prot · GQ0960 · 2003-02-18 00:00:00 — Det råkar vara så att stora kvinnodomineradeområden finns företrädesvis i offentlig sektor, och därfinns dessutom kvinnor i en sådan ålder och med ettdubbelarbetande liv bakom sig att de säkert är merutsatta.Om det är det som och HenrikWestman vill höra, tror jag att det finns ett lednings-problem i offentlig sektor. Jag är inte så säker på attdet beror på att det just är offentlig sektor. Det kanbero på att det är stora organisationer. Jag tror nämli-gen att det man kan se hos små företag inte är attarbetsgivarna är så särskilt mycket duktigare ellermer begåvade att hantera sådana här situationer, utandet är just att de är lite mindre och skapar närhet.Av det tror jag att stora organisationer ska lära.Man måste utveckla ledarskapet så att människor blirsynliggjorda. En av de fokusfrågor som jag vill ta uppi den här debatten och i åtgärderna mot ohälsan är justledningsansvaret, inte bara i offentlig sektor utan överhuvud taget.Jag kan ställa mig ungefär samma fråga som nihar ställt: Varför är det bättre och sämre hos privataarbetsgivare? Jag har träffat många företag därman har nått alldeles lysande resultat genom att vidtaett antal åtgärder. Jag ser andra arbetsgivare som inteförmår göra någonting. Vad beror det på? Är detattityder hos arbetsgivarna som gör att man inte fårtill det i vissa företag, medan man får till det i andraföretag?Det finns en potential bland arbetsgivarna att göraväldigt mycket som inte fordrar beslut hos vare sigregering eller riksdag. Låt oss hoppas att också denpotentialen kan utnyttjas för att förbättra det läge vihar.Anf. 58 (m):Fru talman! Jag tror att man generellt kan säga -det kan jag instämma i - att i stora organisationermed ett anonymt ledarskap finns det en tendens attarbetstagaren försvinner, och där finns det ett sam-band med en relativt hög frånvaro. Då kan man sägaatt det väldigt ofta finns inom den offentliga sektorn.Frågan är varför det är bättre på vissa ställen ochsämre på andra ställen. Det är klart att det i vissadelar av landet finns en tradition, att det finns ettsamband mellan vad man gör och vad man får. Lägg-er man manken till blir det lite bättre. Det var för-modligen ganska påtagligt iSverige. Man kunde få det bättre, och genom extrainsatser kunde man göra det ytterligare lite bättre.Sambandet mellan vad man gör och hur man får det,ekonomiskt och socialt, är viktigt - det finns mångadimensioner i detta.Detta samband har delvis luckrats upp , kanske framför allt i storstadsregionerna. Detkan hända att det i trakter med småföretagsamhet -det finns många Gnosjöområden - finns en ganskahög arbetsmoral och en viss social kontroll. Det kanibland vara lite besvärande, men i detta avseendefungerar det ganska effektivt och bra. Det tror jag ären utomordentligt viktig förklaringsfaktor.Sedan är jag alldeles övertygad om att det finns outnyttjad potential bland de människor inom deolika kategorierna som inte kan gå till arbetetvarje dag. Och en politik som tar sikte på framtidenmåste ju bygga på att man ska få dra större nytta avden här potentialen. Det handlar om sjukskrivna somkan rehabiliteras snabbare och arbeta något i ställetför inget. Det handlar om människor som jobbar förlite, som vill jobba fler timmar etcetera.Men det är ju också, fru talman, viktigt att detfinns arbeten till de här människorna, som förhopp-ningsvis kommer ut och vill komma ut på arbets-marknaden. Då är det nödvändigt att man för en poli-tik som stimulerar nyföretagande, företagsamhet, såatt de här arbetena står till buds när människor avnågot skäl vill komma ut på arbetsmarknaden. I detavseendet tycker vi att regeringen har brustit påtag-ligt. Man kan lära av de goda exemplen. Det är ingenslump på något sätt att man har de lägsta sjuktalenoch de lägsta arbetslöshetstalen i och i ettantal andra län där just småföretagsamheten står högti kurs.