prot · GQ09121 · 2003-06-12 00:00:00 — K G Abramsson uppmanar oss att taansvar för svenska folkets intresse - SJ är alltså fol-kets intresse och ska bestå som ett sådant.Ja, K G Abramsson, vi vill stötta svenska folketsintresse i den här frågan. Precis detsamma gäller tillexempel i frågan om kärnkraftens bevarande förframtiden och om att vi kan fortsätta att användakärnkraften - något som är en sund inställning. Ocksådär har vi svenska folkets stöd. vill behållakärnkraften.Ja, K G Abramsson, vi vill ha ett modernt, effek-tivt och lönsamt reseföretag värt namnet. Men det äringet självändamål att behålla SJ i statlig ägo. Statensom ägare har visat sig totalt oduglig - miljarder avskattepengar pumpas med regelbundenhet in i olikastatliga bolag, inte minst i SJ.Jag har en fråga till K G Abramsson: Tror K GAbramsson att det efter detta inte behövs något merkapitaltillskott till SJ?Anf. 90 ()replik:Herr talman! Först vill jag kommentera Folkparti-ets ansvar för SJ. Det kan man möjligen fantisera om.Det framgår dessvärre inte av motionen som Folk-partiet har skrivit. Där föreslår man likvidation.Större skada skulle knappast kunna åsamkas SJ änom man försökte likvidera bolaget. Man skulle brän-na väldigt stora kapitalinsatser som vi, staten, svenskafolket har satt in. Det är den sämsta av alla tänkbaralösningar.Det är ju en fråga om att transportera över bolageti någon privat association. Det är det som är syftetbakom förslag.Eva Flyborg säger också att vi har satsat väldigtmycket pengar i SJ . Det har vi varit över-ens om. Jag trodde inte att det rådde någon stor oe-nighet om att vi ska förse SJ med de pengar sombehövs för att det ska vara långsiktigt uthålligt ochbra för resenärerna. Det är inte tu tal om detta.Det är precis nu som ni försöker använda den härdogmatiska inställningen att omvandla ett statligt ägtbolag till ett privat bolag. Det kommer inte att bli bra.Svenska folket kommer inte att gilla det. Tågresenä-rerna kommer inte att gilla det. Det kommer ni säkertatt få höra efter den här debatten.Anf. 91 () replik:Herr talman! Som KG Abramsson säkert vet ärdet stor skillnad mellan konkurs och likvidation. Viska inte gå in på de sakerna här, men det är en storskillnad. Att ett bolag träder i likvidation är ett an-svarsfullt sätt att avveckla den nuvarande verksam-heten i den formen.Det är helt rätt som KG Abramsson misstänker attvi är för en privatisering av SJ. Det är att ta ansvar förbolaget, de anställda och dessutom - på litet längresikt - för skattebetalarnas pengar.Jag har en annan fråga. Har KG Abramsson någonuppfattning om hur många, förutom den statliga riks-gälden, som är villiga att låna ut ett par miljarder tillSJ? Det är en fråga som kan tyckas något ovidkom-mande men det har att göra med de statsstödsreglersom regeringen har att rätta sig efter i den här frågan.Svaret är viktigt.Anf. 92 ()replik:Herr talman! Det var en svår fråga. Jag kan intesvara på den. Jag har inte undersökt hur många fi-nansinstitut, kreditgivare och banker som skulle varaberedda att ställa upp. Men jag är alldeles säker på attdet skulle finnas sådana.I den redovisning som regeringen gör beskrivsockså den situation som SJ måste befinna sig i för attkunna bli effektivt och lönsamt, nämligen att manskulle få en tilltro från de finansiella marknaderna såatt de kan låna pengar på egen balansräkning. Det ärhelt klart. Det är dit vi ska nå genom att vi nu för-hoppningsvis skulle kunna komma överens om denoperation som regeringen föreslår.Jag kan tyvärr inte svara på den direkta frågan,men jag tror att det skulle vara möjligt.Anf. 93 () replik:Herr talman! KG Abramsson inledde så här: 100år får inte sjabblas bort. Vi kan tänka tillbaks ,och vi kan tänka på de 100 åren.100 år får inte sjabblas bort, säger , på grund av att ni allmänt är kritiska till statligabolag. Då är min enkla fråga: Är det dagens avslags-yrkande som sjabblar bort järnvägsverksam-het? Eller vem