prot · GR0918 · 2003-10-23 00:00:00 — I en narkotikarazzia som genomfördes i min egen hembygd Borås- och alldeles testades ett stort antal ungdomar positivt för bruk av olika former av narkotika. De yngsta var . Huvuddelen, förmodligen det mesta, av denna narkotika produceras inte i utan kommer hit från andra länder, numera inte minst . Arbetet mot narkotika inom landets gränser är mycket viktigt, och det finns en stor politisk enighet om en restriktiv narkotikapolitik i vårt land. Men arbetet med att stoppa narkotikan vid gränsen borde ha högsta prioritet. Regeringens anslag till tullverksamheten i innebär en kraftig nedskärning av antalet tulltjänstemän. Hur ser på tullens försämrade möjligheter att stoppa den allt stridare strömmen av narkotika ur ett folkhälsoperspektiv? 61 Statsrådet (): Det finns inget annat sätt att stoppa det inflöde av narkotika vi har på lång sikt än ett förbättrat internationellt samarbete. Vi samlade hela norra bakom en restriktiv narkotikapolitik. De fem nordiska länderna, , och kom överens om en gemensam syn på hur vi ska möta narkotikafrågorna. Där ingår förutom det förebyggande arbetet också en ökad vikt vid brottsbekämpning och en ökad vikt vid missbrukarvården, men också att förbättra samarbetet över våra gränser, vad gäller både brottsförebyggande och tullverksamhet. Mot bakgrund av att vi fått in tio nya länder i EU och av att många av de varor som har varit tullklareringspliktiga är det gör tullen nu en omstrukturering. I samband med den är det viktigt för mig att framhålla att den brottsbekämpande delen av tullen inte blir lidande. Jag kan inte gå in i detalj och styra hur tullen ska lägga upp sitt arbete. Jag är inte bemyndigad till det, och jag vill heller inte bli föremål för en diskussion om ministerstyre. Men det är från min utgångspunkt viktigt att tullens brottsbekämpande verksamhet inte prioriteras ned i den omstrukturering som sker. 62 (): Tullens organisation är självklart en fråga för tullen i första hand. Men den styrs ju i väldigt stor utsträckning av de anslag som den här beviljar till tullverksamheten . Allt tyder på att antalet brottsbekämpare inom tullverksamheten kommer att minska . Det finns inga motstridiga uppgifter i de rapporterna. Då frågar jag folkhälsoministern: det några andra strategier än att stoppa narkotikan vid gränsen för att skydda svenskarna mot de folkhälsoaspekter som det ökade inflödet innebär? 63 Statsrådet (): Tullen är en viktig del i den brottsbekämpande verksamheten när det gäller narkotikaflödet. Men vi har ju också andra samarbetsmöjligheter. Jag kan ge ett exempel från , där vi fick rapporter om att man nu hade lyckats spränga ytterligare amfetaminlaboratorier och rullade upp den organiserade brottsligheten bakom produktionen av narkotika. Det gjordes bland annat som en del i ett samarbete som vi har bedrivit mellan och . Här har faktiskt också den narkotikapolitiske samordnaren via sina resurser och sitt arbete varit med när det gäller att bygga upp en sådan struktur, det vill säga samarbete mellan och de baltiska länderna. Jag ska åka till för att där diskutera med ryska myndigheter om att förbättra samarbetet i vår del av världen när det gäller inriktningen mot narkotika i allmänhet men kanske framför allt amfetamin- och metaamfetaminproduktionen. Vi ska också tala om hivfrågor, för det är också på något sätt en gemensam fråga som vi nu har att adressera. Vi har alltså samarbete på många olika plan. Tullen är en viktig del i det, men också den övriga polisverksamheten och åklagarsamarbetet, som vi driver aktivt från vår sida, inte minst i . 64 (): Jag har en fråga till jordbruksministern angående drivmedel. Det finns ett EG-direktiv som uppmanar medlemsländerna att främja användandet av biodrivmedel men också andra förnybara drivmedel. Där talas om , och . använder nu , och vi är snart inne på 2004. Vilka ytterligare åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att målet ska kunna uppnås? 