prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — I det programmet var detta, som KarinSvensson uttryckte det, den viktigaste punkten.Menar verkligen att Stockholmsstad frivilligt skulle kunna avgöra huruvida man villinföra ett försök med trängselavgifter? Menar HansStenberg att man skulle kunna gå ifrån 121-punktsprogrammet och säga: Just den här punkten skavi inte ha? Jag betvivlar att det är på det sättet.Är det inte så att det på något sätt var regerings-korridoren som var det viktigaste? Det är ju inte baranär det gäller trängselavgifter som ni socialdemokra-ter har fått ge vika. Det är också djurskyddsmyndig-heten, näringsförbud på pälsdjur och torskfiskestoppoch vet vad - och framför allt trängselavgifterna,som är den viktigaste frågan!Kom till skott, ! Är det ett beslut,eller är det inte ett beslut? Hur ska vi tolka det här?Håll dig till principfrågan - ska de få välja själva ellerinte?Anf. 116 HANS () replik:Herr talman! Alla de här orden ändrar inte detfaktum att det krävs en lagändring för att införaträngselavgifter. Något sådant beslut är inte fattat iriksdagen. För att införa trängselavgifter i Stockholmkrävs det ett beslut i kommunfullmäkti-ge.Om man inte anser att kommunfullmäktige iStockholm representerar invånare såtycker jag att man har en märklig syn på demokratin.Jag utgår från att de som sitter i ser till kommunens bästa och fattarde beslut som är bra för kommunmedborgarna.Sedan är det en annan sak att partier går till val påolika frågor och att man gör uppgörelser över parti-gränserna. Det förekommer i alla regeringar där ettparti inte har egen majoritet. Så var det också närModeraterna satt vid regeringsmakten; man fick görakompromisser av olika slag. Men det ändrar inte detfaktum att utan ett beslut i kommunfull-mäktige blir det inga trängselavgifter i Stockholm.Anf. 117 () replik:Herr talman! ska jag inte göra misstaget attösa på med frågor till . Jag höll interäkningen på replikerna till ,vilket jag ber om ursäkt för.Låt mig ändå få konstatera att det som Hans Sten-berg säger är att det behövs en lagändring. Det är judärför Stockholmsberedningen har fått sitt uppdrag.Döm då om min förvåning när vi pratar om att luraskjortan av någon och bristen på respekt! Trots att viska utreda frågan ska det införas ett försök undertiden, fast vi inte har utrett hur det hela ska vara. Detär det som jag kritiserar på en punkt - på den bristan-de respekten.Det andra som jag tycker är dåligt är att , som från början inte ville ha det här, nu ärsatt i sjön för att ha ett försöksprojekt ändå - mot sinvilja. Tanken med det som står i infrastrukturproposi-tionen, där det talades om en betydande majoritet, varatt få det hela hållbart mellan valen. Även ni måste juvara medvetna om att valen i har enförmåga att byta majoritet. Jag tror att det kommer attbli så nästa gång också. Då krävs det att man har enlösning som är långsiktigt hållbar. Det är vi alla in-tresserade av.Om man pratar om demokrati - varför ska man dåinte ha en folkomröstning? Det diskuteras nu i . Vi säger att detta borde vara en fråga förhela regionen. Det är hela regionen som kommer attbli drabbad på ett eller annat sätt när det införs en nyskatt på trängsel, om det nu är det som man ska ha.Det handlar om brist på respekt. Jag tror att detsom man har gjort i 121-punktsprogrammet faktiskthar gått rätt över huvudet in i korridoren. Det har mangjort för att behålla regeringsmakten, och det tyckerjag är brist på respekt.Anf. 118 () re-plik:Herr talman! Jag har en känsla av att det blir hop-blandning av olika roller här. Jag kan i och för sigförstå att både den ena och den andra rollen kan blan-das samman i upprördheten här.För det första är det så att vi har partier i det härlandet. De partierna vill bedriva sin politik, och derepresenteras i församlingarna av sina valda ledamö-ter. I det här fallet har det gjorts en överenskommelseom 121 punkter mellan tre partier - Socialdemokra-terna, och . På samma sättgjordes det en överenskommelse mellan de borgerligapartierna inför valet -91, när ni tog makten och inför-de och arbetade för en rad frågor. På samma sättgjorde ni i under den här perioden.Jag var själv med och gjorde den typen av överens-kommelse 1991 ihop med , i kommunalpolitiken i Göte-borg. Det hör till vardagen.Hur ska då detta drivas? Det innebär att partiernakommer att driva frågorna i respektive församlingar.Catharina säger att stockholmarna äröverkörda. Men vem är det som representerar Stock-holm? Det är naturligtvis fullmäktige. Ettmajoritetsbeslut i fullmäktige är det somär stockholmarnas vilja. Det är samma sak i Göte-borgs fullmäktige eller vilka