är det som har sjabblat bort 100 årsverksamhet? Vem är det som är ansvarig för en kon-kurssituation och därmed trovärdighet, tillit ochframtidstro?KG Abramsson sade att vi socialdemokrater pra-tar i svenska folkets intresse.Anf. 94 ()replik:Herr talman! Jag har ju varit inne på den fråge-ställning som tar upp.Om det nu är Socialdemokraterna och regeringenni vill komma åt så vill jag påpeka att regeringen intehar ansvar för den operativa ledningen i SJ. När denhär situationen har uppstått har regeringen som före-trädare för ägaren vidtagit de åtgärder som man måstevidta. Både förtroende och de investeringar som manhar gjort i SJ skulle förfelas vid en sådan process somni föreslår, nämligen avslag och inledning av ett lik-vidationsförfarande.Jag tror inte att svenska folket och resenärernaskulle gilla det. Det är mer för att rädda er ur en be-svärlig situation som vi ivrigt propagerar för att vi skalösa det på det här sättet.Vi som företräder svenska folket och staten måsteockså se till att våra företag, inklusive SJ, fungerar påett sådant sätt att det är långsiktigt och stabilt att detger avkastning och, i det här fallet, gör tjänst försvenska folket väldigt påtagligt. Genom ert förslag ärjag rädd att de här möjligheterna kommer att sjabblasbort. Det var därför jag inledde på det sättet.Anf. 95 () replik:Herr talman! Det borde vara en ärlighetssträvanfrån KG Abramsson att också tala om vad det är hosden socialdemokratiska inriktningen för statligt ägan-de som har tagit ansvar så att , sta-tens trovärdighet och statens framtidstro är såunder vattennivån att vi är nära en konkurssituation?Vad är det i ärlighetens namn som KG Abramssontillsammans med den socialdemokratiska regeringenhar vidtagit för åtgärder som ägande för att förhindraatt svenska folket blir väldigt besviket när StatensJärnvägar inte fungerar som man trodde att de skullefungera ?KG Abramsson är själv den bästa påskyndare ochföreträdare för att avveckla statliga bolag när maninte från statligt håll som statlig ägare sköter statligaföretag som man förväntar sig.Anf. 96 ()replik:Herr talman! Jag vet inte om det gick ÅsaTorstensson förbi att jag å partiets vägnar var bereddatt erkänna att man delvis har misskött SJ. Det ärdärför man har hamnat i det här ekonomiska predi-kamentet. Det måste vi lösa.En ansvarsfull ägare måste även agera i sådanahär situationer, som den obeståndssituation som SJhar hamnat i. Varken regeringen, jag personligen ellervår riksdagsgrupp kan rimligen lastas för att manoperativt har begått ett antal misstag.Jag tror att inser att det har varitväldigt bekymmersamt till exempel när man talar omkontinuiteten i ledningen av SJ. Det har inte kunnatskötas på det betryggande sätt som hade varit önsk-värt för att inte det här skulle inträffa.Nu föreslås åtgärder för att rätta till situationen.Dessutom har näringsministern väldigt tydligt beskri-vit den inriktning som regeringen har när det gäller destatliga företagen, nämligen att de ska bli ännu merprofessionella och att genomlysningen ska bli ännumycket större. Vi ska gå före med gott exempel i allaavseenden.Det tycker jag bådar gott för framtiden. Den dis-kussionen kan vi ta: Hur gör vi de statliga företagenännu mycket bättre så att de ännu mer kan överträffade företag som vi ska konkurrera med?Åsa borde ansluta sig till den härlinjen och se till att det blir gjort på rätt sätt så att SJkommer på rätt spår.Anf. 97 ():Herr talman! var vid bolagiserings-tillfället starkt emot att det över huvud taget skulleske en bolagisering. Vi har sagt attkapitaliseringen av bolaget har varit för dåligt. Heltklart vet vi om att upphandlingar av trafik har sköttsmindre bra. Bolagiseringen var dåligt förberedd enligtvårt sätt att se. Vi anser också att SJ har skötts dåligt imånga delar. För mig och är det ytter-ligt sorgligt varje gång vi kommer på frågor somvisar att de statliga företagen inte sköts fullt ut som viskulle vilja.