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tycker att det är jättetrevligt attstatsrådet har en ödmjuk inställning till underlagetoch när det gäller att vi kan ha lite olika uppfattningaroch att vi kanske är överens om vad vi bör göra.Men, , jag vill ta upp det där medsjukskrivningarna, som ingår i beräkningarna när manska klara ut hur sysselsättningen är. Vore det inte braom man kunde slippa sådana rubriker som"Sjukskrivning räddar sysselsättningsmålen"? Dettahar man kunnat läsa bland annat i Dagens industri.Poängen med den artikeln och med min interpellationär att de ökade sjukskrivningarna gör att det på pap-peret ser bättre ut när det gäller regeringens mål om80 % sysselsatta, men i praktiken har en stor del avsysselsättningsökningen ätits upp av ökade sjukskriv-ningar. "Jag jobbar inte här. Jag är bara anställd." Det ären klassisk rubrik som har fått en ny innebörd i da-gens svenska arbetsmarknad. Den officiella statisti-ken klassar alla anställda, även de som är sjukskrivna,som sysselsatta. Men vi får tydligen leva med det härytterligare . 60 Statsrådet ():Fru talman! tog upp fråganom det möjligen handlar om moral. Det tror inte jag.Jag tror att detta är något som är mycket mera sam-mansatt än så. Jag kommer att till varje pris, nästan,försöka värna om och vårda sjukförsäkringen. Jagmedger rakt upp och ned att det finns brister i hand-läggning. Det finns brister i tillämpning. Det saknasresurser, och det finns sådant som inte fungerar bra.Det gör att många människor inte tillräckligt snabbtfår det stöd som de behöver för att kunna kommatillbaka till arbete.På tror jag mig ha identifierat ettproblemområde som det går att göra någonting åt,men fråga mig inte i detalj hur - jag kommer att åter-komma till det . Jag tror nämligen attdet finns en fundamental brist när det gäller vår för-måga att snabbt fånga in människor när de har blivitsjuka. Jag tror också att det finns en brist i myndig-heternas och för den delen arbetsgivarnas förmåga attsamverka om rätt åtgärder tillräckligt snabbt. Dettavill jag försöka ändra på.Jag kommer att lägga fram förslag. Förhopp-ningsvis kommer en proposition , och jagkommer att återkomma senare med förslag till åtgär-der. Det senaste initiativet som jag har tagit handlarom att höra med AMS och -det har kritiserats från olika håll - om det finns förut-sättningar att effektivare närma sig individen på etttidigt stadium, så att inte individen, som , råkarhamna mellan stolarna. Så får det inte vara. Jag tän-ker vara oerhört envis när det gäller detta. Jag villnämligen inte att vi ska öppna för den typ av argu-ment som naturligtvis kommer om det är brister isjukförsäkringstillämpningen och som gör gällandeatt individen egentligen har en bristande eller en lågmoral eller är arbetsskygg. Samhället måste se till attindividen inte utsätts för risken att bli skuldbelagd föratt hon eller han råkar vara sjuk.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:164 omarbetsmarknadspolitikenAnf. 61 Statsrådet ():Fru talman! har ställt följandetvå frågor till mig:Vilka initiativ kommer jag att ta för att åtgärdabrister och tillkortakommanden inom arbetsmark-nadspolitiken som revisorer enhälligtredovisat i sin rapport av AMS ochlänsarbetsnämnderna?Vilka initiativ ämnar jag att ta för att öka de ar-betslösas inflytande över val av arbetsmarknadspoli-tisk åtgärd?Jag vill inledningsvis säga att det är viktigt attvara lyhörd för den kritik som riktats mot arbets-marknadspolitiken. Det innebär inte att jag håller medom allt eller på något sätt tycker att den arbetsmark-nadspolitiska verksamheten har sådana brister att deninte fungerar.Arbetsmarknadspolitiken har bi-dragit till att skapa det välfärdsamhälle vi har ,bland annat genom att tillse att arbetsgivare fått denarbetskraft de behöver och att människor inte slagitsut från arbetsmarknaden. Detta ska arbetsmarknads-politiken fortsätta att bidra med. Ett konkret och braexempel är hur AMS i samarbete med fack och ar-betsgivare halverat deltidsarbetslösheten inom vårdoch omsorg.Jag har tidigare i olika sammanhang i riksdagensagt att det inom pågår ett arbetemed att utveckla