prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — När frågan om en verklig miljögaranti, där enskilda EU-länder får möjlighet att gå före i en miljöfråga, förbjuda en farlig kemikalie eller genom exemplets makt påverka sin omvärld, har kommit upp svarar man bara genom ett föredrag om hur det är . I ett insänt papper från regeringen till det italienska ordförandeskapet om miljöfrågorna i del III klargör regeringen tydligt att man önskar en starkare miljögaranti. När samma krav framförs i betänkandet uppmanas kammaren av en bred majoritet att rösta nej till det. Hur kan det komma sig att den socialdemokratiska riksdagsgruppen intar en ställning som är mindre radikal i miljöfrågorna än regeringens? Ni kan ändra på det, utskottskamrater och socialdemokrater. Rösta med oss i reservation 113, där vi yrkar bifall till en verklig miljögaranti. 150 miljoner medlemmar i miljörörelser har gemensamt uttryckt sin besvikelse över konventets förslag. Det saknas i stort målbeskrivningar, och man kan konstatera att konventet och regeringscheferna inte ens har uppnått de krav de själva ställer på EU-lagstiftning. I det som kallas för Cardiffprocessen säger man att miljöaspekten ska beaktas i varje del. Det gör den inte i konstitutionen. Ny progressiv miljölagstiftning som redan är under beredning i EU riskerar att bli förbjuden med den konstitution som håller på att passera, för där säger man att penningintressena alltid ska stå före miljön. Det är min generation som EU:s ledare nu spelar hasard med. Det är min generation som de sätter på spel genom att inte uppfylla sina egna miljömål. De grånande herrarna i konvetet håller på att uppmana till ett generationskrig. Jag började med att berätta om kollegan som frågade om inte vi som vill se ett annat känner oss lite uppgivna när vi står här och ropar för döva öron. Det gör vi inte. Den verkliga uppgivenheten är den som finns på den andra sidan, bland dem som vägrar att se att det finns alternativ till det EU som växer fram. Det finns en uppgivenhet och en tro bland EU:s politiker att EU är den enda vägen. Den brittiska liberala historikern uttryckte det som att man tror att ett som inte går framåt mot enandet i stället går bakåt. Men, som uttryckte det, denna åsikt tar sig uttryck i den så kallade trampcykelteorin för europeisk integration: Om man slutar trampa ramlar cykeln omkull. I själva verket är det så, som alla som kan cykla vet, att man bara behöver sätta ned foten, så stannar man. Och hursomhelst är ingen cykel. Vi ser ett EU som utvidgas med nya länder, länder där man skeptiskt ser på hur spelreglerna nu ritas om när de ska få vara med i spelet. Vi ser ett med en mångfald av demokratier, och då ser vi också att det finns olika vägar att gå. Vi kan välja ett mångfaldens med ett decentraliserat beslutsfattande eller en superstat med hårda nypor och höga murar. Vi kan välja att tillsammans slå in på en ny väg eller att bara springa fortare. När regeringskonferensen är klar och konstitutionen ligger för beslut kan vi säga ja, eller vi kan säga nej. Jag tycker att det är ett beslut som är så stort att hela folket ska få vara med och fatta det. är väl skickad att fatta beslutet om en ny konstitution, skriver utskottsmajoriteten. Ser ni inte bjälken i ert öga fastän av svenskarna hoppar på den? skulle rösta nej om det var folkomröstning . skulle rösta ja. Ni är inte representativa för folket. Hur kan ni då vara väl skickade? Ni går inte bara i otakt med folket. Ni går inte ens i samma led. De marscherar ut i världen. Ni marscherar mot . De vill gå en annan väg än ni. Hur kan ni vara väl skickade när frågan om EU:s framtid inte ens diskuterades i förra valrörelsen? av svenska folket vill ha en folkomröstning det är den näst högsta siffran för hela EU. Ge dem det! Ge oss det! Visa era väljare lite tilltro! Visa den demokratiska debatten lite tilltro! Rösta med oss i reservation 7, som jag avslutar med att yrka bifall till! 22 () replik: Jag måste säga att han på det viset låter mer, om