prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — Högskolorna har några fåmiljoner, och våra universitet har ett par miljarder vartill forskning. Det behövs ännu mer men redan nu ärdet en stark koncentration.Vi har några högskolor som lyckats arbeta sig upptill att inom ett profilerat område få rätten till forskar-utbildning. Också detta har varit mycket framgångs-rikt. till exempel har inomteknikområdet genom kraftsamling och profileringlyckats hävda sig så pass väl att man efter myckethård prövning från forskarkolleger fått godkänt för attbedriva egen forskarutbildning inom teknik.Den profileringsstrategi som regeringen har lanse-rat är en viktig faktor bakom att vi har fått ett antalhögskolor som lyckats få rätten att bedriva forskarut-bildning inom mycket profilerade områden. Det harstärkt som forskningsnation.Sedan har vi en rad högskolor som inte har fors-karutbildning och som inte kommer att få forskarut-bildning men som bedriver en mycket högkvalitativutbildning av grundstudenter och som har små, menändå vissa, forskningsmedel till sitt förfogande somde ofta väljer att profilera i förhållande till de behovsom regionen har.Det är också en viktig utveckling att se att detfinns en möjlighet för en högskola att genom profile-ring väldigt väl kunna hävda sig inom avgränsade fälti sin forskning. Men naturligtvis kan de inte ha ambi-tionen att bli allforskande universitet.Det här högskolelandskapet ger oss en rollfördel-ning inom den svenska högskolan som är viktig:universitet med generell rätt till forskarutbildning,några få högskolor med vetenskapsråd och med spe-cialiserad rätt till forskarutbildning och den storagruppen högskolor som inte har och som inte hellerkommer att få rätt till forskarutbildning.Dessutom kommer det att krävas alltmer av sam-arbete mellan de här olika typerna av högskolor ochuniversitet. Det arbete som pågår med 16 forskar-skolor där universiteten har huvudansvaret men därman samverkar med högskolor är också ett sätt attstärka utbildning och forskning i hela landet, medinsikt om universitetens unika roll men också medinsikt om att högskolorna i samverkan kan bidra tillden vetenskapliga utvecklingen.Anf. 12 ():Herr talman! Jag håller med omatt vi behöver ett starkt vetenskapsråd. Det är ocksådärför som även vi i vårt budgetförslag ökar resurser. Men anser att denandel pengar som går direkt till fakulteterna måsteöka. Där skiljer sig våra åsikter.Den erfarenhet jag har av att vara ute på universi-tet och högskolor är det ständiga önskemålet frånforskarna på universitet och högskolor med veten-skapsråd: Öka fakultetsanslagen därför att vi är förbundna vid detta ständiga anslagssökande!Men det berör egentligen inte den principiella frå-gan som jag ställt här . Jag håller med om attforskningsmedel ska fås i vetenskaplig konkurrens.Inte heller fakultetsanslagen ska fördelas av tradition,utan det ska vara en utvärdering i efterhand av denvetenskapliga nivån på respektive forskningsinstitu-tion. Det ska alltså inte vara självklart att min hem-stad alltid ska få höjda anslag, om man intelever upp till den vetenskapliga kvalitet som finnssom mål.Konkurrensen ska i första hand bestå i att det görsvetenskapliga bedömningar av sakkunniga och obe-roende vetenskapsmän. Jag tycker också att bådeUtbildningsdepartementet och forskningsråden imycket större utsträckning än som sker bordeanvända internationella vetenskapsmän för att fåunderlag för sina beslut.Det måste ändå , tror jag - därav min kärn-fråga som det väl kan sägas är lite djärvt att ställa -handla om att ge mer pengar till färre. Jag tror att entydlighet från statsmaktens sida skulle vara hälsosam.Jag upprepar min fråga: Är utbildningsministernberedd att , eller i den forskningsproposition somförhoppningsvis kommer, tydligare ta ställning för enstrategi? Jag tror att vi behöver det. Naturligtvis skanya högskolor få forskning, men absolut inte alla ochabsolut inte inom hur många områden som