och förbättra verksamhetsuppfölj-ningen inom arbetsmarknadspolitiken. I arbetetkommer även målen att ses över, och det kommer attavspeglas i den kommande budgetpropositionen.Riksdagens revisorers granskningsrapport är givetvisett viktigt underlag i detta arbete.Regeringen har under pekat på brister istyrning och uppföljning inom Arbetsmarknadsver-ket. Denna kritik har tagits på allvar av AMS. Styrel-sen genomför nu ett internt organisationsprogram föratt komma till rätta med dessa brister. Såvitt jag kanbedöma är AMS på rätt väg. Jag kommer att följamyndighetens vidare arbete noggrant.Henrik frågar också vilka initiativ jagavser att ta för att öka de arbetslösas inflytande överval av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. HenrikWestman refererar till revisorers rapportoch menar att den enskilda människan har mycketlitet inflytande över vilka åtgärder som prioriteras.Störst inflytande har regeringen, följt av AMS ochlänsarbetsnämnderna, enligt de svar som revisorernafick i en enkätundersökning.Jag tycker att blandar ihop styr-ningen av myndigheten och den enskildes möjlighe-ter. Det är och regeringens ansvar att för-dela, prioritera och styra den statliga verksamheten.Det behöver absolut inte ligga i konflikt med attden enskilde utifrån sina förutsättningar och möjlig-heter ska ha ett inflytande över vilka arbetsmarknads-politiska åtgärder som kan vara aktuella. Därför harockså regeringen under ett flertal år påtalat betydelsenav den individuella handlingsplanen. Handlingspla-nen ska utformas i samförstånd mellan den arbetssö-kande och arbetsförmedlingen.Jag vill avslutningsvis framhålla att det råder storaskillnader mellan regeringens och synpå hur arbetsmarknadspolitiken ska bedrivas. Jag trorinte att vi får ett bättre samhälle om tryggheten förden enskilde försämras vilket blir konsekvensen omModeraternas förslag om kraftiga besparingar ochnedmontering av arbetsmarknadspolitiken och arbets-rätten realiseras.Anf. 62 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Min interpellation grundar sig på att revi-sorernas kritik är enhällig - från vänster till höger.Den är omfattande och allvarlig: De arbetslösas in-flytande över vilka åtgärder de ska bli föremål för ärminimalt. Det anses snarare vara regeringen än per-sonalen ute på arbetsförmedlingarna som har det storainflytandet. Målen är för många och delvis motsägan-de. Det skapar förvirring också bland de anställdainom AMS.Jag tycker att ministerns svar är försiktigt. Det ärkanske naturligt med hänsyn till bakgrunden. Menhan tycker också att jag har blandat ihop styrningenav myndigheter med den enskildes möjligheter. Så ärgivetvis inte fallet.Han säger att det är och regeringensansvar att fördela, prioritera och styra den statligaverksamheten och att det inte ligger i konflikt medden enskildes möjligheter att påverka vilka arbets-marknadspolitiska åtgärder som kan vara aktuella.Nej, teoretiskt skulle de inte behöva vara i konfliktmed varandra. Men om det nu är så?IFAU har i en tidigare rapport konstaterat att denviktigaste faktorn vid fördelning av arbetsmarknads-politiska medel är AMS egna administrativa rutineroch krav, inte den arbetslöses behov, arbetserfaren-het, arbetsmarknadsläget etcetera. Går det att tolkastatsrådets svar på annat sätt än att han anser att pro-blemen - om de finns - är på gång att åtgärdas och attde inte är av så allvarlig art?Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Jo, , jag tycker det ärallvarligt med den kritik som har riktats mot delsArbetsmarknadsverket, dels regeringen. Jag tyckerdäremot att det är orättvist att säga att vi tar lätt påkritiken och att ingenting görs. Det är fel.Jag tycker inte om att behöva försvara arbets-marknadspolitiken mot kritik. Jag tänker användamycket energi för att förbättra det som inte är bra. Jaghar ingenting emot - tvärtom tycker jag det är helt isin ordning - att i kammaren ställas till svars för denpolitik som regeringen bedriver och de myndighetersom regeringen och jag som