prot · GQ0975 · 2003-03-20 00:00:00 — Vimåste ha lärare som förmår att behålla och utveckladen vetgirighet och den nyfikenhet som man ser inomförskolan och under de tidiga skolåren när barnensysslar med experiment av olika slag. Ni har säkertalla upplevt förskolebarnens entusiasm när de skakonstruera figurer av mjölkkartonger, när försko-leklassens elever ska leta maskar i komposten ellernär åttaåringarna gemensamt ska konstruera funge-rande vattenhjul. Den vetgirigheten, den nyfikenhe-ten, det glittret i ögonen måste vi ha duktiga ochkompetenta lärare som kan bevara hela vägen genomutbildningssystemet. Exemplen kan göras många,men vi vet att ska det här intresset behållas och ut-vecklas behöver vi dessa kunniga lärare. De insatsersom görs, som nämnde, exempelvis desärskilda lärarutbildningarna och kompletterandelärarutbildning för friställda ingenjörer, är bra. Vibehöver mer av den varan.I det sammanhanget är det också viktigt att vi vå-gar tala om att det faktiskt kan vara riktigt trevligt attvara lärare. Den svenska skoldebatten har ju inteprecis dominerats av budskapet att det finaste somfinns är att jobba med barn och unga. Här menar jagatt vi också har ett gemensamt ansvar.Vänsterpartiet har i samarbete med Socialdemo-kraterna och drivit fram en utveckling avförskolan. Under förra mandatperioden genomfördevi en samlad förskolereform vars sista byggsten, denallmänna förskolan, sjösattes . Vi ärnu överens om att utveckla kvaliteten, och naturligt-vis är fler förskollärare en viktig faktor. Det är bra attde tre samverkande partierna har avsikten att ökapersonaltätheten och minska barngruppernas storlek.Vi är överens om att tillföra förskolan 6 000 nyaförskollärare och barnskötare eller annan personal.Men vi har också ett gemensamt ansvar för att dessafaktiskt finns när resurserna kommer till kommuner-na.Förutom riktade insatser via regleringsbrev där visäger att universitet och högskolor ska uppmärksam-ma behovet av förskollärare behöver vi, på sammasätt som inom skolan, kunna visa att det är ett braarbete att vara förskollärare. Det kan göras på enmängd sätt, men jag tror att ett sätt är att fortsätta påden väg som vi faktiskt har slagit in på, nämligen attpå allvar göra förskolan till en del av det svenskautbildningssystemet.Anf. 5 () replik:Fru talman! Det är alltid väldigt roligt och inspire-rande att lyssna på . Vi tillhörpartier som har helt olika synsätt på väldigt mångafrågor, kanske nästan alla. Men jag skulle instämma ifrasen: Trevligt att vara ledare - med vissa tillägg.Det är trevligt att vara ledare i en skola som om-ringas av beundran och respekt som kunskapsinstitu-tion, som kulturinstitution. Då kan det inte gälla baramaskar i jorden och mjölkkartonger. Det måste bliroligt och spännande att arbeta med matematiskaövningar och att studera språk. När vi kommer dit attrespekten för den sortens kunskaper, som många såkallade revolutionära teorier har urholkat, är återställdhar vi den skola som alla beundrar och respekteraroch som unga människor vill bli lärare i.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt var jag ska börja.Det var tydligen mina exempel som föranledde re-plikskiftet, och det är intressant. Jag menar att dettaatt bygga konstruktioner av mjölkkartonger och letamask i komposten är saker som faktiskt har mednaturvetenskap och teknik att göra. Jag är själv natur-vetare i botten och vet mycket väl behovet av studier imatematik, kemi och fysik. Men håll med mig, AnaMaria Narti, om att när vi har en situation där intres-set och glödande ögon hos våra förskolebarn ochbarnen i de tidiga skolåren då de sysslar med natur-vetenskap och teknik falnar längre upp i skolsystem-et, måste vi fundera vad det är vi gör. Jag har inte denlätta och enkla lösningen på det, men jag tycker attdet tål att problematiseras. Jag är inte beredd att köpaFolkpartiets i mitt tycke ensidiga tal om ämneskun-skaper.Anf. 7 () replik:Fru talman! Tack för svaret. hade vii ett mycket intressant besök av represen-tanter för en friskola som hade kommit för