helst.Anf. 13 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är väl två djärva tankar som UlfNilsson har lanserat här denna morgon.Den första djärva tanken är att omfördela pengarfrån och föra över dem till andraändamål. Det tycker jag vore en sorglig utveckling,för det är något som verkligen står i bjärt kontrast tillhur debatten går ute i forskarvärlden - inte minstbland medicinarna, som kräver mycket starka sats-ningar på Vetenskapsrådet.I år ökar vi resurserna med en kvarts miljard kro-nor. Sammantaget som ökningarnapågår ökar vi vad gäller Vetenskapsrådet.Jag tror inte att det räcker, utan kommervi att behöva ta initiativ till ytterligare ökningar. Enav orsakerna till det är att ocksåbehöver kunna stötta det yppersta av forskningsmiljö-er. Vi måste ju se att konkurrensen är benhård påflera områden och, naturligtvis, risken att svenskaforskare får så attraktiva erbjudanden att de väljer attforska i de bästa av amerikanska miljöer. Det är posi-tivt med rörlighet men vi ska se till att våra miljöer ärinternationellt konkurrenskraftiga.Den andra djärva idén som föresprå-kar är att ta de mycket små resurser som högskolornahar till forskning och föra över dem till universiteten.Samtidigt säger avslutningsvis för atthålla sig väl med alla att man ska fortsätta med forsk-ning på de små högskolorna men att det då ska profi-leras. Men det blir ingen forskning kvar om man tarbort resurser och för över dem, för så lite resurser ärdet att ska någon märka det måste allt tas. Självklartska det vara profilerat. Men låt de små resursernaligga kvar på högskolorna - de behövs för en dyna-misk utveckling av en högskola och för den intellek-tuella kvaliteten - och se till att Vetenskapsrådetanvänds för att ytterligare stötta det yppersta för attstärka svensk konkurrenskraft! Det kommer nästa årsforskningspolitiska proposition att ha som ett huvud-tema.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:352 om bo-stadsbyggandetAnf. 14 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av Bover-kets nya prognos för bostadsbyggandet, när jag kom-mer att presentera andra förslag för i syfteatt få i gång bostadsbyggandet samt vilka åtgärder jagtänker vidta för att specifikt lösa problemen medbristen på större lägenheter.Låt mig först säga att jag delar för nya prognos för bostadsbyggandet.Vi har ett behov av mellan 25 000 och 30 000nya bostäder . Den ökning till 22 500 bostädersom prognostiserar för är otillräck-lig. Det behövs ytterligare krafttag, främst i Stock-holmsområdet. Såväl staten som kommunerna ochbyggherrarna behöver ta ett större ansvar.Staten tar sitt ansvar genom ett flertal åtgärder.Regeringen har lämnat en proposition om stimulanseri syfte att främja anordnande av mindre hyreslägen-heter och studentbostäder genom att kostnaderna vidnyproduktion sänks. En del av den ingående mervär-desskatten föreslås tillgodoföras fastighetsägarensskattekonto.När det gäller övriga lägenheter kvarstår det inve-steringsbidrag om som vi intro-ducerade . För enbart större bostä-der är jag inte beredd att vidta några särskildaåtgärder.Regeringen har just lämnat en proposition tillriksdagen om tredimensionell fastighetsindelning.Förslaget banar väg för ökad bostadsproduktion istäderna genom att det exempelvis underlättar upp-förande av våningsplan för bostäder ovanpå befintligabyggnader med lokaler för handel eller kontor. Detföreslås att de nya bestämmelserna ska träda i kraftden 1 januari 2004.En utredning om reformering av bostadshyressätt-ningen inom bruksvärdessystemet har just tillsattsefter förslag från , Fastighets-ägarna och . Utredaren ska bland annatöverväga om det bör införas särskilda hyressättnings-regler för nybyggda hus. Utredningen ska lämna sittförslag senast den 30 april 2004.Regeringen har tillsatt en kommitté med uppdragatt se över plan- och bygglagstiftningen. Behovet avatt förbättra förutsättningarna för ett ökat bostadsbyg-gande ska särskilt beaktas av kommittén. Senast