beräkningar gjordes? Och vad menar statsrådet konkret med att ska läggas ned i sin nuvarande form? 182 Statsrådet () replik: Jag har verkligen full förståelse för att många känner en viss frustration över att detta med NIPU har dragit ut . Men det är ju inte så att det inte har hänt någonting. Det har faktiskt hänt och händer en hel del saker i den här processen. lade regeringen fram en lagrådsremiss som helt gick i linje med det förslag som NIPU hade lagt fram. Den lagrådsremissen avstyrktes av Lagrådet å det bestämdaste. Man sade väldigt tydligt att av rättssäkerhetsskäl måste lagstiftningen först ändras. Lagstiftningen måste först förtydligas så att den kan hanteras i domstol. Det är den processen som pågår. Man håller på att göra en översyn av lagstiftningen för att förtydliga den. pågår det ett beredning på där vi tittar på överföringen från till domstol, och då har man kommit fram till beräkningar som naturligtvis oroar mig väldigt mycket. NIPU beräknade kostnaden till mellan 25 och 30 miljoner. är vi uppe i från 800 miljoner till 1,4 miljarder. Det är självklart att det är någonting som oroar mig och som man måste titta väldigt noga på för att se om det finns någonting vi kan göra för att få ned dessa kostnader. En anledning till att kostnaderna har ökat så mycket är det som jag nämnde tidigare, nämligen den enormt ökade asylinströmningen. NIPU räknade med 12 000 asylsökande. kom det 33 000 asylsökande, och det leder till bieffekter på det sättet att det blir större och större kostnader. 183 () replik: I mitt exempel med en ökning på 1 hade jag tagit hänsyn till den ökade mängden asylsökande. Det är nu ungefär så många som när NIPU gjorde sin beräkning. Det är riktigt att Lagrådet hade invändningar, men efter det hamnade den här frågan i bakvatten. Den utredning som skulle ha börjat sitt arbete för länge sedan kom i realiteten inte i gång förrän . Vi har tappat ytterligare ett eller i den här processen, och det kan vi bara beklaga. Barnperspektivet har flera av oss tagit upp i debatten. Det gäller både de ensamkommande barnen och barn i flyktingärenden. Utan att gå händelserna i förväg när det gäller det uppdrag som kommittén för översyn av utredningslagen har fått med tanke på den nya instans- och processordningen vågar jag ändå påstå att vi kommer att trycka mycket hårt på barnfrågorna, på barnens situation och deras rätt i asylprocessen. portalparagraf talar ju om barnets bästa. konfronteras vi av och till med exempel på ärenden där den självklara rätten för barn sätts åt sidan. Ett av dessa konkreta exempel gäller familjesplittring. har statsrådet sagt här och också tidigare att man inte ska splittra familjer och att man ska sträva efter att hålla ihop dem. Det kan vi säkert vara överens om. Men vad finns det för substans i dessa strävanden och denna inriktning? Anser statsrådet att barnperspektivet behöver stärkas? Bör det finnas ett särskilt barnperspektiv i utlänningslagen? Vad kan vi göra för att förhindra de tragedier som det innebär när man splittrar familjer, vilket ju sker i verkligheten? 184 Statsrådet () replik: Det finns ju ett barnperspektiv i utlänningslagen på det sättet att vi har skrivit in i utlänningslagen att man ska ta hänsyn till barnets bästa. Det i sin tur har satt i gång en metodutveckling, en process hos myndigheterna att verkligen utveckla ett barnperspektiv i praktiken. Där har väldigt mycket hänt, men jag tror att det finns ytterligare saker som man måste göra för att utveckla barnperspektivet i asylprocessen. En sak som är viktig att peka på och som kan utvecklas ännu mera är att se till att barn verkligen får sina egna asylskäl beaktade i utredningarna. Här finns det mycket utvecklingsarbete att göra. Jag förbereder ett regeringsuppdrag till att utveckla dessa metoder. När det sedan gäller barnperspektivet och barnens situation återkommer vi igen till handläggningstiderna. Är det någonting som drabbar barn är det de långa handläggningstiderna och vistelsetiderna i . De gör att barn ibland tvingas att se sina föräldrar brytas ned och kanske själva bryts ned av att man får vänta så länge på beslut. Det förslag som jag lägger fram för att komma till rätta med problemen är också ett sätt att minska lidandet för barn i asylprocessen. 