prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Rättegångar i diskriminerings-tvister bör handläggas av allmänna domstolar för attkunna få en helt korrekt bedömning.Utskottet har, föga förvånande, konstaterat att frå-gan ingår i en pågående utredning, men man föreslåråtminstone ett tillkännagivande med innebörden attde olika förslag som förts fram i frågan om diskrimi-neringstvister noga övervägs, vilket naturligtvis glä-der en oppositionspolitiker.Att slå ihop de fem ombudsmannainstituten till engemensam stark myndighet vore enligt Folkpartietockså ett bra sätt att få till en effektiv tillämpning avlagen. Dagens olika diskrimineringslagar kan och börsamordnas till en gemensam lagstiftning, men demetoder som används ska naturligtvis kunna varaolika beroende på vilka uttryck diskrimineringen äntar sig och oavsett om det gäller kön, handikapp,etnicitet, sexuell läggning, ålder och vad har vi kvar?Det övergripande målet för jämställdhetspolitikenär vi alla överens om. Kvinnor och män ska ha sam-ma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomlivets alla områden, står det. Och det förutsätter enjämn fördelning av makt och inflytande och sammamöjligheter till ekonomiskt oberoende och lika vill-kor, som det står i vår skrivning.Margareta sade i gårdagens interpella-tionsdebatt: Kalla det gärna mål om ni inte vill an-vända uttrycket kvotering - det kan kvitta eftersomdet egentligen betyder samma sak.Där tycker jag att man i en kort mening har visatvar vi skiljer oss väldigt starkt. Tydligen regerar fort-farande den gamla vänsterbilden i regeringen, medkvinnor som kollektiv och lösningar därefter: kvote-ringar, regleringar och utbyggnad av den offentligasektorn.För en liberal är det självklart att vi alla är indivi-der. Det är enskilda kvinnor som får lägre lön än sinamanliga kolleger, och det är de som känner maktlös-het. Vägen till jämställdhet går via möjligheten förvarje enskild kvinna att kunna bestämma över sitt livgenom att man ser att det är ett strukturellt problem igrunden och att de strukturerna faktiskt förändras,inte genom att samma kvinnor placeras i samma mall.Vi har fortfarande en pinsamt starkt könssegrege-rad arbetsmarknad. inom vården är kvinnor, ochen stor del av dem arbetar deltid, mycket på grund aven tradition som gör attA. de har mer hemarbete att utföra än män, ochB. det egentligen kvittar, för de har så taskig lön attde ändå kan stanna hemma till.Vi måste ha fler kvinnor i ledande befattningaroch en allmän press uppåt på lönerna inom de kvin-nodominerade yrkena för att komma till rätta meddetta. Där är vi och våra kolleger i kommuner ochlandsting faktiskt arbetsgivare och borde ta ett störreansvar än vi gör.Folkpartiet ser också monopolet i kvinnors ar-betsliv som ett stort hot mot jämställdheten. Med flerän en arbetsplats ökar möjligheterna att påverka sinarbetstid, arbetsvillkor och lön. När kommunernatvingades anlita bemanningsföretag började lönernahelt plötsligt stiga. Färre sjukskrivningstimmar ochfler som säger att de får större inflytande och att detrivs på den privata marknaden - är det tillfälligheter?Varför denna konsekventa motvilja från regeringenatt till exempel ge vårdpersonalen möjlighet att väljaarbetsgivare, att konkurrera med den kompetens dehar och att starta och driva eget på villkor som ärvettiga?Till sist, för att ta upp lite från den debatt som vihade med i går: Hur ser då enliberal strategi för jämställda löner och jämställdhetut?1. Pudelns kärna: Höj kvinnoyrkenas status. Men detär ju så roligt, så där har vi lite av ett moment 22:För att höja statusen krävs fler män i de så kalladekvinnoyrkena, och för att få in fler män krävs -högre status. Alltså behövs det politik här. Härbehövs höjda löner och en politik som ger bättrearbetsvillkor, till exempel nya karriärvägar ochkompetensutveckling.2. Avskaffa direkt lönediskriminering. Hur gör mandå det? Ett steg på vägen kan ju i alla fall vara attha en vettig lönestatistik med tydliga modeller förarbetsvärdering och rätt