den31 ska kommittén presentera förslagtill åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen,inklusive instansordningen för överklagande samtmöjlighet att överklaga.Landshövdingen i har presenteraten rapport om hur bostadsbyggande kan öka i länet.Rapporten innehåller överenskommelser med deflesta kommunerna i länet om ett planerat bostads-byggande om ca 56 000 lägenheter fram till 2006.Rapporten innehåller också en del närliggande förslagsom rör bland annat infrastrukturinvesteringar ochmiljöfrågor. Dessa förslag bereds nu inom Reger-ingskansliet. Byggkostnadsforum har visat att detfinns olika sätt att få ned såväl bygg- som boende-kostnaderna utan att det görs avkall på kvaliteten.BKF har stöttat ett tjugotal projekt som bland annatprövar ny teknik och effektivare produktionsmetoder,nya entreprenad- eller upphandlingsformer och alter-nativa inköpsvägar.Jag är övertygad om att ovannämnda åtgärder un-derlättar förutsättningarna för ett ökat byggande. Detbehövs också insatser från kommunerna som haransvaret för bostadsförsörjningen i respektive kom-mun. Det är viktigt att kommunerna överväger vilkaåtgärder de kan vidta för att stimulera ett ökat bo-stadsbyggande, till exempel när det gäller mark- ochplanberedskapen och genom ett strategiskt markinne-hav.Sist men inte minst vill jag påpeka att byggföreta-gen själva har möjlighet att påverka produktionen avbostäder. De stora byggentreprenörsföretagen äger byggrätter för ca 60 000 lägenheter runtom ilandet. Den vikande marknaden för bostadsrätter göratt företagen nu kan ställa om sin produktion så attden motsvarar efterfrågan på bostäder för bredarebefolkningsgrupper. Det skulle vara ett välkommetinitiativ från byggföretagens sida.Jag har presenterat vad regeringen gör på kortsikt och även på lite för att öka bostads-byggandet i landet. Mot denna bakgrund är jag nuinte beredd att vidta fler åtgärder.Anf. 15 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sva-ret. Skälet till att jag har ställt interpellationen ärBoverkets senaste prognoser om att det återigen synesvara en mycket dyster utveckling. Det byggs inte iden utsträckning som vi skulle behöva. Likaså visarbostadsmarknadsenkäten inte minst för Stockholmslän en oerhört dyster bild. Men är statsrå-det väldigt tydlig: Han vill inte vidta ytterligare åt-gärder. Efter många debatter, där vi har fått till svarutredning, utredning, utredning, vill man nu inte vidtafler åtgärder.Herr talman! har debatterna gett mig in-trycket av att regeringen agerar som i Under-landet när hon står vid ett vägskäl och frågar: ska jag ta? Hon får frågan: Vart är du på väg? Jagvet inte vart jag är på väg, svarar och får tillsvar: Då spelar det ingen roll vilken väg du väljer.Vad vill regeringen med bostadspolitiken? Det ären central fråga. har ändock statsrådet gett ettbesked: inga fler åtgärder.Det här gör mig väldigt bekymrad naturligtvis inteminst med tanke på att vi här i väntar på enproposition om ägarlägenheter. Ska inte den komma ienlighet med det beslut som tog 1999? Därhar faktiskt regeringen en renodlad beställning frånriksdagen. När kommer propositionen? Det skulle jagvilja veta.Investeringsbidraget, som är så krångligt, hänvisarstatsrådet till i svaret. anser att man måstemjuka upp regelverket för detta. I tilläggsbudgetenkan vi konstatera att regeringen vet med sig att det ärett väldigt krångligt regelverk. Man vill omvandlabidraget för byggande av studentbostäder för att kun-na kompetensutveckla och förstärka administrationenpå myndigheterna för att kunna bevilja det nya bidra-get. Är inte detta ett moment 22? Det här borde mankunna göra någonting åt.Varför medger tredimensionell fastighetsbildninginte åtgärder inom bostadsbyggandet? En mängdandra åtgärder kan vidtas, men här sätter regeringenupp mycket starka barriärer för de möjligheter somskulle kunna ges här.Markpolitiken är ett annat område där man kanfråga sig: Vad är statens ansvar vad gäller markpoliti-ken? Staten äger ju några bolag tillsammans med destora byggföretagen, där det finns väldigt mycketmark. Vad har statsrådet för kreativa förslag där? Jaghoppas ändå att det ska gå att göra någonting inomdet området.Det överhängande svaret från statsrådet är att detinte finns några fler åtgärder att vidta. Jag menar attdet finns massor med åtgärder att vidta. Jag vill upp-repa mina frågor om ägarlägenheterna: När kommerförslagen att presenteras? När kommer en propositiontill ?Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Det är en något märklig situation närman debatterar bostadspolitik med . Detsaknas över huvud taget förslag och initiativ frånFolkpartiet för att medverka till ett ökat bostadsbyg-gande. Det finns ett förslag, och det gäller ägarlägen-heter. Men tror verkligen att infö-rande av ägarlägenheter är lösningen på den bostads-bristsituation som man har i ? Såär det naturligtvis inte. När jag tar del av Folkpartietsbudgetförslag blir jag ännu mer bekymrad. I det bud-getförslaget föreslås ett avvecklande av alla bostads-subventioner, om jag har förstått saken rätt, inklusivede nuvarande räntebidragen till bostadsrätter ochhyresrätter.Regeringen har presenterat ett stort antal förslagför att möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. att behandla förslaget om ett ut-ökat investeringsstöd, som i praktiken innebär ensänkning av byggmomsen från till förmindre och medelstora hyreslägenheter och student-bostäder. Det är en komplettering och en utvidgningav det investeringsstöd som vi hitintills har haft föratt stimulera hyresrättsproduktionen och som medförten tillkomst av 13 000 studentbostäder och 6 000hyreslägenheter.Jag nämnde i mitt interpellationssvar att regering-en har lämnat en proposition till riksdagenom tredimensionell fastighetsbildning, en möjlighetsom har efterlysts av byggföretagen och som jag nuär väldigt glad över att ha kunnat lägga fram ett för-slag om på bord. Det möjliggör friställan-de av byggbara ytor, framför allt i de stora städerna,vilket kan underlätta ett ökat bostadsbyggande.Vi håller på att se över hyressättningssystemet,och vi gör det väldigt snabbt. Vi har startat en utred-ning kring plan- och bygglagstiftningen, som syftartill att effektivisera planlagstiftningen för att därmedfå fram planer för ett ökat bostadsbyggande snabbareoch enklare än vad som är möjligt enligt dagens sy-stem.Jag har alltså i mitt svar redovisat en rad åtgärdersom vi nu vidtar för att stimulera ett ökat bostadsbyg-gande. Men det kräver ett engagemang från andraparter på bostadsmarknaden. Kommunerna har nyck-elrollen, men också byggföretagen har en nyckelrollatt utveckla byggmetoder som gör det möjligt attbygga till rimligare kostnader än vad vi har sett i endel av den produktion som vi har bakom oss och därmarknaden nu är mättad. Det är en paradox att när vihar en bostadsbristsituation har marknaden förbyggtsig för de dyra exklusiva bostadsrätterna och därmedhar den en uppgift att ställa om produktionen till ettbostadsbyggande som vänder sig till bredare hus-hållsgrupper.Frågan om ägarlägenheter har regeringen inte ta-git ställning till. Vi har ett utredningsbetänkandeframme om ägarlägenheter. Den frågan bereds natur-ligtvis i vanlig ordning. Vi har inte ännu bestämt ossom inriktningen, men det är inte, ,lösningen på bostadsbristsituationen i att introducera ägarlägenheter. Det finns mångatomma lägenheter i nyproduktionen som är dyra ochexklusiva . Det är en bredare bostadsproduktionsom vänder sig till bredare hushållsgrupper som numåste komma till stånd.Anf. 17 ():Herr talman! Jag lyssnade på ,och för honom tycks lösningen vara mer subventio-ner. Det är det enda man kommer med och någrautredningar. Då undrar jag: Har man någon gångutvärderat vad de här subventionerna ger? Statskonto-ret skriver bland annat att effekterna är osäkra och attett kostnadseffektivt byggande inte förutsätter stöd.Vilka kommentarer har statsrådet till detta?Det stämmer att