Ärendet handlar dock om hur vi ska se tillatt detta kan fortsätta att fungera som ett järn-vägsbolag eller om vi helt enkelt ska, som säger, låta SJ löpa linan ut och gå i konkurs. Jaghar hittat ett bra citat i Det liberala svar på funderingar: "flera glömmer bort att ägandet innebär ansvar.Staten skall som ägare ha ett stort etiskt och moralisktansvar. I ansvaret ingår förpliktelser mot bolaget,fordringsägare, personal samt resenärerna. "Man kan naturligtvis inte mer än hålla med skri-benten, som också i övrigt är mycket kritisk mot denmotion som står bakom.Eva Flyborg, och kanske flera villprivatisera . Det låter som en enkel tanke att istället för att vi fortsätter att ta ansvar för järnvägstra-fiken på de stora banorna, ta ansvar för , låtervi någon annan ta hand om problemen. Frågan är vemdet är då som tar hand om problemen. Den diskussio-nen har vi haft tidigare när vi har pratat om statligaföretag. Det är väl ganska sannolikt att det inte ärnågra småsparare i vare sig eller Norrlandsom kommer att ge sig in i detta rätt stora företags-äventyr. Det bör rimligtvis vara någon som liksomstaten kan ha någonting att sätta bakom. Jag ser attdet handlar om bolag som och - alltsåstatsägda banor, franska och danska.Vad vinner vi då? På vilket sätt har konkurrensenökat när vi i stället för den svenska staten låter andrastatsägda eller stora järnvägsbolag ta över järnvägs-trafiken i ? På vilket sätt stämmer det överensmed de liberala idéerna om fungerande konkurrens?Fp:s agerande, och kanske även övriga partier i olikagrad, är ytterst ansvarslöst i den frågan.Om man utnyttjar vårt järnvägsnät och åker runtmycket i på våra järnvägar kan man knappastundgå att då och då stöta på SJ AB:s ordförande . Han reser ständigt över landet, såvitt jagförstår. Det är större chans att träffa honom på tågetän att inte göra det. Det är intressant att fråga sig vaden sådan gammal högerman tycker om SJ och mono-polbanorna. Det är klart att man kan ändra sig, menofta biter man inte den hand som föder en. En gam-mal högerledare har väl lite mer ideologi i sig för attinte falla undan för sådant.Adelsohn säger att han kanske är konservativ,men stambanorna bör vara ett nationellt ansvar. Dekan inte släppas i väg hur som helst, och de kan defi-nitivt inte överlåtas till andra statsägda bolag ellerstora privata bolag.De borgerliga partierna, herr talman, har vid fleratillfällen klagat över beslutsunderlagen - och manfortsätter kanske i ytterligare något ärende. Det kanvara lite skillnad på olika partier hur mycket infor-mation de får. Jag bedömer, precis som K G Abrams-son, att underlagsmaterialet faktiskt finns. Vi harmöjligheter att inkalla experter i olika hänseendenoch styrelsefolk till utskottet. Vi har också haft ettsärskilt informationstillfälle där näringsministern hardeltagit. Jag vet inte hur mycket mer man ska ha föratt följa reglerna.Även jag kan ibland tycka att det skulle vara roligtmed ett fylligare underlag. känner jag attdet är mitt ansvar att efterfråga och få fram detta.Ibland kan möjligheterna att få materialet under mo-tionstiden vara lite sämre. Man kanske bara har tvådagar på sig, som någon sade. Det är klart att det inteär så mycket, men å andra sidan är vi riksdagsleda-möter vana vid att hantera frågor snabbt och elegant,använda dagar och nätter. Det får inte vara ett hinder,något man skyller på, för att exempelvis avslå olikapropositioner.Herr talman! ställer sig bakom för-slaget till kapitaltillskott och därmed också till försla-get i betänkandet.Anf. 98 ():Herr talman! stöder regeringens för-slag för att stärka SJ:s finansiella ställning. Vi bedö-mer att SJ fortfarande behövs för tågtrafiken i Sveri-ge. Hur tågtrafiken i ska organiseras i framti-den tas inte upp för beslut i propositionen eftersomJärnvägsutredningen bör få lägga fram sitt förslagföre ett sådant beslut. Jag vill gärna säga några ordom hur jag ser på detta.Det finns ett stort missnöje med