185 () replik: I den utredning som här nämns har jag tagit initiativ för att förändra utlänningslagen när det gäller barn och barns rättigheter i asylprocessen. Där kommer inte minst Socialdemokraternas inställning i den här frågan att synas. Vi arbetar på att man ska införa en barnavdelning som vi kallar det halvt på allvar, halvt på skoj i lagen där barns rättigheter förtydligas. Jag vill knyta an till det som ministern sade i sitt inledningsanförande. Hon välkomnade att ökade anslagen till . Då blir den naturliga frågan: Om detta är så bra, varför gör inte regeringen samma sak? Regeringen har underbudgeterat anslaget för asylprövning. Också antalet asylsökande har felbedömts . minskar man anslaget och säger att man hoppas att detta inte direkt kommer att påverka handläggningstiderna. Där gör vi en annan bedömning. Vi anser att det finns en betydande risk för kompetensuppbyggnadsproblem inom ett verk som ständigt måste förändra sin dimensionering och ändra sin interna planering. Jag är alldeles övertygad om att statsrådet bättre än de flesta inser att så blir fallet. Vi vill satsa 80 miljoner mer än regeringen på asylprövningen för att korta väntetiderna på . Därtill vill vi anslå ytterligare 20 miljoner på . Vi menar att det är det riktiga sättet att komma till rätta med de obalanser som finns inom asylsystemet snarare än att först försämra rättssäkerheten, som regeringen har varit inne på. Det finns en rad förändringar av asylsystemet som måste till för att man ska få en snabb och rättssäker hantering och en minskning av antalet överklaganden och förnyade ansökningar. är det mer regel än undantag att man överklagar, och det är mer regel än undantag att man lämnar in nya ansökningar. Vi ser en betydande misstro mot hela processen, inte minst därför att besluten inte är tillräckligt väl motiverade. Det finns också ett behov av modernisera lagstiftningen. Det är fel att enbart de restriktiva åtgärder som regeringen nu företräder är de som skulle göra att vi kommer till rätta med problemen. 186 Statsrådet () replik: Jag sade inte att jag höll med om att det behövs mera pengar till , utan jag sade att jag håller med om att vi måste göra något för att korta handläggningstiderna. Jag tror att det är en av de viktigaste sakerna som vi måste åtgärda. Dessutom finns det inte något direkt samband mellan pengar till och hur många ärenden avgör och minskade kostnader i mottagningssystemet, som antyds här. För att det ska bli minskade kostnader i mottagningsystemet krävs det att hela processen fungerar. Då krävs det att de beslut som fattas också verkställs. avgjorde fler ärenden . Men kostnaderna i mottagningssystemet ökade därför att antalet människor som blev kvar i ökade. Då kommer vi återigen tillbaka till det som jag har sagt tidigare, nämligen att möjligheten till ny ansökan leder till långa, långa vistelsetider. När människor inte har sina dokument leder det till långa handläggningstider och mycket stora svårigheter att verkställa faktiska beslut. 187 () replik: Jag påstod inte heller i inlägget att det finns ett direkt samband. Jag talade till exempel om kompetensuppbyggnadsproblem inom verket när man ändrar dimensioneringen. Jag pratade också om problemen med planering inom verket när man måste överföra folk från den ena grenen till den andra. När det gäller sambandet mellan anslag till asylprövning och kostnader för boende och så vidare så har socialförsäkringsutskottet nu beslutat att gå vidare och titta på detta. har i andra sammanhang sagt till oss ledamöter att det finns ett direkt samband att räkna hem.