titel till rätt befattning.Varför har kvinnor så sällan chefstitlar, men utförchefsarbete?3. Fler kvinnliga chefer. Medvetet arbete för attrekrytera chefer behövs. Om fler kvinnor fickchansen att driva företag skulle vi skapa en breda-re bas att rekrytera ur till toppskiktet. Näringslivetverkar faktiskt ha fattat galoppen, och efter dettaårs alla stämmor kommer vi med all sannolikhetatt se en storartad ökning med kompetenta kvin-nor i ledningarna.Nu är det bara de offentliga inrättningarna kvar,de där vi faktiskt kan göra någonting väldigt aktivt -de offentliga inrättningarna, de som vi säger skullevärna om kvinnorna.Anf. 171 ()replik:Fru talman! Min fråga går till , somju lämnat in en reservation i arbetsmarknadsutskottettill förmån för att jämställdhetsmärka varor i enlighetmed den politik som drivs av framför allt statsrådetMargareta . Det är naturligtvis ganska an-märkningsvärt för att komma från ett parti som annarskallar sig för liberalt.Flera organisationer, som till exempel SvenskHandel, har avfärdat det här förslaget. Det har gått sålångt att regeringen har tvingats upplösa den refe-rensgrupp med representanter för företag och när-ingslivsorganisationer som funnits på grund av desskritik mot den här bristfälliga utredningen.Folkpartiet brukar hävda att man tror på markna-den - i varje fall gör man det i ett flertal av reserva-tionerna. Men varför, , åker plötsligt skygglap-parna fram i fråga om jämställdhetsmärkningen?Märker inte hur argumentationen brister?En frivillig jämställdhetsmärkning hade förmodligenutvecklats på frivillig väg. Det faktum att så inte sketttyder på en viss förvirring.Vad den föreliggande utredningen säger är attmiljöområdet regleras av 300 regler och jämställd-hetsområdet av bara 10. Utifrån det resonemangetdrar , precis som utredningen, slutsatsenatt det behövs fler regler. Är inte fp med på vagnennär det gäller att minska företagens regelbörda?De problem som finns på jämställdhetsområdetkan inte lösas genom en diffus ramlag och möjlighe-ten till en köpt märkning. Det måste vi väl vara gans-ka överens om, . Hur människor känner sig be-handlade sitter inte i siffror. Att behandla människormed respekt handlar ytterst om attityder.Anf. 172 () replik:Fru talman! Den respekt som efter-lyser har vi efterlyst från ett antal gång-er. Det finns en vägran att se att det är strukturellaproblem i samhället - det är inte individregleradeproblem. Det är inte mitt fel om jag som kvinna hartaskigare lön än mannen som arbetar med ungefärsamma sak vid sidan om.Ibland måste det privata bli politik. Det ansåg viredan när vi införde pappamånaden. Det är egentligenen klart oliberal hållning som vi hade långa diskus-sioner om. Men ibland måste det privata bli politikför att vi ska kunna ändra de strukturer som råder.Det gäller jämställdhetsmärkningen såtillvida attdet kanske är ett steg på vägen. Det kanske är det sättvi kan bilda opinion på. Ni såg vad som hände medmiljömärkningarna. Jag vet, jag har arbetat med mil-jömärkning. Det är en djungel att ta sig igenom, mendet fick effekt. Folk valde faktiskt efter miljömärk-ning. Att man sedan inte visste vad en svan eller nå-gon annan symbol stod för - man visste i alla fall attdet var ett märke att gå efter. Därför tror jag på det.Ibland måste vi som politiker faktiskt vara politi-ker också.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Det låter mycket bra, . Men detgår inte att jämställdhetsmärka ett företag eller envara på samma sätt som man kan miljömärka en varagenom att mäta utsläpp eller energiåtgång. Det ärvisserligen mätbart hur många av varje kön som äranställda på en arbetsplats, det medger jag. Men siff-rorna säger ingenting om attityden på arbetsplatsen.Vi var ju överens om att det var det centrala.I den utredning som har genomförts, SOU2002:30, sägs att ett företag är mansdominerat ellerkvinnodominerat om det ena eller andra könet utgörmer än hälften av företagets personal. Logiskt sett ärett företag med exakt jämn könsfördelning idealet,enligt