statsråd är ansvarig för.Jag kommer att återkomma varje gång dessa frågorkommer upp. Det är viktigt.Arbetsmarknadspolitiken är en hörnsten för ett välfungerande samhälle. Vi må ha lite olika uppfattningom hur arbetsmarknadspolitik bäst bedrivs. Jag vill haen arbetsmarknadspolitik som innehåller rätt ochmöjlighet för enskilda individer att snabbt kommatillbaka till jobb, som innehåller en effektiv förmed-lingsinsats som gör att arbetsgivare som efterfrågararbetskraft kan få den snabbt och som prioriterarutbildning på ett sådant sätt att rätt arbetskraft finnsatt tillgå och att det inte uppstår flaskhalsar. Det är tilloch med så stort och så viktigt att det kan vara självagrundvalen för huruvida vi förmår att upprätthållahög sysselsättning och låga räntor framöver. En ar-betsmarknad som inte fungerar kommer sannolikt attleda till haverier i lönebildningen. En arbetsmark-nadspolitik som ger flaskhalsar och skapar överhett-ning kan äventyra både inflations- och räntemål. Jagtänker medverka till att arbetsmarknadspolitiken kansvara upp mot de krav som ställs på den.Jag vet att det pågår ett omfattande förändrings-och förbättringsarbete inom AMS. Jag har en listaöver åtgärder som vidtas men som jag just för ögon-blicket avstår från att trötta kammaren med. De är välredovisade i andra sammanhang.Jag kan försäkra om att jagtycker det är så pass obehagligt att behöva stå tillsvars för brister inom arbetsmarknadspolitiken attbara det utgör en väldigt kraftig drivkraft hos mig föratt återkomma med förslag till förändringar, precissom vi håller på med just nu.Anf. 64 ():Fru talman! Jag blir riktigt glad över ministernssvar. Vi är tydligen överens på ganska många punk-ter. Det gläder mig. Vi är överens om att man måsteta arbetsmarknadspolitiken på allvar. Vi är överensom att det är ett fundament för vår välfärd att denfungerar på ett bra sätt. Där är vi helt överens.Hans Karlsson ogillar kritik och att behöva stå tillsvars för saker och ting. På samma sätt vill jag be-möta åsikten att moderat politik skulle innebära katastrof. Så är det ju inte alls.Vi vill inte alls ta bort åtgärder för de arbetslösa.Men vi vill förändra och förnya åtgärderna. De ar-betslösa måste få inflytande över vilka åtgärder justde ska genomgå. Självklart tycker vi att man ska tastor hänsyn till bakgrund, behov, intressen och ut-vecklingen på arbetsmarknaden. Statsrådet har kanskerätt i att och Socialdemokraternas syn-sätt och politik skiljer sig åt en hel del. Vi tycker attdet verkar som om Socialdemokraterna vill behållanuvarande system medan vi vill utveckla och föränd-ra politiken så att den som har blivit arbetslös tas påallvar och att alla som står utanför arbetsmarknadenkänner att de bli sedda.Men det är möjligt att det inte är så stora skillna-der. Jag tolkade, som sagt var, ministerns svar mycketpositivt. Jag tror nog att vi har ungefär sammagrundinställning att detta är en utomordentligt viktigfråga som vi måste ta på yttersta allvar.Anf. 65 ():Fru talman! Om statsrådet avstår från sitt inläggfår jag väl bara lägga till en liten förhoppning. Det ärklassiskt att när revisorerna har intresserat sig förnågonting så aktiverar sig myndigheter och regeringganska snabbt. Då brukar det bli så att regeringenskolleger i ansvarigt utskott därefter kan föreslå avslagpå revisorernas förslag med hänsyn till de åtgärdersom redan är på gång. Det ska nu bli väldigt intres-sant att se vad som händer i arbetsmarknadsutskottet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:165 omstödet till arbetshandikappadeAnf. 