att berättaom sin verksamhet. Det är en skola startad av invand-rare där man jobbar väldigt mycket med matematik,schack och musik. Barnen ligger faktiskt väldigt långtframme i dessa kunskaper och trivs. Det är trevligtoch spännande i en skola där man jobbar mycketintensivt och avslappnat med de här ämne-na.Vad jag vill säga är att man inte alltid behöver tautgångspunkt i den omedelbara vardagen. Vad barnenska lära sig i skolan är att världen är mycket större änjust den lilla krets som man har råkat födas i ochbefinner sig i. Det finns väldigt många saker som ärhelt annorlunda än just det som händer i min lillakrets där och som kan ge mig väldigt mycket kun-skap. Det är därför vi talar om dessa ämnen. De öpp-nar ett enormt stort universum framför barnen.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Jag tror inte attdet råder något tvivel, även om man ibland försökersprida ut det, att det skulle finnas motsättningar idenna kammare om huruvida kunskaper behövs ellerinte. Naturligtvis är vi alla medvetna om varför detbehövs kunskap. Vad jag ibland blir orolig för i de-batten är att vi har en tendens att vi ska möta framti-den med gårdagens metoder. Jag tror att framtidenmåste bemötas med framtidens metoder. Jag måstetyvärr säga att jag ibland är rädd att borgerligheten iskolfrågorna försöker att backa in i framtiden.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! Fler än var tionde elev går till skolanmed oro och ångest , rädda för den verklig-het som de möter. Det här är någonting som jag troratt både och jag tycker är full-ständigt oacceptabelt.Jag skulle vilja fråga som re-presentant för : Vad tänker Vänsterpar-tiet att göra för att den svenska skolan ska bli trygg,för att ingen elev ska behöva gå till skolan med orooch ångest ?Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Jag tror att är fulltmedveten när han ställer frågan att den som har ettenkelt svar eller säger sig kunna svara att detta ärmetoden med ett stort "m" är ute på djupt vatten.Jag är mycket ödmjuk i den frågan och säger attjag inte tror att det finns några generella Sickanidéer:"har jag det". Däremot ska vi bedriva ett seriöstarbete. Som jag sade inledningsvis måste vi ocksåerkänna i denna kammare, även om vi är olika partieroch olika block, att vi har gemensamma ansvar i vissafrågor. Just i denna fråga, som rör människovärdet,allas lika värde, tror jag inte att det finns någon mot-sättning i denna kammare. Därför kan jag ibland blilite fundersam när man väljer att partipolitisera sakerdär vi egentligen borde ha ett övergripande gemen-samt ansvar att driva frågorna framåt.Jag som vänsterpartist försöker att använda detsamarbete jag har med regeringen för att driva framutifrån de idéer som vi har, men i grunden tror jag attvi har gemensamma och samma värderingar. Krist-demokraterna lanserade under den förra mandatperio-den begreppet nolltolerans. Det tror jag alla ställerupp på. Men, , våga ibland ta detgemensamma ansvaret för att lyfta fram de frågorsom vi i grunden är ense om.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Jag tvivlar inte på att viär överens om målet, men frågan gäller vägen. Vilkamedel ska vi ta till för att nå den goda och tryggaskolan? Här darrar på hanen. Jag fåringa konkreta och tydliga svar från kristdemokrater har lagt fram förslag om attlåta lärarna vara de goda värderingarnas ambassadö-rer, som utstrålar de goda värderingar som finns iläroplanen för och de frivilliga skolfor-merna, de goda värderingarna om människovärde ochtrygghet, respekt och tolerans. Det här är en del i våraförslag för att nå den goda skolan. Från har jag fortfarande inte hört ett enda konkretförslag om vad vi ska göra tillsammans i kammarenför att nå den goda skolan. Vad vill ?