SJ både närdet gäller ekonomi, kvalitet och hur trafiken utförs.Det betyder att det nuvarande monopolet på lönsam-ma sträckor knappast är något alternativ för framti-den. En avreglering som i är heller inte någotalternativ eftersom den snabba och vagt planeradeavregleringen där har lett till så stora problem att manhar tvingats höja statsanslagen för att hållajärnvägen vid liv.Det trafikpolitiska inflytandet över persontrafikenär störst inom det upphandlade området eftersom kravställs på utförandet av upphandlarna och minst kravställs inom SJ:s monopolområde. Inom sitt monopolbestämmer SJ själv hur trafiken ska drivas och vilkapriser som ska gälla. Paradoxalt nog är det för mono-polet ett begränsat inflytande ur trafikpolitisk syn-punkt.Jag tror att man måste ställa hårda kvalitetskravpå hur trafiken ska utföras och sedan låta den körasom kan uppfylla kraven för lägsta pris. För att skapamöjligheter för mindre aktörer är det viktigt att detskapas ett vagnbolag som kan hyra ut lok och vagnartill tågoperatörerna. Långa avskrivningstider för detrullande materialet gör det svårt för de mindre aktö-rerna eftersom avtalstiderna är för korta för att räknahem vagnparken. körs det dåligt vagnmaterialav de mindre aktörerna på grund av detta. Ett sådantbolag skulle eventuellt kunna samordnas med Läns-trafikens vagnbolag.Det är också viktigt att bokningen kan ske på ettför konsumenterna enkelt och samordnat sätt. Ettbiljettbokningssystem där biljetterna kan köpas i ettsammanhang för samtlig kollektivtrafik i Sverigeborde vara möjligt att åstadkomma. Det lär vara nå-gonting på gång, och jag hoppas mycket på det. Dethar varit stora problem med biljettbokningar ett tag.Det är inte bra för tågtrafiken som sådan.Det har dock aldrig åkt så många med järnvägensom . har inneburit en ök-ning av persontransporterna på järnväg med 30 %.Det är naturligtvis glädjande och ett resultat av deökande investeringarna på järnvägarna som har gjortsunder 90-talet. Den ökande trafiken medför ocksåproblem med trängsel på spåren, vilket tillsammansmed den tidigare vanskötseln har bidragit till dagensförseningar. Det är därför nödvändigt att finna nyabättre vägar att driva järnvägstrafik i Sverige.Anf. 99 Näringsminister ():Herr talman! upprättade SJen kontrollbalansräkning. Om vi inte skjuter till ka-pital från den extra bolagsstämm-an måste SJ likvideras.Det hör inte till vanligheten att vi behöver skjutatill kapital till statliga bolag. Och även när vi behövergöra det, som i detta fall, är det fortfarande så att destatliga bolagen kraftigt bidrar till statskassan ochdärmed till välfärden.Sanningen är den att även under ett så uselt år förnäringslivet och för företag i allmänhet som 2002gick de statliga bolagen sammantaget med 8 miljarderkronor i vinst.Även som bidrar bolagenmed i utdelningar. Bara de se-naste fyra åren talar vi om utdelningar på över50 miljarder kronor.Det är inte heller så att de statliga bolagen gene-rellt skulle gå med förlust i högre grad än privatabolag.Man ska ha klart för sig, , attäven under ett så svårt år som 2002 var det bara entredjedel av de konkurrensutsatta statliga bolagensom gick med förlust, som mer än hälftenav bolagen på Stockholmsbörsen gick med förlust.Mer än hälften av bolagen på börsen och en tredjedelav de konkurrensutsatta statliga bolagen gick medförlust.När det gäller SJ tror jag att vi alla kan enas omatt en sådan här situation inte borde ha uppkommit.Jag tror också att vi kan enas om att SJ inte har varitväl skött och att avregleringen har varit svårare änvad någon trodde när den inleddes. Vi kanske allaskulle ha medgett för den omställning avjärnvägen i som vi då inledde än vad vi dåvar medvetna om lite till mans.Men jag tycker också att vi borde kunna enas omatt det nu gäller att se framåt och göra allt för att SJska bli ett lönsamt bolag med nöjda kunder, nöjdpersonal och nöjda ägare. Så gör en ansvarsfull ägare.När statsministern