65 Jordbruksminister (): Det här är en viktig fråga, nämligen att hitta fram till förnyelsebara energikällor. Den är ju viktig allmänt, och den är viktig för jordbruket. Det här är frågor som vi i överläggningar, bland annat med LRF, har haft uppe. Näringen själv har haft idéer om hur man kan utveckla förnyelsebara energikällor, och det kan finnas olika vägar. Det kan handla om hur man tar hand om slaktavfall för att använda den typen av bränsle i värmeverk, och det kan handla om vad man använder för drivmedel i själva jordbruket. Det här är en fråga som vi arbetar med med hög prioritet, och vi jobbar också på bred front med frågan. 66 (): Tack för svaret! Det är oerhört viktigt att industrin och näringen får långsiktiga spelregler så att man vågar satsa. Därför är min följdfråga till jordbruksministern: jordbruksministern utlova långsiktiga skattebefrielser för just förnybara drivmedel? 67 Jordbruksminister (): Det är en fråga som också måste behandlas i ett större sammanhang. Givetvis tittar vi på de möjligheterna, men att utlova exakt vilken eventuell skattebefrielse som skulle vara möjlig är jag inte i stånd att göra. 68 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet om sprutbyte för narkomaner. Vidhåller fortfarande sin inställning, som tidigare framförts i en motion där han och flera socialdemokratiska ledamöter vill att sprutbytesverksamheten i och ska övergå från försök till reguljär verksamhet? 69 Statsrådet (): Vi har den här frågan under beredning just . Bakgrunden är att narkotikasamordnaren lämnade en rapport till regeringen där han ville lagreglera verksamheten. Ett bekymmer är ju att vi har utvärderat den här frågan , och sista gången sade att vi nu måste bestämma oss för om vi antingen ska lägga ned verksamheten i och eller om den ska lagregleras på något sätt. Där har fastnat för att verksamheten ska lagregleras. Vi har haft detta ute på remiss, och bereds frågan hos oss på . Det här är en viktig och svår etisk avvägning. Å ena sidan är frågan om det finns någon risk att så att säga sända ut dubbla signaler till ungdomar. Å andra sidan är jag ju inte bara minister med ansvar för narkotikafrågor jag är också smittskyddsminister. Vi tjänar alla på att hålla nere antalet hivsmittade i vårt land. Det är den avvägningen som regeringen nu har att göra, och vi kommer med besked om i vilken riktning vi ska gå . 70 (): Tack för det svaret! Jag skulle ändå vilja att förklarar hur den här sprutbytesverksamheten egentligen kan försvaras när regeringen i övrigt vill ha en väldigt restriktiv narkotikapolitik. finns inga seriösa vetenskapliga belägg för att man minskar hivsmittan inte i den samhällsstruktur som svenska narkomaner lever i. Det kan vara skillnad utomlands; jag vet att det finns studier som visar det. Vi vet att många svenska narkomaner tar ett stort eget ansvar, och flera organisationer med professionell kunskap som har kontakt med missbrukare och arbetar mot narkotika har tagit ställning mot sprutbyte. Det hävdas också att detta ska vara bra för att få den första kontakten med missbrukare, men det måste finnas andra positiva vägar att gå än denna. Det kan inte finnas någon narkoman som egentligen vill fortsätta att knarka. Då måste det vara bättre att satsa kraftfulla resurser på en utökad narkomanvård. Jag förstår inte hur statsrådet kan föreslå utdelning av gratis hjälpmedel till något som inte är tillåtet. 