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! darrar inte på hanen.Vad jag försökte göra var att föra ett samtal där vifaktiskt ska lyfta fram en fråga och behandla denseriöst. Om förslag att göra lärar-na till de goda värderingarnas ambassadörer måstejag fråga: Är det angreppssättet för att lösa problemenmed kränkande behandling i skolan? Vem ställer inteupp på att göra lärarna till de goda värderingarnasambassadörer? Vem ifrågasätter att lärarna är de godavärderingarnas ambassadörer?Jag litar på lärarkåren. Jag tror att de förmedlardet vi säger i läroplanen. Jag tror att de behöver merstöd, mer fortbildning. Jag tror att vi måste ha mycketmer av diskussion om värdegrunden i lärarutbildning-en. Sådana frågor driver . Men jagtycker att det är beklagligt för en framåtsyftandedebatt om vi ska få en debatt där det handlar om attmetoden är att göra lärarna till de goda värderingar-nas ambassadörer och framför allt om man ifrågasät-ter att de är det. litar på lärarna, vill gelärarna kunskap att kunna hantera de frågorna.Anf. 13 ():Fru talman! Det behövs, som sagt, fler vuxna iSveriges skola. Det behövs fler lärare, specialpedago-ger, skolsköterskor, skolkuratorer och många andravuxna i vår skola. Ett sätt att få det är att ge kommu-nerna mer resurser och ett ökat ansvar att se till attanställa fler runtom i skolorna och förskolorna. Detkrävs också att vi har engagerade och kunniga lärare,lärare som trivs med sitt arbete och känner att de kanutvecklas i arbetet, att det finns olika karriärvägar ochatt det finns en feedback i arbetet som lärare. Kunnigaoch engagerade lärare är absolut den viktigaste länkentill elevers kunskapsutveckling. Lärare som inte trivspå sin arbetsplats eller inte är nöjda med sitt arbetemår inte skolan bra av.I dag råder det stor brist på lärare. sä-ger att det behövs 70 000 fler lärare eller pedagogiskpersonal i skolan . Av de 70 000 är detungefär 7 000 som behövs inom förskolan för att höjaden pedagogiska nivån på dem som arbetar där. Om-kring 16 000 behövs för att ersätta den personal iskolan som saknar pedagogisk högskoleutbildning.Nästan 50 000 fler lärare behövs för atttäcka upp för dem som går i pension eller som lämnarskolan av en eller annan anledning. Det är väldigtmånga lärare som vi måste få ut till kommunerna ochskolorna fram till 2005.Dessa siffror kommer inte som någon överrask-ning. Vi har följt statistiken , och vi harkänt till de stora pensionsavgångarna. Utifrån dettycker jag att det är ganska uppseendeväckande attregeringen är och har varit så passiv när det gäller attgöra någonting åt lärarbristen och att komma medkonkreta förslag.Vi i har till exempel bett regeringenatt komma med någon slags plan med åtgärder för attkomma till rätta med lärarförsörjningen. Det har intefunnits något större intresse av att lämna en sådan.Lärarutbildningen är ju ett statligt ansvar. Om detfanns en vilja från regeringens sida skulle man kunnagöra ganska drastiska och positiva åtgärder när detgäller fler lärarplatser inom lärarutbildningen.Tyvärr skriver också majoriteten i utskottet inte ser att det behövs några ytterligare insatserför att rekrytera fler lärare. Hur kan man luta sigtillbaka som utskottsmajoritet och känna att dettakommer att fixa sig ändå eller tycka att det kännsväldigt bra? Trots att vi vet att det kommer att fattas70 000 lärare om gör vi ingenting åt saken.Jag skulle vilja fråga som är Soci-aldemokraternas representant : Finns det ingen-ting som man i utskottsmajoriteten känner att manskulle vilja påverka? Skulle man inte vilja påverka sinminister och sin regering så att det kommer fler lärarebåde i utbildning och ut till landets skolor?För förskolan har regeringen dock satt upp ettmål: 6 000 fler förskollärare - någongång och om det finns ekonomiska förutsättningar.Nu verkar det inte som om de ekonomiska förutsätt-ningarna kommer att finnas. Men det måste ändåfinnas en tanke kring hur man ska få fram lärare inomförskolan och inom skolan och hur de ska fungera.Vi vill, som sagt, att regeringen ska återkommatill med ett förslag om hur man kommer tillrätta med lärarförsörjningen. Därmed, fru talman, villjag yrka bifall till reservation 2 under punkt 1.Lärarbristen handlar i och för sig inte enbart omatt det ska utbildas fler lärare. Det handlar också omfaktorer som man både på skolorna och