vi talar om generationer, som en äldre brittisk gentleman som långt inne på herrklubben har fått en rejäl vitamininjektion och börjat vifta med . Allting är fel allting! går mot mörker. Men kunde inte ha börjat med att säga att det är fantastiskt med den utvidgning vi nu har fått och den stadga som demokratin har fått? Jag skulle vilja ställa en fråga till : Hade det varit bättre för , , , , , och , för att nämna några länder, om Europeiska unionen inte hade funnits? Svara på den frågan! Det är en viktig fråga . Sedan kommer vi till frågan om kuppen. Jag vet inte om ni hörde det, men anser att det just nu genomförs en kupp. Jag får nog säga att det är en av världens mest långvariga kupper. Den började med det europeiska konventets arbete, fortsatte över vårens riksdagsbehandling och håller på . Den pågår ständigt, och den sker tydligen i slutna rum också. Men detta är lite förvrängt, och det blir extra konstigt eftersom alternativ är ett mellanstatligt samarbete. Då kan man tala om slutna rum och äldre gentlemän och överenskommelser utan insyn. Förklara för kammaren på vilket sätt ett mellanstatligt samarbete är mer demokratiskt än ett samarbete som bygger på en majoritet i parlamentet, en majoritet i rådet och en kvalificerad majoritet av befolkning bakom varje beslut som ska fattas! Tänk på att vände och konstaterade att det som han från början kallade icke-demokratiskt i själva verket var en demokratisk superstat. Det är i alla fall någonting att hämta. 23 () replik: Jag konstaterar att ser sina brittiska kamrater i mig. Jag måste nog göra något nytt med min frisyr eller någonting annat. Självklart är utvidgningen positiv. Vi gröna har bejakat utvidgningen och tycker att de länder som vill ska få komma in i unionen. Vi har till och med i det betänkande som vi behandlar ett särskilt yttrande där vi säger att utvidgningen, nu när den sker, inte bara ska ske på de länders villkor som har funnits med . Nej, vi ska verkligen utvidga det och flytta till . Varför var inte med på det särskilda yttrandet, om man nu vill se en verklig utvidgning på allas villkor? Problemet är det som har blivit konsekvensen av utvidgningen. I stället för att utvidgningen ledde till att man faktiskt avlövade EU och lät det bli ett mellanstatligt samarbete som verkligen löser de problem som är gemensamma i blev konsekvensen att man flyttade ännu mer makt till EU, så som alla tidigare fördragsändringar också har inneburit. I stället för att konsekvensen blev att man skapade ett smalare men starkare EU i de frågor som verkligen är globala blev konsekvensen att EU fortsatte att svälla som koloss. Det frågas från sida hur ett mellanstatligt samarbete skulle kunna vara mer demokratiskt än att man stärker . Men, , folk röstar faktiskt till . Folk röstar faktiskt till det organ som utser våra ministrar som åker i väg på de här förhandlingarna. Folk röstar i väldigt liten utsträckning till . Sedan har jag en fråga till . Jag ställde den redan i mitt anförande. Jag kan bara konstatera att valde att inte svara på den. Den gäller det moderata motståndet mot det som kallas för en EU-president. Jag undrar om det motståndet kommer att vara lika rakryggat när frågan kommer tillbaka till bakom stängda dörrar som det var i anförande här i talarstolan. Den frågan kvarstår, och jag hoppas att jag kan få svar på den i nästa replik. 24 () replik: Förklaringen till att det mellanstatliga är mer demokratiskt var väl inte så lyckad. Det nya EU-samarbetet kommer ju att bygga på att vi även i fortsättningen röstar till och utser ministrar som är en del av beslutsfattandet. Det som skapar det icke-demokratiska är alltså inte detta utan att man dessutom vid sidan om har ett parlament som är direktvalt. Är det det som skapar det icke-demokratiska elementet? Det är konsekvensen av svar. Sedan till frågan om grundlagen. Det är rätt intressant. , liksom , hävdar inte att det nya fördraget strider mot grundlagen, utan de skriver i sin text att vi närmar oss och kanske passerar den