det sättet att resonera. Men vad händer omnågon blir sjuk? Vad händer om någon byter jobb?Blir företaget då direkt dominerat av ett kön och iförlängningen mindre jämställt? Och hur är det medensamföretagarna, som så ofta brukarsäga sig företräda?Resonemangen om jämställdhetsmärkningen byg-ger ytterst på ren siffermagi där det bara är talen somär viktiga i stället för effekterna. Det är beklagligt attFolkpartiet ställer upp på den felaktiga politiken, detmåste jag säga.Anf. 174 () replik:Fru talman! Vi kan ju inte vara överens om all-ting, . Så är det bara.Miljömärkningen är inte heller sifferbaserad. Denär också godtycklig, om du ser på den i grunden.Du kan inte sätta siffror på värderingar, det förstårvem som helst. Men det är en indikation. Jag tror attdet är viktigt att vi som politiker vågarsätta ned foten och markera. Då får vi också bestäm-ma de regler som ska styra det.Anf. 175 ():Fru talman! , , tog uppfrågan om lönediskrimineringsmålen ska ligga i Ar-betsdomstolen eller allmän domstol. Kristdemokra-terna har medverkat aktivt till att få till stånd dettillkännagivande som finns i betänkandet om att viska titta på frågan på ett öppet sätt. Vi har nämligenen lite mer ödmjuk inställning till det än Folkpartietkanske har. Det är inte säkert att det ena alternativetär det bättre. Det är viktigt att vi får en belysning avom allmän domstol eller Arbetsdomstolen är det bästainstrumentet för den som känner sig diskriminerad.Vi ska fundera utifrån den personens perspektiv påvilket instrument vi ska välja för att ge den bästachansen att få sina mål prövade på ett bra sätt. Vitycker att utskottet har landat på en bra slutsats.Jag vill redan nu yrka bifall till reservation 3. Vinöjer oss med att rösta om den reservationen men stårsjälvklart bakom våra resterande reservationer.När jag läste betänkandet kom jag fram till attframför allt ett ord var centralt - "utredning". Nästaord som låg nästan lika högt upp var "lag". Jag räk-nade till att ordet "utredning" nämns över hundragånger i betänkandet. Hänvisningar till gamla utred-ningar, sittande utredningar och framtida utredningarär legio. Om inte utskottsmajoriteten svarar med enutredning kräver oppositionen nya utredningar ochnya lagar. Det sitter dessutom utredningar för att sehur man kan föra ihop flera lagar.Det slår mig, när jag läser betänkandet, med vil-ken iver vi alla ropar på utredningar och lagar som etthot för att lösa diskrimineringsproblem och brist påjämställdhet.Självklart behövs det lagar, både för att kommatill rätta med problemen och för att markera vilkanormer som ska gälla i vårt samhälle. Men, handen påhjärtat, visst finns det en risk för en övertro på lag-stiftningen och utredningsväsendets roll i samman-hanget. Vi kanske borde lägga lite mer energi på attfundera över våra egna fördomar och bilda opinionför att ändra attityderna, så att diskriminering ochbristande jämställdhet trycks undan varhelst de dykerupp.Vi kristdemokrater har föreslagit att en värde-kommission ska inrättas för att stimulera diskussio-nen om de värden som är grunden för vår demokrati:mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett mångfal-dens samhälle. En värdekommission efter exempelvisnorsk modell skulle kunna bidra till ett bättre samtalom värderingar - runtom i vårt eget land, mellan mänoch kvinnor, mellan svenskar och nya svenskar, mel-lan olika generationer och mellan stad och land. Jagtror att en sådan värdekommission skulle kunna spelaen väsentlig roll för att lyfta upp värderingsfrågornapå bordet, skapa samtal, skapa forum för samtal ochockså vara ett sätt att följa upp den lagstiftning vi har.Fru talman! Jag ska citera ur Kristdemokraternasprincipprogram. Det står så här: "Grunden för jäm-ställdhet mellan kvinnor och män är alla människorslika värde. Kvinnor och män ska ha likvärdiga vill-kor, både formellt och informellt, för att kunna ut-veckla sin fulla potential. Jämställdhet är att bådakönen får makt över sina liv, makt att forma sitt livutifrån sina egna