i kommuner-na har ansvar för. Vi vet att utbrändheten är storbland lärarna och att sjukfrånvaron ökar ganska dras-tiskt. Vi vet också att kommunerna behöver ta enstörre del av ansvaret och se till att arbetsmiljön utepå skolorna förbättras för både lärare och elever.Skolan måste också blir en mer attraktiv arbets-plats för att fler ska kunna attraheras av yrket, för attde som redan är yrkesverksamma ska vilja stannakvar och de som är utbildade ska vilja komma tillba-ka innanför skolans dörrar.När det gäller den nya lärarutbildningen tycker vii att den är bra. Men det är klart att detfinns saker som vi önskar förbättra och rätta till. Enav de saker som inte fungerar särskilt bra är denverksamhetsförlagda utbildningen, VFU. Vi vet attdet saknas handledare på många ställen runtom ilandet, till exempel på i ,vilket var inne på. Vi vet också att denersättning som gäller VFU inte är löst . Man dis-kuterar och tvistar vem som ska stå för kostnaderna.Jag har frågat utbildningsministern ett par gångerom han är beredd att gå in och aktivt försöka lösaproblemet med de olika parterna. Intresset har intevarit stort. Jag skulle återigen vilja fråga socialdemo-kraterna i debatten om de är beredda att trycka på ochdiskutera med sin minister om huruvida man kan göranågot åt problemet för att lösa det. Om de som stude-rar till lärare inte får möjlighet att komma ut på sinpraktik eller på den verksamhetsförlagda utbildningenfår de inte en fullgjord utbildning. fårinte heller möjlighet att ta in de studenter som det vartänkt.Fru talman! Lärarnas roll måste uppvärderas. Viser större klasser och färre vikarier. Det drabbar intebara eleverna utan också hårt de lärare som finns ochär aktiva. Arbetssituationen är på många håll ohållbarför lärarna. Insatser måste göras för att lärarnas in-flytande ska öka. Det behövs inrättas karriärvägar ochöppnas för möjligheten att vidareutbilda sig, till ex-empel till specialist, . Man behöver fort-bildning och möjlighet till att forska på heltid.Lärarna måste också få vara lärare. Man ska intebehöva lägga den stora delen på ett socialt eller poli-siärt arbete. Jag är helt övertygad om att i en skolasom har den lokala makten, det lokala ansvaret ochtillräckliga resurser kommer det att fungera. Vi kom-mer där att få en skola där lärarna trivs och är engage-rade och en skola som vi alla önskar oss, en individu-aliserad skola där eleverna får stöd och hjälp utifrånsina egna förutsättningar.Anf. 14 ():Fru talman! Det finns en mängd yrkanden på dettaavsnitt. Det kanske visar att vi alla är överens om attlärare är världens viktigaste yrke. Jag är lite jävig där,men jag tror att vi tycker så allihopa. Vi är därförväldigt angelägna om utformningen av utbildningen.Jag håller med som säger attdet är viktigt vilket budskap vi har. Det är viktigt attpoängtera att vi har ett väldigt stort ansvar för detbudskap som vi sprider om skolan. Alla flyr inte. Det är inte bara jobbigt ochoordning i skolan. Det är viktigt att vi inte blundar förde problem som finns. Det är ett jättestort problemom av eleverna känner sig kränkta eller harångest . Men vi har också ett ansvar för attse att det är ett undantag och för att sprida en positivbild av skolan.Jag delar åsikt att det behövskompetenta lärare. Men i skola och synpå utbildning är det snarare eleverna som är hjältarnaän lärarna. Det är viktigt att inte ha ett ensidigt lärar-perspektiv. Däremot ska vi här hjälpa till att ge regel-verk så att alla lärare i skolan kan hjälpa varje elev attutvecklas till sin egen hjälte. Då krävs det kompetentalärare som ser varje individ.Jag tänkte ta upp några av de reservationer vi har ibetänkandet. Vi har tillsammans med upp-märksammat behovet av ett genusperspektiv i lärarut-bildningen. Det är viktigt att en jämställd pedagogikstartar i de tidiga åldrarna och i utbildningen för pe-dagoger för de yngsta barnen. Vi som i förra veckanvar med utskottet på studiebesök i fick besökaförskolorna Tittmyran och Björntomta, där man be-driver ett väl genomtänkt jämställdhetsarbete. De