66 Statsrådet ():Fru talman! har ställt följandefrågor till mig:Vilket initiativ ämnar jag vidta för att alla arbets-handikappade ska få det stöd de har rätt till och blibehandlade med respekt och vilka initiativ ämnar jagvidta för att tillse att dessa stöd enbart går till demsom är arbetshandikappade?Henrik refererar till en rapport frånRiksrevisionsverket som kom och sombygger på granskningar som gjorts under åren 1997-1999.Regeringen har i olika sammanhang kommenteratdenna rapport, i bland annat olika budgetpropositio-ner men också här i kammaren.Jag vill trots detta och trots att rapporten är någraår gammal än en gång kommentera Riksrevisionsver-kets kritik.RRV har granskat ett antal personakter och inter-vjuat handläggare av lönebidrag och kommit fram tillatt en alltför stor andel av besluten ej haft sin grund iett arbetshandikapp.Arbetsförmedlingen ska göra en samlad bedöm-ning av hela situationen för en person som sökerarbete. En person som har ett mindre funktionshinderstyrkt av ett läkarutlåtande kan ha stora svårigheter påarbetsmarknaden. Ett omfattande funktionshinder ikombination med bra utbildning och goda referenserbehöver däremot inte alls innebära ett arbetshandi-kapp som kräver statlig subvention.Jag vill också åter kommentera om att "det anses viktigt att de genomsnitt-liga bidragen minskar i omfattning". Jag antar attHenrik därmed avser att arbetsförmedling-en menar att bidragen ska minska.Arbetsförmedlingen har det uppdraget.Enligt förordningen som reglerar hanteringen avlönebidrag ska lönebidrag i princip kunna lämnas ihögst . Det får förlängas utöver det fjärde åretendast om det efter särskild prövning bedöms motive-rat med hänsyn till arbetstagarens arbetsförmåga.Omprövning av bidragsnivån ska ske regelbundet.Jag tycker att detta regelverk är rimligt inte minstutifrån en respekt för den anställde.Alla människor blir snabbare och skickligare i attutföra sina arbetsuppgifter , och det oavsettom ett arbetshandikapp föreligger eller inte. Därförska subventionen till arbetsgivaren prövas regelbun-det. I de fall där funktionshindret har medfört ytterli-gare bortfall i arbetsförmågan så finns också möjlig-heten att bibehålla bidragsnivån, men en prövninganser jag vara relevant.Henrik tar upp frågan om unga handi-kappade.Förtidspensionssystemet har ändrats från och medjanuari 2003. För försäkrade i åldrarna er-sätts förtidspension med aktivitetsersättning. Dennaska till skillnad från förtidspensionssystemet stimule-ra till aktivitet utan att den enskildes ekonomiskatrygghet påverkas. ska undersökaoch stimulera till aktiviteter som kan ha en positiveffekt på sjukdomstillståndet eller den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan.Arbetsmarknadsverket arbetar för att unga arbets-handikappade ska ges särskilt stöd för att etablera sigpå arbetsmarknaden. I samverkan med skolan genom-förs särskilda vägledningsinsatser för att stimulera tillhögre studier och till otraditionella val. Inom varjelänsarbetsnämnd finns en tjänsteman med samord-ningsansvar för arbetet med unga handikappade.Så vill jag återgå till de konkreta frågor som Hen-rik ställt till mig.Jag anser att arbetshandikappade bedöms med re-spekt av arbetsförmedlingen. Jag anser också att de istort får det stöd som efterfrågas och att de arbets-marknadspolitiska programmen avsedda för arbets-handikappade går till avsedd målgrupp.Ändå vill jag säga att regeringen givetvis harlyssnat på den kritik som bland andra RRV har fram-fört, och mycket av det som görs på området kangöras med högre kvalitet till lägre kostnader medhögre effektivitet och träffsäkerhet.Regeringen har därför uppdragit åt olika utredareatt se över de befintliga insatserna för arbetshandi-kappade och vid behov komma med förslag till alter-nativ.De utredningar som pågår är ut-redningen om arbetsmarknadspolitiska program förpersoner med nedsatt arbetsförmåga, som ska redovi-sas och utredningenom styrning och inriktning av , som ska re-dovisas senast den 31 maj 2003.Dessutom finns en utredning som bland annat hartill uppgift att se över det nuvarande systemet medarbetshjälpmedel.Dessa utredningar har inte enbart tillkommit pågrund av kritik. Förändringarinom arbetsmarknaden i form av omstruktureringaroch ökad internationell konkurrens är andra skäl tillatt se över de insatser som utformades under andraförutsättningar än dem som gäller i dag.Jag är angelägen om att framhålla att det är avstörsta vikt att personer med funktionshinder