utsåg mig till näringsminister inovember gav han mig också ett samlat ansvar för vårägarförvaltning och för de statliga bolagen.Jag tar den här uppgiften på stort allvar. När detgäller SJ ser jag det som min uppgift att skapa ett SJsom har en framtid. Jag utgår från att hela riksdagendelar den ambitionen.Och ska man ta sitt ägaransvar ställer man krav.I en kris finns inga smärtfria vägar ut, och SJ är ikris. Därför vill vi inte bara ställa pengar till förfo-gande. Vi ställer också krav på bolaget, krav på för-bättrad kontroll över verksamheten och krav på godlönsamhet - krav som leder till att bolaget måsteeffektivisera sin verksamhet och bli attraktivt för sinakunder, resenärerna.Jag står för det. Det är mitt sätt att säga att vi tarägaransvaret.Ska man ta sitt ägaransvar kan man inte hellerägna sig åt glädjekalkyler.Den självklara utgångspunkten måste vara vadsom krävs för att skapa ett stabilt företag som kanmöta framtida möjligheter och risker.Mina besked till SJ:s nya styrelse och nya ledninghar varit att ägna all kraft åt att se till att få ordning påverksamheten så att bolaget blir lönsamt och utveck-lingsdugligt.Det är de som har haft vårt uppdrag att se till att fåupp problemen till ytan. Flera olönsamma avtal är nuunder omförhandling. Bolaget arbetar hårt med att fåordning på kvaliteten. Man har satt i gång ett ambi-tiöst arbete för att förbättra internkontrollen. Ettmycket kraftigt resultatförbättringsprogram har inlettssom ska förbättra resultatet med 700 miljoner på treår. Det innehåller tyvärr bland annat att personalstyr-kan minskar med 20 %.Den här typen av kraftfulla åtgärder är nödvändi-ga för att skapa ett lönsamt SJ, ett konkurrenskraftigtSJ, som kan växa, ett SJ som ger svenska folket va-luta för sina pengar. Med det kapitaltillskott som viföreslagit vill vi ge SJ verkliga förutsätt-ningar att klara den utmaning som man har framförsig.Jag kan också konstatera att vi redan kan börja seresultat av det arbete som inletts. SJ har under förstakvartalet lyckats vända förlust till vinst, från enförlust på till envinst på . Tra-fikintäkterna ökade jämfört med sammaperiod . Som påpekadehar järnvägsresandet aldrig varit större än . Såuppfattade jag formulering.Man har också fått en punktligheten. Under 2003har punktligheten för SJ:s tåg ökat till 94 %.94 % av alla tåg kom fram enligt tidtabellen.Att arbetet börjar visa resultat som efter-frågan på tågtransporter bedöms fortsätta öka gör migoptimistisk om framtiden. Tågresandet blir mer ochmer populärt. Efterfrågan ökar, och investeringar ibanorna är omfattande. Det vi talar om här är att satsai en framtidsbransch, att satsa på att utveckla SJ så attdet blir ett lönsamt bolag, ett bolag med nöjda kun-der, nöjd personal och nöjda ägare.Herr talman! Låt mig säga några ord omfrågan om kapitaltillskottets förenlighet med EU:sstatsstödsregler.Det är vår uppfattning att kapitaltillskottet till SJinte är ett statsstöd utan ett kapitaltillskott, som vilkenansvarsfull ägare som helst som satt i vår i vår posi-tion skulle göra. Detta är en investering i en expansivbransch som vi kräver god avkastning på. SJ:s av-kastningskrav är , vilket av en del till och medanses vara i överkant.Trots att vi gör den bedömningen har vi givitkommissionen utförlig information om kapitaltill-skottet.Det har naturligtvis också kommit anmälningartill kommissionen om åtgärden. Dessa behandlas nuav kommissionen, och vi räknar med att de nu kom-mer att ägna tid åt att sätta sig in rejält i frågan.I de kontakter som vi har haft har kommis-sionen intagit en neutral hållning. Vi har beredskapför att bistå kommissionen i dess fortsatta arbeteframöver. Kommissionen kan naturligtvis inte taställning till frågan om statsstödsbegreppets tillämp-lighet här utan ett ambitiöst arbete.Jag vill dock återigen understryka att vi menar attkapitaltillskottet till SJ är en kapitalinvestering somskulle ha gjorts av vilken ambitiös ägare