vi ska debattera åtgär-der för att främja byggandet av mindre hyresbostäderoch studentbostäder. Titeln på denna proposition ochdetta betänkande skulle egentligen vara Hur manhindrar byggandet. Så många hinder som den propo-sitionen innehåller tror jag aldrig att jag har sett i enproposition på så få sidor.Men jag tänkte ta upp en konkret fråga. Lars-ErikLövdén säger att alla har ett ansvar, och det håller jagmed om. Fast det är ju regeringen och samarbetspar-tierna som har det yttersta ansvaret för de förslag somröstas igenom här i och som är en förut-sättning för byggande.Enligt det nya subventionssystemet ska alla storabyggherrar som har massor av mark ställa om ochbygga hyresrätter. I propositionen står det att i har sagt att hyran i ett hus sombyggts med hjälp av stödet kan komma att underskri-da det som enligt hyreslagen är en skälig hyra, vilketkan påverka hyrorna i ett hus som inte har byggtsmed hjälp av stöd.Alla vet att om man inte är överens, då är detbruksvärdessystemet som gäller. Man kan få hyranprövad enligt hyreslagen. En sådan prövning innebäratt lägenheter som är byggda utan subvention skajämföras med de lägenheter som är byggda med sub-vention. Min fråga till statsrådet är då: Hur mångabyggherrar är det som vågar att bygga en lägenhetutan subvention när risken finns att Hyresnämndensäger att hyran ska jämföras med hyran i de lägenhe-ter som byggts med subvention?Min andra fråga tar också statsrådet själv upp.Man håller på att titta på detta med infrastrukturenoch miljökraven, och då tänker jag speciellt på sådanastorstäder som Stockholm.Samma krav för bullernivåer gäller i en storstadoch i eller ute på landet. Det gör att byggandetav väldigt många bostäder i stoppas avlänsstyrelsen, eftersom man tillämpar samma lagstift-ning över hela landet.Jag har frågat miljöministern om hon är beredd attgöra någonting åt detta, eftersom det ändå är skillnadmellan att bo i storstad och att bo på landet. Hennessvar var att hon inte var beredd att göra någonting. Dåfrågar jag: Vem ska jag tro på? Vem kommer attvinna i slutändan? Eller kommer man att fortsätta atthindra bostadsbyggande i storstäder eftersom mantillämpar samma lagstiftning i hela ?Jag hoppas att vi får svar på frågan som NinaLundström ställde om ägarlägenheter. Det löser intehela problemet, men ägarlägenheter är en viktigt del idet hela just i storstäder.Lars-Erik borde veta vad som behövs,nämligen långsiktighet. Men vad presenteras? Försla-gen i den proposition som vi talade om tidigare gälleri en mandatperiod. Det bidraget gäller alltså i fyra år.Är det långsiktighet? Nej, vem vågar bygga medsådana regler?Det vore intressant att få veta - jag har inte lyck-ats att få fram den siffran. Hur många bostäder harbyggts med det gamla investeringsbidraget? Man kanfå fram hur många bidrag som är beviljade, men detär ju ingenting som säger att dessa bostäder byggs islutändan. Blev det så många som man hade förväntatsig? Och hur många bostäder skulle ha byggts ändå?Vilken är undanträngningseffekten? I regeringensproposition står det i klartext att man tränger undanganska många bostäder som ändå skulle ha byggts.Anf. 18 ():Herr talman! Statsrådet menar att ärensamt om att vara kritiskt till investeringsbidraget.Jag konstaterar bara att statsministern den 20 februari2003 uttryckte liknande tankegångar här i kammaren.Han sade bland annat: handlar det om konkurrensi byggsektorn. Det är där som vi ska sätta instöten, inte med ytterligare regleringar och bidrag.Detta sade statsministern under en frågestund somhandlade om ytterligare investeringsbidrag. Så vi ärnog inte helt ensamma om vår uppfattning.Statsrådet säger att inte har några egnaförslag. Vi har massor av förslag, och vi delar gärnamed oss av dem till statsrådet för att man ska få igång bostadsbyggandet. Det behövs större bostäder.Bostadskonsumentens behov måste sättas i centrum.Det är behovet som ska styra det som byggs. Därmenar vi att ägarlägenheter har en