71 Statsrådet (): Sakta i backarna regeringen har inte slutgiltigt avgjort den frågan. Besked kommer senare, eftersom ärendet är under beredning. Den avvägning vi gör är just den mellan det narkotikapolitiska perspektivet och smittskyddsperspektivet. När det gäller utvecklingen av hiv i missbrukarkretsarna i vårt land har vi 2530 nya fall av missbrukare . De får hiv antingen genom sexuell överföring eller genom att de delar spruta. I , där man använt sig av sprutbytesprogrammet, rör det sig om en handfull fall fyra fem fall. I rör det sig om ett 20-tal fall . Förespråkarna för sprutbyte menar att detta visar att sprutbytet fungerar som en förebyggande åtgärd. Men man måste också vända på frågan. Kan detta innebära att man sänder fel signaler till ungdomsgruppen? Innebär det att vi kan få en nyrekrytering av narkomaner, eller att narkomaner stannar kvar längre i sitt missbruk? Det är motargumentet. Det är dessa argument vi nu väger mot varandra för att se vilka av dem som bär. Vi kommer, som sagt, med ett avgörande och ett besked om ungefär i vilken riktning vi vill gå i den här frågan. 72 (): I samband med jordbruksministerns, tillika sameministerns, besök vid i går berördes frågan om samernas självbestämmande. I de områden det handlar om finns många markanvändare som ska samsas. Jordbruksministern säger enligt TT att de politiska diskussionerna om självbestämmande inte kan särskiljas från markfrågorna. Hon sade enligt TT: Här har jag som ansvarig minister att gå en balansgång mellan olika, delvis konkurrerande, intressen i . Främst rennäringen och skogsbruket. Till dessa näringar kan man lägga gruvnäringen, jordbruket, besöksnäringen och den starkt framväxande testnäringen. Min första, lätt nyfikna fråga blir: På vilket sätt ska sameministern gå balansgången? 73 Jordbruksminister (): Vi har arbetat med att skapa förutsättningar för att öka samernas självbestämmande. Ett antal utredningar har arbetat med den frågan. Vi har haft en utredning kring den som stödde när den togs fram, men som vi ännu inte ratificerat. Vi har arbetat med frågor som rör just markanvändning och renbete. Vi har arbetat med frågan hur ska utvecklas för att vi ska kunna gå vidare när det gäller självbestämmande. I det arbetet kommer det givetvis in olika samhällsintressen, och där måste vi göra avvägningar. Det är alltså ett stort pussel som måste läggas för att vi ska nå fram till vårt mål att kunna ratificera . Det är ett omfattande och komplicerat arbete, men jag tror att vi är överens om målsättningen. 74 (): Eftersom jag kommer från med enda skogssameby tror jag mig veta att man utifrån ömsesidig respekt, samverkan och erkännande från de olika näringarna kan komma fram så att man påverkar varandra positivt. tillsatte regeringen , som bland annat har till uppgift att medverka till att, i dialog med centrala, regionala och lokala aktörer, långsiktigt stärka en hållbar regional utveckling inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i Norra Inland. För knappt sedan presenterades en delrapport från Inlandsdelegationen. Där sägs inte ett ord om vare sig samer eller rennäring. Därför blir mina följdfrågor: Vilka signaler tror ministern att det sänder till samerna? Och vilken roll spelar det när man ska utveckla ett samråd och en samverkan mellan olika näringar? 75 Jordbruksminister (): Det är naturligtvis mycket olyckligt om en sådan delrapport sänder felaktiga signaler. Jag har själv inte tagit del av rapporten och kan därför inte värdera den. Däremot är jag alldeles övertygad om att det just är genom att visa ömsesidig respekt och ha en dialog och en öppenhet som vi kan komma vidare i den här processen. En sådan dialog har vi på olika plan , och vi ser ett antal positiva resultat av den dialogen. För mig är det ganska uppenbart att både skogsjordbruk, markägare, samer och samebyar behöver varandra och att vi tillsammans behöver utveckla landsbygden i dessa regioner. Därför tror jag att vi har allt att vinna på en dialog för att lösa de problem och konflikter som finns och nå en bättre landsbygdsutveckling. 76 (): får jag telefonsamtal från människor som blir utsatta för Internetskojare. På olika sätt riskerar de att bli föremål för dessa bluffmakare. framträdde konsumentombudsmannen inför lagutskottet och beskrev de här problemen. har tusentals människor drabbats av bluffakturor. Min fråga är: Vad tänker ministern göra för att stärka konsumenterna i detta avseende? 