hargenom att medvetandegöra sitt eget arbete och sinpedagogik ur ett könsperspektiv fått nya insikter ochett förändrat arbetssätt. Allt detta har gjorts i syfte attse hela människor och att tillgodose varje barns be-hov och ge varje barn möjlighet att utvecklas på likavillkor.Det har visserligen blivit enökad medvetenhet om det här även i lärarutbildning-en. Men om det ska få ett större genomslag än ensta-ka projekt, behöver könsrollerna ges en ännu störrevikt och tydliggöras i lärarutbildningarna.Det har blivit en större uppmärksamhet ocksåkring HBT-frågor i samhället, vilket är bra. Det räck-er inte med traditionell sex- och samlevnadsun-dervisning i skolan, utan vi måste ge varje elev möj-lighet att reflektera även över dessa perspektiv. Dethär är perspektiv som inte finns med tydligt i dag.Därför har vi tillsammans med föresla-git att ska göra en översyn av kurs-planer för lärarstuderande i syfte att stärka kunska-perna i de här frågorna. Det är mycket viktigt ur ettallmänmänskligt och demokratiskt perspektiv attskolan uppmärksammar alla människor och inte ute-stänger en del av eleverna från möjligheten att identi-fiera sig med den kunskap de får.Ett område som faktiskt inte finns med i lärarut-bildningen och som inte uppmärksammas till-räckligt i den pedagogiska debatten är utomhuspeda-gogiken.Det finns 70 naturskolor i som be-driver ett viktigt arbete för att genom metoder närmasig ämneskunskaper och använda andra metoder ände som är tillgängliga inom klassrummets fyra väg-gar. Naturskolorna bedriver ett värdefullt arbete somkan behöva komma alla barn i vårt land till del. Det ärviktigt, tycker vi i , att utomhuspedagogiksprider sig till alla våra lärare.Naturskolepedagogik utgår från elevernas egnaupplevelser och sinnesintryck i naturen och är grun-den till ett aktivt lärande. Genom att låta elevernasjälva uppleva naturen och undersöka den med allasinnen kan de få en trygghet och en samhörig-hetskänsla. Det handlar om att upptäcka en mångfald.Att upptäcka själv och förstå sambanden är en viktigdel i metodiken.Kunskapen om naturens kretslopp ger en grundför att förstå människan som en del i kretsloppet.Lärande är ju en aktiv och levande process där indi-viden själv skapar sin kunskap. Viktiga ingredienserär, precis som bland annat varinne på, att lärandet är lustfyllt och att man har ennyfiken och frågande attityd.Regelbunden utomhuserfarenhet i skiftande mil-jöer, årstider och sammanhang leder till bra kunskap.Det kan vara konkreta faktakunskaper som fördjupasoch ger förståelse, men kunskap handlar också omfärdigheter, att till exempel hantera en håv eller lupppå rätt sätt.I alltfler kommuner i landet har också de senasteåren bedrivits ett aktivt arbete med så kallade peda-gogiska uterum eller gröna skolgårdar. Det är idéersom från början kom från men som har sprittsig till , och jag tror att är denkommun i som har kommit längst och jobbatmest genomarbetat med gröna skolgårdar.Så kallade pedagogiska utemiljöer kan med ge-nomtänkt planering användas i alla skolans ämnen föratt ge lust och variation åt undervisningen. Att genomutomhuspedagogik kunna använda sig av skolan merflexibelt, att inte bara använda sig av det inre rummetutan även det yttre rummet, ger möjlighet att göraundervisningen ännu rikare.Det finns vid ett centrumför miljö- och utomhuspedagogik med en magisterut-bildning inom ämnet. Vi tycker att det är viktigt attidéerna och kunskaperna om utomhuspedagogiksprids till alla lärare genom lärarutbildningen.Genom att mer använda skolans utemiljöer lär sigeleverna att vara rädda om naturen och får insikt iekologin som det har andra effekter. Detleder till mer rörelse under skoldagen, och det ger entrygghet i närmiljön. Det finns undersökningar somhar följt projekten i som visar att det också harhaft en positiv effekt på mobbning och att det har haften positiv effekt på jämställdhet, då skolgårdar somofta är stora och asfalterade ofta är utformade mer förpojkars behov av rörelse.Kunskap om utomhuspedagogik borde därför ingåsom moment i all