gräns som den svenska grundlagen ställer upp. Det är mer modest än det som framförde här. Ett exempel är unionsrättens överordning. Vi har fått en klarhet i att den ska respektera medlemsländernas konstitutionella tradition. har dessutom tagit initiativ till att det ska förtydligas. Och så nämner man de så kallade passerellerna. Vi har klargjort att vi ska vara emot dem, och vi kommer att se till att det gäller för den svenska , oavsett hur andra länder gör, om det går oss emot. På vilket sätt är det odemokratiskt, när ni inte ens i er reservation och i er sakliga text kan komma fram till att det strider mot grundlagen? Den fråga som det nu gäller handlar inte om vi ska ha ett fördrag eller ej utan om det nya är bättre än det gamla. Är det nya klara och tydliga med folkligt inflytande och klara gränser bättre än det som vi har? Det är det som frågan gäller, och det är där som ansvar ligger. Det är vi som har ett ansvar för att följa den processen. Jag är inte rädd för mina väljare. Jag anser att jag har ett uppdrag, och det uppdraget fullföljer vi för att granska regeringen. Vi kommer att se till att regeringen driver det här och förhandlar i den riktning som beslutar. Det är det vi kan bestämma. Sedan vet vi att varje regering måste kompromissa, men har vi ställt ett krav, och vi har bättre förutsättningar att få en bättre konstitution än vad vi annars hade haft. 25 () replik: Jag kan återigen konstatera att valde att inte svara på den fråga som han annars ägnade en stor del av sitt huvudanförande åt, nämligen frågan om EU-presidenten. Hur kommer ni att ställa er i ? Kommer ni att stå lika rakryggade emot en EU-president där för att stå på era väljares sida, eller kommer ni då att svänga när dörrarna är stängda och det inte sitter några på läktaren? ställde ett par frågor. Han frågade: Vad är det demokratiska problemet med EU? Ligger det på parlamentet eller handlar det om det mellanstatliga samarbetet? Det demokratiska problemet är att besluten fattas på en nivå som väljarna inte kan greppa över, alltför långt ifrån vanliga människor. Makten har flyttats längre och längre från människor. Parlamentet är en del av problemet. Det är därför folk väljer att vända parlamentsvalen ryggen. De mellanstatliga inslagen är också en del av problemet. Folk ser att beslut helt plötsligt börjar gälla över oss, beslut som fattas i strid mot den som de har varit med och röstat fram. Det gäller särskilt nu när det blir fler omröstningar med kvalificerad majoritet. Det nya förslaget innebär att mer makt flyttas till EU, att nya områden tas upp och blir EU-befogenheter och att EU kan utvidga sin kompetens. Jag kan med lugn säga att det är sämre än det som ligger , även om jag, som också vet, inte riktigt gillar det vi har heller. funderar lite över grundlagen och våra skrivningar om den. Det är helt riktigt att vi inser våra begränsningar. Vi inser att vi inte stensäkert kan säga att det här strider mot grundlagen. Men vi säger att när så många remissinstanser har sagt att det kan strida mot grundlagen måste frågan utredas ordentligt. Vi måste gräva i det. Vi vill ha en lagrådsremiss och en ordentlig utredning från regeringen. Jag tycker nog att de som röstar emot de reservationerna också skulle må bra av det. Det skulle vara klädsamt om de också insåg sina begränsningar och såg att inte heller de kan avgöra om det här strider mot grundlagen eller inte. En närmare utredning vore klädsam, både för dem som i grunden är för fördraget och för dem som i grunden är emot fördraget. Föredrogs sammansatta konstitutions- och utrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1 Europeiska konventet om EU:s framtid (skr. 2003/04:13). (forts. 