fårsamma möjligheter att delta i samhällslivet som per-soner utan funktionshinder.Anf. 67 ():Fru talman! Än en gång tackar jag arbetsmark-nadsministern för svaret. Interpellationen är skrivendärför att har visat att stödet tillde arbetshandikappade inte fungerar som det vartänkt. Det bör ju vara ordning och reda i det stöd somska gå till dem som behöver bra hjälp.Jag tycker att statsrådet tyvärr på klassiskt sättförsöker tona ned problemen genom att hänvisa till attstudien som jag refererar till presenterades i april2000. Det finns inga färskare studier, vilket gör detännu mer angeläget att se över systemen och vidtakonkreta åtgärder. Det hindrar varken att problemeninte tas på allvar eller att systemen just nu skullefungera bättre.Det enda som är riktigt positivt och som är bra istatsrådets svar är att slentrianmässiga förtidspensio-ner bland yngre arbetshandikappade är slopade. Dentidigare ordningen innebar att det nästan var rutin attförtidspensionera, vilket ledde till att den arbetshan-dikappade blev utestängd från arbetsmarknaden ochdessutom fick en lägre pension.Vad utfallet nu blir i praktiken återstår att se. Dehär grupperna är utsatta, och tillhör dem som många ipolitiska sammanhang lätt glömmer bort. Det tänkerinte vi göra.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte alldeles enkelt att hitta endistinkt skiljelinje så här långt i våra inlägg, HenrikWestman.Vi har satt till utredningarna därför att de ska geett bättre underlag för att fatta kloka och klokarebeslut framöver. Av tidsskäl har jag själv engageratmig först och främst i Samhallsomstruktureringen.Stora förändringar på arbetsmarknaden har ju ocksåfått stora konsekvenser för , precis som för enrad andra verkstads- och sammansättningsindustrier.Det är ett problem.Jag är både angelägen och engagerad när det gäll-er just detta. Vi måste förmå skapa och ta fram jobboch göra det möjligt för människor som är arbetshan-dikappade att inte bara ha ett arbete, utan också ha ettarbete som är utvecklande och som är på riktigt. Detska vara ett arbete där man deltar i produktion, skaparvärden och får lära sig nya saker. Därför gäller bådainriktningarna på utredningarna - de som jag närmasttänker på - frågan om dels hur man rent allmänt skakunna ha lönebidrag i de reguljära arbetsplatserna,dels hur man kan ha en av samhället anordnad verk-samhet i företagsform. Den ska finnas på konkurrens-utsatta marknaden och försöka skapa arbetstillfällensom är bra.Tyvärr är det inte riktigt så . Alldeles förmånga inom har för dåligt innehåll i jobbenpå grund av att det har försvunnit arbetstillfällen. Jagtycker inte om det. Så ska inte de som är arbetshandi-kappade behöva bli behandlade.Jag vill skapa förbättringar på den punkten. Jagtror att detta är möjligt, och jag kommer att ansträngamig för det.Anf. 69 ():Fru talman! Det ska bli intressant att så småning-om diskutera framtid här. Jag misstänker attden frågan lär komma upp, och det finns nog mycketatt diskutera i det sammanhanget.Jag är inte säker på att det är så förfärligt mycketsom skiljer oss åt. säger att han väntarpå viktiga utredningar som man tar allvarligt på, menjag tycker tyvärr ändå inte att det tyder på att han ärberedd att ta några ytterligare konkreta initiativ för attkomma till rätta med alla de övriga problem somRRV pekade på. Det som han erbjuder är två utred-ningar som fullföljer sina uppdrag.Det som jag egentligen efterlyser är att statsrådetpå allvar tar kravet att stödet faktiskt bara ska gå tilldem som är arbetshandikappade. RRV:s rapport visarju att så inte riktigt är fallet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:167 omarbetslösa invandrareAnf. 70 Statsrådet ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor till statsministern om den siffra på 116 000arbetslösa invandrare som nämndes i valrörelsen förraåret. Sammanfattningsvis undrar varsiffran kommer ifrån, under vilka villkor människor-na bakom siffran lever samt vad som ska göras för attdessa människor ska komma i arbete.