oerhört viktig roll.Det är inte den enda lösningen på bostadsproblemati-ken, men det är en viktig pusselbit, det ska vi kommaihåg.Tänk, vilken fantastisk möjlighet och vilken vi-sion ägarlägenheterna kan erbjuda! Man skulle kunnatala om integration på fastighetsnivå, inte bara påstadsdelsnivå eller kommunnivå. Man skulle kunnamixa olika typer av bostäder i en och samma fastig-het. Man kunde ha en bostadsrättsförening, någraägarlägenheter och hyresrätter i samma hus. Kanskeskulle hyresrätterna få en förnyad möjlighet på mark-naden. är hyresrätten utrotningshotad. Det är juinga som bygger hyresrätter.Och tänk, vilka möjligheter ur ett integrationsper-spektiv att mixa i fastigheterna, men se det går inte. Iförslaget till tredimensionell fastighetsbildning somregeringen kom till med omöjliggör manskiktning av bostadshus. Det ska man inte kunnagöra.Om nu regeringen skulle återkomma - vilket vihoppas på - med en proposition om ägarlägenheterfår detta med tredimensionell fastighetsbildning tasom ett varv till, och det vore väl väldigt synd.Vi tror också på reformerad hyressättning. Detsom inte står i statsrådets svar är att man i treparts-överenskommelsen också beaktar befintlig bebyggel-se. Delar regeringen den uppfattningen?Vi anser att fastighetsskatten ska reformeras, ochvi vill börja med en frysning av taxeringsvärdena. Imin hemkommun betalade det allmännyttiga bostads-företaget 40 miljoner i fastighetsskatt 2002. Då är detalltså hyresrätter som jag talar om. Fastighetsskattenslår överallt.Vi vill se över överklagandet av planer. Vi vet attdet tar en orimligt att få en färdig plan så kan börja bygga.Vi måste också få en långsiktighet, som den tidi-gare talaren var inne på. Det går inte att ha en sådanryckighet i regelverket. Byggföretagen och byggher-rarna säger att denna ryckighet gör att de inte vågaratt bygga.Vi vill se över allmännyttans roll, och vi vill seöver och reformera investeringsbidragen, kanske tabort en del av dem till förmån för långsiktigheten närdet gäller fastighetsskatt med mera. Så vi har massorav förslag.Jag skulle vilja att statsrådet återkom till frågan:När kommer propositionen om ägarlägenheter? Jagvill också veta: Vilket ansvar har staten för det statli-ga markinnehavet så att inte det driver upp prissätt-ningen? Vilket är det statliga ansvaret för rimligaboendekostnader när det gäller den mark som finnsför utvecklingsbolagen? Det vill jag gärna höra.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju bra, , då ärvi överens om vissa saker. Vi är överens om behovetav att reformera hyressättningssystemet.Jag har i mitt svar inte åberopat hela direktivtex-ten, eftersom det inte fick plats inom ramen för dentalartid som jag har till mitt förfogande. Men vi fång-ar upp de synpunkter som parterna på bostadsmark-naden har också när det gäller möjligheterna att hadifferentierade hyror i det befintliga beståndet. Detförekommer på väldigt många håll i landet där mantar hänsyn till lägesfaktor och andra faktorer när manfastställer hyrorna.Nina och jag är också överens om ska ha en effektivare planprocess, och det är bra.Där har vi inga delade meningar.Den enda punkt där lyfter framett folkpartiförslag gäller ägarlägenheter. Men medförlov sagt: Problemet för unga människor i som har svårt att få en bostad ochproblemet med den akuta bostadsbristen för vanligainkomsttagare löser man inte genom att genomföraförslaget om ägarlägenheter som får en väldigt mar-ginell betydelse på bostadsmarknaden.Vad som behövs är en omläggning av bostads-byggande så att man bygger bostäder till rimligarekostnader och därmed också till rimligare priser förden som ska flytta in i lägenheten.Det nuvarande investeringsbidraget har varitframgångsrikt. Det har byggts 13 000 studentlägen-heter och 6 000 hyreslägenheter. Det har varit fram-gångsrikt också i så måtto att det har stimulerat frammindre och medelstora entreprenörer och mindre ochmedelstora privata byggherrar på marknaden.