lärarutbildning för att ge framtidalärare en beredskap och ge en stor variation för ele-ver. Vi tycker också att borde hjälpa tillatt sprida kunskap om utomhuspedagogik.Jag står så klart bakom alla våra reservationermen yrkar nu bifall bara till reservationerna nr 15och 18.Jag slutligen också vilja göra en liten kommentartill den kunskapssyn som framför allt kommer fram iModeraternas och anföranden.Kunskap är inte för en lärare bara rena traditio-nella kunskapsämnen. Det finns en profession i läre-riet, som man kanske kan säga, i pedagogik och me-todik som är minst lika viktig. Vad jag vet är det dettasom många på lärarutbildningen och många läraresom jag känner verkligen vill ha mer av.Att vara en bra matematiker innebär inte naturligtatt man också är en bra mattelärare, utan det krävsnågonting mer. Det behövs gedigen ämneskunskap avtraditionell art men också speciell lärarkunskap, kun-skap i lärandeprocesser.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det råder absolut ingen tvekan om atten god matematiker inte nödvändigtvis är en godlärare i matte. Själv är jag språkutbildad och kan ettantal språk, vilket inte innebär att jag kan arbeta somspråklärare.Vad vi pekade på när vi pratade om kunskap varatt det snarare är just den utbildning som lärarstude-rande får på som ger de erfarenheter-na. Vi ska aldrig tro att vi får mer erfarna lärare, lära-re som har metoderna, metodiken och pedagogikenutarbetade, om de vistas mer på kommunerna än pålärarhögskolorna. Detta var poängen.Jag vet inte om har missförstått dethela eller om det fortfarande råder några skiljaktig-heter. Men att en lärare ska vara mångsidig innanläraren går ut i sitt yrke är det ingen tvekan om, ochdet är vi helt eniga kring.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att det råder något miss-förstånd. Jag uppfattade detta som en lite allmäninriktning i kunskapssynen när ni pratade. Men vitycker att det är väldigt viktigt att man också finns utepå plats i verksamheten under sin utbildning för att fåen erfarenhet under vägens gång, så att man inte barasitter i klassrummet och läser om hur man blir en bralärare. Det stöder helt den inriktning som ni vänder eremot.Sedan vill vi bara betona att kunskap är mer änbara traditionell ämneskunskap, inte minst för lärare.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är fortfarande så att vi håller medom det sist sagda. Men jag tror inte att man får bättrelärare genom att förkorta lärarutbildningen vid uni-versiteten. Det var detta som det handlade om i mittanförande.Vi har till exempel läkare som får förlänga ut-bildningen för att de ska kunna vistas ute på olikasjukhus. Där handlar det ju snarare om att förlänga enutbildning för att de ska få mer praktisk utbildning.Jag håller med om att en lärare också ska ha en prak-tikutbildning. Men jag håller inte med om att vi förden skull ska förkorta den akademiska delen av ut-bildningen, utan vi måste snarare fundera över om viinte ska tillämpa samma princip som man gör i läkar-utbildningen.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Innan den här förändringen av lärar-utbildningen har i varje fall väldigt många av de lära-re som jag har talat med sett det som en brist. Dethandlar väldigt mycket om att få vara ute mer på platsi verksamheten och att få mer av vad man kan kallalärarkunskaper, mer av värdegrundsarbete, mer avspecialpedagogik, mer av lite allmänna inriktningarsom inte bara har att göra med ämneskunskap.Sedan är det svårt att få ihop allt detta. Vi kan juse det bara på antalet yrkanden. Det finns så otroligtmycket som vi vill ha in i lärarutbildningen, så detmåste göras en avvägning. Men jag tror ialla fall att inriktningen på den nya lärarutbildningenär bra och att den förändringen behövs.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det råder en mycket stor förvirring iskoldebatten när det gäller kunskap, och det är engammal och tung förvirring.Jag vill bara påminna om att motsättningen mellanpedagogisk-praktisk övning och kunskap är en falskmotsättning.