5 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. I dagens frågestund deltar fem statsråd: statsrådet , som svarar på allmänpolitiska frågor, utbildningsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 27 (): Jag har en fråga till statsrådet , och den handlar om vårt skatteutjämningssystem. Vi har en bred debatt i landet om detta system. Det är en angelägen debatt, förvisso, men ibland lite underlig, tycker jag. Det är viktigt att slå fast att vi måste ha ett sådant här system för att alla delar av landet ska få lika förutsättningar för att utvecklas. Då är det två huvudmoment som jag tycker är viktiga att ta upp. Det ena handlar om att få fart på tillväxt och utveckling i alla delar av landet, i likaväl som i till exempel mitt hemlän . Den andra del som jag tycker är viktig att diskutera är kommunernas skattebaser. Från sida har vi lagt förslag om ett nytt inkomstskattesystem, innebärande att skattebasen förändras så att det ger minskat tryck på skatteutjämningssystemet, som det skulle ge låg- och medelinkomsttagarna en förstärkning i hushållsplånboken. Vad anser statsrådet om de här förslagen och idéerna om att stärka skattebasen i landets kommuner? 28 Statsrådet (): Jag välkomnar den väldigt tydliga deklaration som gör om att står bakom en långtgående inkomst- och kostnadsutjämning. Jag tycker att det är välkommet. Jag har eftersträvat i den diskussion som pågår om utjämningssystemet att skapa en bred parlamentarisk uppslutning i bakom ett reformerat utjämningssystem. Det finns som bekant väldigt många synpunkter på hur enskildheter i det förslag som presenteras ska utformas inför det propositionsarbete som ska ske . Jag har en öppen attityd och välkomnar en bred diskussion, och jag hoppas att vi kan få ett förslag som stöds av en bred parlamentarisk majoritet. Jag har försökt sätta mig in i förslag om att bredda skattebaserna, och det är en viktig diskussion att föra framför allt i perspektivet av hur vi mer långsiktigt klarar finansieringen av de grundläggande välfärdssystem som kommunerna och landstingen svarar för. Jag har ingen omedelbar reflexion kring för- och nackdelarna med förslag. Det är viktigt att föra en diskussion om de långsiktiga finansiella förutsättningarna för kommuner och landsting. 29 (): Jag tackar för svaret så här långt. Min följdfråga blir: Hur ämnar statsrådet föra den här diskussionen? Kommer den att ske i form av en parlamentarisk utredning, eller på vilket sätt ska vi tillsammans forma ett system som är mer långsiktigt och som ger möjligheter och förutsättningar för alla delar av landet att utvecklas på ett bra sätt? 30 Statsrådet (): Jag vill inte avisera en utredning . Diskussionen pågår redan. är i hög grad engagerade i diskussionen om de långsiktiga möjligheterna att klara finansieringen av våra generella välfärdsåtaganden. Partierna har också ett ansvar att för den debatten. Än en gång: Jag tyckte att det var välkommet att i klartext deklarerade att står bakom att vi måste ha ett utjämningssystem som garanterar lika förutsättningar i alla delar av landet. 31 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till migrationsminister . När man talar om flyktingpolitiken är det väldigt intressant att se den ur ett europeiskt perspektiv. Där kan man säga att den är osolidarisk på det sättet att vissa länder tar ett väldigt stort ansvar och tar emot många flyktingar, inte minst när det är kris och krig i världen, medan andra länder som exempelvis vårt grannland bara tar emot en handfull flyktingar. Det här tycker jag är den stora och intressanta frågan att diskutera när det gäller flyktingar. föreslår EU att man skulle ha mer av gemensam flyktingpolitik. Vad jag har förstått är huvudsyftet att komma åt dem som försöker vältra över hela ansvaret på sina grannländer. Då är min fråga: Vad är regeringens syn på det som pågår i EU? Är detta någonting som är positivt för flyktingpolitiken? Är det mestadels positivt, eller finns det också något negativt i detta? 