önskemål. Det är en viktig uppgiftatt undanröja traditionella föreställningar, fördomar,strukturer och juridiska hinder som försvårar ochförhindrar jämställdhet mellan män och kvinnor.Detta gäller familjeliv, arbetsliv och samhällslivet iövrigt. "Jämställd är jag alltså inte om jag på grund av mittkön inte får utvecklas som jag själv vill, som jag självvill forma mitt liv. Det innebär att vi måste ha enödmjukhet inför de individuella livsval som männi-skor gör men också inse att det finns strukturer, atti-tyder och fördomar som låser människor och förhind-rar dem att få förverkliga sina ideal och livsprojekt.Ett sådant exempel är lönefrågan. Det är kanske detmest tydliga exemplet på ett område där vi märker attdet finns strukturer i vårt samhälle som gör att kvin-nor i regel hamnar på lägre löner, hur man än vänderoch vrider på det. Det är som sade,man kan räkna lite olika. Men hur man än vänder ochvrider på problemet har kvinnor en sämre löneut-veckling. Jag kommer tillbaka till det senare i mittanförande.Jag vill också notera att i en de-battartikel i tillsammans med dåvarandevänsterledaren skrev under denstolta parollen . Bland annat klargjorde man att regeringen nutillsammans med skulle överväga enlagstiftning som ska tvinga bolag att kvotera in kvin-nor i styrelserna. Man skulle föreslå att företagen isina årsredovisningar ska redogöra för könsfördel-ningen i företaget. Det är ett förslag som man hardammat av i en ny debattartikel på allde-les . Vidare aviserade och attde är beredda att skärpa jämställdhetslagen för attuppnå målet om lika lön för lika och likvärdigt arbete.En ökad representation av kvinnor på ledande be-fattningar och lika lön för lika och likvärdigt arbete ärsjälvklart målsättningar som stö-der och arbetar aktivt för. Men regeringens ochVänsterns jämställdhetspolitik klingar ganska falskt.I samband med att vi lämnar vår årliga jämställd-hetsmotion i granskar vi, för tredje året irad, hur regeringen lever upp till sina egna högtidstaloch målformuleringar. År resulterar dengranskningen i ganska dyster läsning. Antalet kvinnori ledande positioner är fortsatt lågt, och löneklyftornamellan kvinnor och män i ökar istället för minskar.Det är viktigt att den politiska ledningen i ett landär ett föredöme i jämställdhetsfrågor. Handling måsteöverensstämma med ord. I annat fall förlorar politi-ken och politikerna i trovärdighet.Jämställdhetsministern kritiserar ofta näringslivetför att det finns för få kvinnor på beslutande poster.Det gör det extra viktigt för regeringen att måna ommåluppfyllelsen för egen del. Därför är det mycketanmärkningsvärt att det bland de 18 myndighetsche-fer som regeringen utsåg inte fanns en endakvinna. Enligt statistik som förtransporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , ochLänstrafikens huvudmän bedövande överrepresente-rade av män, trots att det inom transportsektorn fattasbeslut som verkligen berör stora delar av hela sam-hällsplaneringen.Även vid tillsättningen av ambassadörer har re-geringen valt att inte tillämpa sina egna doktriner. Avde 90 ambassadörer som är stationerade runtom ivärlden är endast 18 kvinnor. När regeringen kritise-rades för att endast ett fåtal av de nyutnämnda ambas-sadörerna var kvinnor svarade utrikesminister att det inte fanns tillräckligt många kompetentakvinnor att utse. Det är ett skamligt underkännandeav alla välmeriterade kvinnor.År 2001 ägde staten aktier i sex börsbolag. I tvåav dessa var staten indirekt ägare, och som storägarehar man avsevärda möjligheter att påverka nomine-ringarna till bolagsstyrelserna. Ingen av de statligastyrelserna hade en kvinnlig ordförande, och endastett bolag - som det hette - hade enkvinna i vd-stolen. Hon har numera avgått. År 2001fanns i de sex bolagen 56 ordinarie styrelseledamöter.Av dem vara bara nio kvinnor.Statliga myndigheter ska enligt regeringen arbetamer aktivt med jämställdhets- och lönefrågor. Löner-na i är dock synnerligen ojämlika.Den senaste statistik som finns att tillgå är från sep-tember 