77 Jordbruksminister (): Det är alldeles uppenbart att vi här har ett konsumentproblem och företeelser som inte är acceptabla. står vi inte helt utan medel, utan lagstiftning, . Vi har en konsumentlagstiftning som kan tillämpas, och också annan civilrätt kan tillämpas. Det förfarande som de använder sig av är ju i många stycken bedrägligt. Det handlar om att ha en god tillsyn av marknaden och vidta åtgärder mot dessa företag. Jag är medveten om att det ibland kan vara svårt att få fatt på företagen och kunna vidta åtgärder. I det perspektivet måste vi naturligtvis fundera på om vi kan hitta ytterligare medel för att stävja detta missbruk på marknaden. Den modell man haft i för att komma till rätta med det här Internetskojeriet är att gå via telelagstiftningen. Jag är inte tillräckligt uppdaterad för att kunna säga om det skulle vara möjligt i , men jag är beredd att titta på frågan och försöka hitta ytterligare medel för att komma till rätta med problemet. 78 (): Jag skulle vilja föra vidare till ministern de samtal jag fått från mödrar som gråter när de får sina räkningar och inte vet vad som hänt. Jag skulle vilja föra fram just svårigheterna, eftersom åklagare det kom regeringen till känna fått lägga ned åtal. Själv har jag adresserna till och kunskap om åtminstone tre av företagen, men det påstås att det inte finns lagrum som kan fälla dem. Så länge dessa bluffmakare inte fälls fortsätter skojeriet, och ytterst är det konsumenterna som drabbas. Därför måste det hända något , och det borde ha hänt något i går. 79 Jordbruksminister (): Det är alldeles uppenbart att vi har ett problem. Vi får också signaler från framför allt den kommunala konsumentverksamheten. Den har också många oroliga och olyckliga konsumenter som hör av sig. Uppenbart finns det svåra bevislägen i dessa ärenden, och det är svårt att föra den rättsliga processen vidare. Jag menar att vi därför ska titta på om vi kan göra någonting ytterligare när det gäller tillsynen. Det har också justitieministern uttalat tidigare här i kammaren. Vi får också titta på om det finns ytterligare regelverk som vi kan behöva för att komma åt problemen. 80 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund avslutad. Vi tackar de deltagande statsråden. 6 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:45 av ()till justitieminister för centralisering av rättsväsendet 2003/04:46 av ()till statsrådet obalans mellan könen 2003/04:47 av ()till statsrådet och könsdiskriminering 2003/04:48 av ()till statsrådet och könsdiskrimineringen 2003/04:49 av ()till statsminister av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2003/04:50 av ()till finansminister som administrativ enhet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:120 av ()till miljöminister och miljömedvetande 2003/04:121 av ()till finansminister skatt för vita hushållstjänster 2003/04:122 av ()till finansminister i statens finansiella sparande över en konjunkturcykel 2003/04:123 av de ()till finansminister 2003/04:124 av ()till finansminister utan åtgärd 2003/04:125 av ()till statsrådet i /04:126 av de ()till statsrådet och bildtelefon /04:127 av ()till statsrådet riktad till ungdomar 2003/04:128 av ()till utbildningsminister för synskadade 2003/04:129 av ()till justitieminister som vapen 2003/04:130 av de ()till jordbruksminister sockerbetsodling på 2003/04:131 av ()till utrikesminister rättigheter i /04:132 av ()till statsrådet barns situation 2003/04:133 av ()till statsrådet från /04:134 av ()till statsrådet av barn som avvisas ur 2003/04:135 av ()till statsrådet av Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:70 av ()till finansminister för tjänsteföretag 2003/04:82 av ()till utbildningsminister av CSN-kontor Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.