32 Statsrådet (): Det är mycket riktigt så som påpekar, att det är väldigt olika mellan olika länder vilket ansvar man tar. Det är väldigt olyckligt, särskilt om man ser flyktingspolitiken ur perspektivet att vi har 17 miljoner flyktingar i världen och 400 000 asylsökande i . Då är det naturligtvis oerhört viktigt att vi har ett enhetligt system så att alla länder tar ansvar för flyktingsituationen i världen och ser till att de asylsökande som kommer till blir behandlade på ett rättssäkert och humant sätt. 33 (): Tack så mycket. Jag tror också att det här är helt rätt väg att gå, inte minst med tanke att flyktingar också rör sig mellan de olika medlemsländerna i EU. Det ska inte få bli så att vissa länder till och med använder tekniska regler för att försöka forsla flyktingar vidare till ett annat medlemsland. Jag har även hört att det har varit en diskussion om att man skulle införa begränsningar. Man ska inte ha alltför generösa regler. Där finns en diskussion om tolkningen av detta. Jag förstår att man av till exempel humanitära skäl skulle kunna låta så många flyktingar stanna som landet väljer. Frågan gäller framför allt att komma åt dem som vill ta emot extremt få. 34 Statsrådet (): Precis, förslaget till konstitution reglerar inte allt, utan det är bara vissa avsnitt som regleras. EU kommer inte att detaljreglera allting heller. Precis som säger kommer humanitära skäl inte att regleras. Dem kommer länderna själva att kunna fatta beslut om, och de kan också ligga på en högre nivå ifall man så bestämmer. 35 (): Jag har en fråga till utbildningsministern. Nära en halv miljon människor var beroende av , , för sin försörjning. CSN måste fungera för att de och deras familjer ska få råd till mat, hyra och livets nödtorft. Men CSN har problem. 150 miljoner ska sparas. Elva kontor ska läggas ned, två kontor ska läggas ihop och närmare 190 personer riskerar att förlora jobbet. Studenter oroas över konsekvenserna av dessa neddragningar. Ska det ta att få sina ansökningar behandlade? revisorer har liksom studentorganisationerna efterlyst en genomtänkt strategi från regeringens sida för att komma till rätta med den här situationen, se till att studenter ska kunna känna sig trygga, få sina pengar och få en rättssäker behandling. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker regeringen göra för att leva upp till de här förväntningarna och se till att våra studenter kan känna sig trygga? 36 Utbildningsminister (): Regeringen har med benäget bistånd från arbetat mycket hårt med att stötta CSN så att man kan ge ordentlig och bra service till alla landets studenter. Vi har ökat resurserna kraftigt. Vi har bistått i att bygga upp en ny serviceorganisation bland annat i för att kunna svara på studenters och elevers frågor. jobbar CSN med att använda resurserna på ett sådant sätt att de också kan modernisera sig och använda ny teknik, satsa på informationstekniken. Därför är det ingen besparing de är utsatta för, utan de använder sina resurser på att satsa mer på ny teknik för att kunna förbättra sin service. har också antalet ärenden minskat mycket kraftigt på CSN. Det beror framför allt på att antalet personer i vuxenutbildning har minskat. På många kontor hade man inte fullt upp med arbetsuppgifter. Det är naturligt att man omstrukturerar sin verksamhet. Men vårt krav från regeringens sida är att servicen ska upprätthållas. Här har vi sett mycket goda tecken på en ordentlig förbättring i servicen jämfört med hur det var . 37 (): 150 miljoner ska sparas och nästan 200 människor sägas upp. Det är mycket märkligt att utbildningsministern inte vill medge att detta är en besparing och en nedskärning. Jag är övertygad om att de personer som berörs av detta upplever det som en mycket stark nedskärning och försämring av servicen. Det här svaret visar att regeringen saknar den genomtänkta strategi för att komma till rätta med CSN:s problem som just revisorer efterlyser, som studentorganisationerna efterlyser och som just behandlas här i och i utbildningsutkottet. Det är då något förvånande att de signaler som kommer in från landet inte tas på större allvar av utbildningsministern. Socialdemokraterna här i vill till och med avslå de efterlysningar av strategi för att komma till rätta med problemen, minskat beroende av förseningsavgifter, som CSN är väldigt beroende