2002, alltså endast några månader gammal.Den visar att bland handläggarna i exempelvis Justi-tiedepartementet tjänar männen runt mer permånad än kvinnorna. Det kunde vara intressant atthöra kommentera detta; hon har ju erfa-renhet från det departementet.Löneskillnaderna har alltså ökat med nästan1 . Det är minst sagt an-märkningsvärt att regeringen, som denpåpekar vikten av jämställdhetspolitiken, låter löne-diskriminering förekomma på det sättet.Om man följer löneutvecklingen bland handläg-garna inom från andra kvartalet1999 kan man konstatera attlöneskillnaderna mellan män och kvinnor ökat i åttaav elva departement. Det är en mycket intressant ochslående läsning.Nu visar också en gjord kartläggning attdet framför allt är kvinnor som riskerar atthalka efter. I tidningen kundeman läsa: Är du kvinna över 45 och ar-betar på är risken stor att din löne-utveckling är sämre än dina kollegers. Jämställdhets-minister slår ifrån sig i en kom-mentar: De strukturer som finns i samhället i övrigtfinns också här. Om man inte kan sopa framför egendörr, hur kan man då sopa på andra områden?Fru talman! Vi har självklart mycket kvar att görapå jämställdhetens område. Det gäller många olikaområden i vårt samhälle. Lagar i all ära, men detviktiga måste ändå vara att vi försöker leva efter delagar vi redan har. Vi måste dessutom ta vårt egetansvar i alla sammanhang för att förändra de attityderoch värderingar som trots lagar ofta innebär att män-niskor diskrimineras och jämställdheten inte finns därden borde finnas.Anf. 176 ():Fru talman! Det aktuella betänkandet handlar ommänskliga rättigheter. Det handlar om alla männi-skors lika värde, om allas rätt till samma förutsätt-ningar, rättigheter och skyldigheter, oavsett om manär kvinna eller man, svart eller vit, handikappad ellerej.Det är viktiga frågor som vi väl aldrig kommer attbli färdiga med. Vi måste bevaka att deframsteg som gjorts håller i sig och att vi utvecklarbåde teori och praktik så att vi kan påverka utveck-lingen åt rätt håll.Nu är en större översyn av hela diskriminerings-lagstiftningen på gång. Det är bra och nödvändigt,även om det också innebär att processer stannar av iavvaktan på utredningen. Det märks tydligt i dagensbetänkande, vilket också var inne på,att många frågor nu hänvisas till den stora . Det handlar om transpersoner,ålder, funktionshinder med mera. Förväntningarna påden diskrimineringskommitté som sitter och arbe-tar är stora.Utan att förringa andra diskrimineringsgrundertänkte jag ändå mest ägna mig åt jämställdhet mellankvinnor och män. Det handlar om diskriminerandemönster - det har pratats om strukturer - som delarmänskligheten i två där könet avgör om enindivid ska ha stora eller små möjligheter att få makt,inflytande, bra jobb, bra lön och så vidare.Trots att jämställdhetsdebatten har pånacken, och medvetenheten får sägas vara rätt storkring de frågorna, tappar vi ofta den självklara analy-sen och glömmer bort vad det handlar om, nämligenatt det är kön som är det avgörande. Orsakerna tilldiskriminering i dessa frågor handlar till syvende ochsist om vilket kön vi råkar födas till.Om man lyssnar på debatten verkar det som omTobias tycker att det stora problemet är allade korkar som han talade om. Det var ett fyndigtanförande, men analysen blir ändå märklig - att depolitiska initiativen skulle skapa de nya problemen.Det är ingen analys som för saken framåt.Stefan Attefall ägnade mycket tid till att gå ige-nom hur det ser ut i . Han vet alltom det och verkar tro att bristerna i Regeringskanslietpå något sätt sprider ut sig och är orsaken till övrigabrister. Jag hoppas att Attefall gör samma analys närdet gäller det egna kansliet. Jag är nämligen överty-gad om att man i både kd:s och kanslihittar dessa strukturer eftersom de är allmängiltiga.Ett annat exempel på att man missar målet ochtappar bort den självklara analysen - att kön är orsa-ken till diskriminering - är när de borgerliga partiernapratar om privatisering av vård och omsorg, alltså attprivatisering