som helst isamma ställe och därmed inte utgör statsstöd.Jag beklagar att det borgerliga blockets samtligapartier motsätter sig att hela svenska folkets järnvägfår det aktiekapital den behöver och, såvitt jag kanbedöma, i voteringen kräver att bolaget sätts ikonkurs.Anf. 100 () replik:Herr talman! Det var välgörande att höra LeifPagrotsky säga att SJ inte har varit väl skött. Det varmer än K G Abramsson gjorde här tidigare. Jag tyck-er att det är vällovligt. Vi måste erkänna hur historienhar sett ut. Det är en bra utgångspunkt för framtiden.Kristdemokraterna vill också SJ:s framtid. Jaghoppas att det inte råder något tvivel på den punkten.Det är därför som vi har lagt väldigt mycket energi påatt ta fram ett alternativt förslag. Vi har alltså inteföreslagit någon konkurs. Vi har lagt ett helt annatförslag, som skulle ge en bättre framtidspotential förföretaget och dessutom bättre konkurrensvillkor församtliga aktörer på marknaden. Det är jätteviktigt.Jag har två frågor till näringsministern.Den ena handlar om det här med hemligstämp-lingen. Som ansvarig minister måste det också ligga iministerns intresse att de folkvalda som har att be-sluta om det här får bra underlag för sina beslut. Vifinner att det sker en hemligstämpling som är väldigtrutinmässig på när detgäller alla statliga bolag. När vi har tagit del av dehemligstämplade handlingarna kan vi se att mycketinte handlar om affärshemligheter. De skulle mycketväl kunna vara offentliggjorda från början i stället föratt man har det här tramsiga förfarandet, som detfaktiskt har blivit.Min fråga är: Vad vill näringsministern göra föratt öppna för en större genomlysning av statliga bo-lag, en större offentlighet åt dokument som inte krä-ver hemligstämpling? Jag hoppas att jag får ett myck-et positivt svar på den punkten.Den andra frågan handlar om notifieringen. I detmejl som jag har tagit del av uppmanar man svenskaregeringen att göra en formell notifiering. Sedansäger man i och för sig att det är upp till den svenskaregeringen att bestämma själv, men man uppmanartill det, vilket indikerar att man betraktar det här someventuellt ett statsstöd.Kommer nu en notifiering att göras?Anf. 101 Näringsminister () replik:Herr talman! Vad gäller snacket om hemlighets-makeriet och det prat som vi har hört mycket av un-der den gångna timmen vill jag säga så här: Det är ni iriksdagen som har bestämt reglerna för offentlighetoch sekretess. Det är upp till oss i regeringen och allaandra statliga ämbetsutövare att följa de lagar som nihar bestämt för vår verksamhet. Vill ni ändra dem,varsågoda! Vi ska följa de nya lagar som ni i så fallkommer fram till.Vi har lämnat information till utskottet i hemligafrågor. Då var det en av talarna som klagade på attmedierna inte fick vara närvarande. Jag kommer nuinte ihåg vem det var; det beklagar jag. Jag noteradeden gången att när medierna lämnade rummet och vivar fria att prata om de hemliga sakerna då falnadeockså intresset från utskottets ledamöter. Det bekla-gar jag.Jag kan säga något vad gäller framtiden. Vi kan såsmåningom diskutera den här processen som vi harinlett med om vilken ordningsom ska gälla. Låt mig ange mina utgångspunkter,och jag hoppas att ni är nöjda med dem.Jag är beredd att informera utskottet om vad somhelst i de statliga bolagen, och jag är beredd att släppain er i de hemliga delarna av vår verksamhet somfinns. Då utgår jag naturligtvis från att ni håller påden sekretessen, när det gäller det som är hemligt,och att det stannar där. Men jag är inte beredd - detvill jag säga mycket tydligt - att offentliggöra svens-ka företags affärshemligheter. Svenska företag, varesig det är ABB eller eller , som lämnar uppgifter till en statlig myndig-het som kan användas av deras konkurrenter skakänna trygghet i att de stannar hos myndigheten. Detär utgångspunkterna för mitt informationslämnande,och dem hoppas jag att vi kan enas om.Anf. 102 () replik:Herr talman!