av, och andra effektiviseringsåtgärder som revisorerna föreslår. Det är också något märkligt, herr talman, att en myndighet som CSN är så oerhört beroende av avgifter och inte av anslag från staten. Det är ju en servicemyndighet. Min fråga kvarstår: Vad tänker ministern göra? 38 Utbildningsminister (): Alla som hörde frågeställaren för tror nog att satsar mer pengar på CSN än vad regeringen gör. Så är icke fallet. Det är ungefär som när brukar kritisera bidragsdelen i studiemedlen. Då tror man också att de satsar mer pengar än vad regeringen gör. Så är icke fallet. Det är alltid mindre. Så det handlar inte om resurser från sida. De är inte beredda att satsa på CSN. Det borgerliga alternativet har varit att låta banksystemet ta över det som är en känslig myndighetsutövning, att avgöra vem som har rätt till studiemedel eller inte. Det säger vi nej till. I stället jobbar vi hårt med att se till att fortsätta den trend som gäller, bättre service till studenterna, för det har de rätt att kräva. 39 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . har det svenska kungörelsesystemet fungerat fläckfritt. är detta hotat. Regeringen har för avsikt att avskaffa Post- och och ersätta denna periodiskt utkommande publikation med e-post eller e-tidning detta utan att säkerheten, trovärdigheten, tillgängligheten eller arkiveringen har utretts till fullo. Inte heller har man utrett vilka skadeståndsprocesser som statsmakten kan drabbas av när den elektroniska publiceringen fallerar, för tekniken är inte perfekt. Det vet ju alla. Det mest besynnerliga i detta är att ägaren av Post- och , alltså , inte har kontaktats i frågan. viktigaste arbete är arbetet med kartläggning av det svenska språket i . Hela detta arbete finansieras av intäkterna från Post- och . uppbär alltså inget som helst statsanslag. Min fråga till är följande: Varför har inte regeringen tagit till sig kritiken och lagt ned det här ärendet? Varför vill man rasera en kungörelseordning som fungerar? Eller tycker man att det är rimligt att lägga ned när den är framme vid bokstaven t som i totalhaveri? 40 Statsrådet (): Som ansvarig för grundlagsfrågorna i regeringen brukar jag här i från tid till annan få frågan om regeringens syn på tillkännagivanden från . Jag brukar varje gång upprepa att regeringen tar tillkännagivanden från på mycket stort allvar. Bakgrunden till den fråga som ställer är just ett tillkännagivande från . råkar jag veta att har varit uppvaktad av ständige sekreterare i den här frågan. Jag kan meddela kammaren att så har jag också varit. Regeringen bereder nu frågan om hur vi ska hantera det tillkännagivande från som vi ifrågasätter. Vi försöker bereda frågan i så positiv anda som det någonsin går. 41 (): Jag tycker att det var ett trevligt och bra svar att man bereder ärendet i en positiv anda. Jag är medveten om att för har fattat det här beslutet. Men medge, herr talman, att det är märkligt att lagutskottet inte fått yttra sig i kungörelsefrågan som påverkar ett antal lagar. Arbetet med , som är ett av världens största kulturprojekt, har inte kulturutskottet fått yttra sig över. Inte heller har man tagit till sig den mycket skarpa kritik som remissinstanserna har framfört. Jag har blivit uppvaktad av , dock icke av dess ständige sekreterare. Men detta är en mycket, mycket viktig kulturpolitisk fråga som kulturutskottet inte har haft rätt att yttra sig över. Detta finner jag anmärkningsvärt. 42 Statsrådet (): Jag uppfattar det som en plädering mot beslut och mot den beslutsordning som finns här i . Det är väl bra att får lufta sina synpunkter på hur frågor hanteras här i . Jag uppfattar inte att de är riktade till regeringen. Regeringen har i grunden en positiv hållning till den syn som har på den här frågan, nämligen att Post- och är väldigt viktig. Den finansierar ordboken som är av betydande intresse för oss alla i . Men, som sagt, jag tror att nästa gång kanske ska vända sig till i den här frågan. 43 (): Jag vill ställa en fråga till biståndsminister .