skulle vara ett medel för att uppnå merajämställda löner och komma till rätta med lönedis-kriminering. Då utgår man från att det är andra meka-nismer än kön som avgör. Orsaken till att kvinnor harlägre löner än män skulle då bero på vilken arbetsgi-vare de har. På något annat sätt kan man inte tolkaderas resonemang. Vad är det för sorts feminism? Ärdet borgerlig feminism?Ja, borgerligt är det, men är det feminism? I själva verket låter man nog snarare andraideologiska perspektiv ta över och låtsas göra det helatill en jämställdhetsfråga, något som i själva verketskymmer jämställdhetstanken. Man tappar helt bortdet faktum att diskriminering beror på kön.Inte heller skulle en privatiseringsvåg, hur storden än vore, bryta några maktmönster eller flyttafram kvinnors positioner. Tvärtom är det en politiksom innebär att männen kan sitta i orubbat bo medankvinnorna flyttar omkring och byter arbetsgivare ochlöser problemet på det sättet. Kanske är det lugnastså, vad vet jag.En verklig förändring, en verklig jämställdhet,skulle vara både jobbig och hotfull eftersom dethandlar om ett begränsat utrymme. Den dagen kvin-nor på allvar kliver fram och tar för sig innebär mednödvändighet att männen måste avstå utrymme. Ochär ni män som sitter här beredda att avstå makt ochutrymme? Är ni beredda att på allvar dela utrymmetlika? Jag hoppas att det är så, och jag hoppas att detär så att även vi kvinnor är beredda att ta avgörandesteg, för detta kostar på.Det är ingen lätt uppgift att få till stånd verkligaförändringar eller att hitta de politiska redskapen ochverktygen som vi behöver. Dagens jämställdhetspoli-tik har helt klart fört frågan framåt, inte minst när detgäller statistik. Det finns bra redovisningar av hur detser ut i förhållandet mellan män och kvinnor när detgäller olika parametrar. Visst har den fört fråganframåt, men några maktmönster lyckas den inte bryta.I det så kallade 121-punktsprogram som vi harsom grund för samarbetet mellan Socialdemokrater-na, och finns det ett längreavsnitt som handlar om att vrida jämställdhetspoliti-ken och göra den mer feministisk. Detta är ettspännande uppdrag och obruten mark.Ingen vet väl riktigt var vi landar när det handlarom konkret praktisk politik. Ingen har alla svar där.Det har inte heller vi i , även om jagtycker att jag har fog för att säga att vi ligger långtframme i de här frågorna.Det vore värdefullt om fler deltog i det här arbe-tet. Jag skulle vilja ställa en ärlig nyfiken fråga tillFolkpartiet. Den handlar om er reservation. Jag troratt det är reservation nr 2. Det handlar om näringsli-vet. Där skriver ni att det är "dags att använda politi-ken och skapa nya strukturer". Det är en spännandeformulering. Har ni något mer tänk bakom det? Detvore intressant om ville utveckla detankegångarna i ett replikskifte. Som läget är nu ijämställdhetspolitiken är detta ett intressant förhåll-ningssätt till de steg som vi måste ta vidare.Fru talman! All diskriminering är oacceptabel.Det går inte att säga att någon form är värre än någonannan, men den stora samhällsdebatten handlar väljust nu om två större frågor, om jämställdhet och ometnisk diskriminering. Det är väl också där vi har deverkligt stora problemen och de verkliga utmaningar-na. Det handlar om att klara jämställdheten och integ-rationen.Som har påpekats från flera håll pågår det mycketarbete. Vi ska bland annat utvärdera jämställdhetsla-gen. Som sagts håller man på att göra en översyn avhela diskrimineringslagstiftningen.Men allt kan inte vänta. De flesta partier har ju re-servationer och vill lyfta upp olika saker som mantycker ska behandlas med förtur.En reservation som vi har handlar om rättegångs-kostnader vid diskrimineringsmål. Det vill jag särskiltlyfta fram. riskerar den arbetstagare som intehar en organisation eller DO i ryggen att få betaladryga rättegångskostnader om man förlorar ett mål.Arbetsmarknadsutskottet besökte AD och såg just ettsådant mål för någon vecka sedan. I det fallet vågadede här tre männen ta risken.