fullmäktige vi nu tar.Det är ju så som vi normalt sett ser på det. Så längedet finns en majoritet i fullmäktige för ett beslut kanvi inte anse att någon är överkörd.Anf. 119 () replik:Herr talman! Det är möjligt att det går att blandaihop rollerna. Jag ska försöka hålla dem lite principi-ellt isär så att vi inte ska blanda ihop dem.Hela debatten här har utgått från att man ärnästan helt överens i utskottet om hur man ska gåvidare när det gäller trängselavgifterna och att manväntar på det mycket genomarbetade förslag somStockholmsberedningen snart ska leverera. Det är bara det att detta bygger på att en kom-mun som vill införa avgifter med en enkel eller bety-dande majoritet - vilket det nu ska vara - kommer inmed sin ansökan till regeringen. Så skedde inte avegen vilja från . Det tycker jag ärprincipiellt viktigt att ha med.Herr talman! undrar om stock-holmarna är överkörda, och tittar på mig lite frågan-de. Det är ju ändå de som har majoriteten i . Vi som har följt valrörelsen har hörtmycket tydligt från representanter som är enmajoritet av majoriteten i att de intealls var intresserade av att införa trängselavgifter.Men som av en uppenbarelse fick man en ny viljaefter det att det på nästa nivå - riksdags- eller så kal-lad regeringsnivå - bestämdes att man skulle viljainföra trängselavgifter. Man kan ju fundera på varden riktiga viljan egentligen finns. Det är väl själv-klart, herr talman, att i egenskap avföreträdare för trots partiets litenhet villvara med och påverka mycket. Själv känner jag attdet har påverkats för mycket i den här regionen om vinu ska få någon tillväxt att tala om över huvud taget.Anf. 120 () re-plik:Herr talman! Jag vidhåller fortfarande att så längeStockholms fullmäktige och majoriteten där fattar ettbeslut så kan man inte anse att är överkört.Det finns inget annat sätt för , eller förnågon annan kommun heller, att manifestera sin vilja.När det kommer till trängselavgifterna tycker jagatt en principiell diskussion är viktig. Vi har kommittill ett gemensamt ställningstagande i utskottet somfem partier står bakom och som manifesterar princi-pen att detta är ett viktigt instrument för att få ordningpå trafiken i storstäderna. Det gäller inte bara Stock-holm, utan det kan lika gärna vara i ellerMalmö eller i någon annat stad där det skulle passa.För min del ser jag gärna att fullmäktigefattar ett beslut om att införa trängselavgifter enligtden här modellen och att pengarna går tillbaka tillstaden så att man kan utveckla trafiken och kollektiv-trafiken och lösa de problem som finns.Anf. 121 () replik:Herr talman! Egentligen skulle jag vilja ställa enhypotetisk fråga och vända på resonemanget. Jagundrar vad som skulle hända om ,med vilken majoritet den än må ha, när man går tillbeslut om att införa trängselavgifter eller inte, kom-mer fram till att man inte skulle vilja göra det. Jagundrar om det skulle ha någon innebörd för den rege-ringskonstellation som finns om det här 121-punktsprogrammet, en av de viktigaste kärnfrågorna,skulle brytas. Det är bara en hypotetisk fråga. Menutifrån det som nu säger skulle mankunna förmoda det.En annan sak som jag konstaterar, inte minst föratt jag själv kör bil in , är att när konjunk-turen blir sämre blir det inte lika trångt på vägarna.Det resonemang som har byggts upp här av majori-tetsförespråkarna är att man ska ha trängselavgifter,även om jag väljer att kalla det för en skatt, för attkunna finansiera kollektivtrafik. Nya vägar vill manju inte bygga. Vad händer när konjunkturen blir ommöjligt ännu sämre och ännu färre bilar kommer inoch man inte får in det förväntade intäktsbeloppet?Kommer vi återigen få stå här och konstatera att detinte finns någon vilja att bygga nya vägar och ingenvilja att förbättra kollektivtrafiken? Vi har ju inte fåtthöra hur vi ska klara det behov som kommer att upp-stå när trängselavgifterna införs, om de nu kommeratt införas.Anf. 122 ():Herr talman! Jag skulle vilja kommentera en av depunkter som finns med i betänkandet. Det gällervägsaltet.Bland de 15 nationella mål som antagitfinns grundvatten av bra kvalitet med som ett delmål.Ett av våra sex transportpolitiska mål är också en godmiljö.Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt attdet statliga motverkar denna strävan ge-nom att fortsätta att salta vintervägarna i den omfatt-ning som sker. sprids ca 300 000 tonvägsalt ut för att förhindra trafikolyckor. Saltet tar signed till grundvattnet och hotar dricksvatten-försörjningen. Vägsaltet förstör grundvattenmagasinoch enskilda brunnar. Det gäller framför allt i de delarav landet där starkt trafikerade vägar ligger i anslut-ning till grusåsar, som till exempel i mitt hemlänVästmanland som är starkt drabbat.Väg 67 tillhör de vägar där saltningen orsakatjättestora problem. I Ulebokällan, som ligger mellanHeby och , har kloridhalten ökat med 800 %sedan saltningen påbörjades . Längs väg252 i finns hushåll med privata brunnarsom försaltas i snabb takt. De kommunala brunnarnassaltproblem är analyserade och kartlagda, men när detgäller de privata brunnarna saknas det kartläggning.Vägverket har inte tagit något eget initiativ för attlösa detta.Det är inte bara grundvattnet som berörs av salt-ningen. Det finns en mängd andra problem som jaginte ska gå in på här.Det här håller alltså på att bli ett stort problem.Vägsaltet är ett effektivt medel för att förhindra svåratrafikolyckor som beror på halka. Det är vi överensom. Vi har antagit en nollvision, och den måste liggafast. måste ändå ha som mål att snabbtminimera användningen av vägsalt utan att försämratrafiksäkerheten. Det finns nämligen andra alternativ.Det finns sand, varmvattensandning, kalkstenskrossoch CMA, som är en förkortning för Kalciummagne-siumacetat. Forskning pågår för att hitta andra medelsom är miljövänligare. Det går också att satsa påbättre snöröjningsredskap och så vidare.Vissa medel är dyrare än det vanliga saltet. Det ärkanske därför som man inte använder dem så mycket.Men det måste ställas i relation till vad ett bra grund-vatten är värt eller vad det kostar att bygga om vissavägavsnitt, för att inte tala om alla förstördabilar och förstörd växtlighet.Vi måste dessutom acceptera att vinterväglag krä-ver ett förändrat beteende i trafiken. Anpassade has-tigheter, bättre information och utbildning är andrasätt att komma åt problemet.Vägsaltet måste alltså bort. Ett enigt utskott kon-staterar att ett verksamhetsmål för är attanvändningen av vägsalt ska minska. Det är oerhörtglädjande att vi är överens om det. Men det går all-deles för långsamt. Det krävs mer flexibla lösningaroch inte ett envist kvarhållande vid vägsaltet som detenda medlet tills något bättre dyker upp.Våra egna transportpolitiska mål är tydliga när detgäller miljön. EU:s ramdirektiv för vatten ger oss intemånga år för att lösa problemet. De familjer som borlängs med väg 252 och alla andra som har fått sinabrunnar nedsaltade kan definitivt inte vänta i alladessa år.Vänsterpartiet vill alltså sätta en bråttomstämpelpå ärendet om vägsaltet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattade under 8 §. )7 § Frågor om kompetensFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU21Frågor om kompetens.Anf. 123 ():Herr talman! Jag tror att det medborgerliga enga-gemanget i, och förtroendet för, den lokala politikenskulle vinna på om kommunerna i större utsträckningän koncentrerade sig på sina huvuduppgifter.Som det nu är sysslar kommunerna till exempel medaffärsverksamhet som skulle skötas bättre av andraoch mycket annat som inte alls kan karakteriserassom kärnverksamhet. Det är värt att noteraatt de kommunala åtagandena var mycket mer be-gränsade , alltså på småkommunernas tid.Tillspetsat skulle man kunna säga att kommuner-na lägger sig i allt möjligt men , ochjust därför, ofta missköter sina viktigaste uppgiftersom till exempel skolan och äldreomsorgen.När kommunerna sköter sådant enskilda närings-idkare annars har hand om uppstår en osund konkur-rens. Ett aktuellt exempel hittar jag i en av lokaltid-ningarna på min hemort. Barometern-OT skriver såhär : "Länets kommuner satsarmer och mer på att driva träningscentrum i simhallar.Men det har ett pris: lönsamhetsproblem för ortensföretag och gym i konkurs. Facit efter att kommuner-na i , , och Oskarshamnblivit aktiva i gymbranschen är dystert, enligt gymfö-reträdare som Barometern-OT talat med. - - - Ochmissnöjet gror nu runt om i län. - - - Mångagymbolag har svårt att klara sig på grund av att kom-muner nu satsar alltmer i sina träningscentrum. Detsom var ett komplement med några skiv-stänger har blivit en konkurrent på orten medavancerade anläggningar som även erbjuder aerobics,step-up och Body Pump. Vanliga affärsdrivande gymkämpar dygnet runt för att få siffrorna att gå ihop. Desitter där med normala marknadshyror, lånekostnaderoch utgifter för personal. Då är det inte lätt att kon-kurrera mot en kommun. säger heltklart att kommunerna inte ska syssla med gym ellersolarier. "Så långt citatet. Mannen som uttalar sig kommersedan med ett tillägg där han säger sin oförytterligamening om politikernas sätt att hantera denna fråga,men den vill jag inte citera här från talarstolen. Sedantillägger han lite mer försonande att det kanskehandlar om missriktad godhet. Man vill väl, men serinte hela bilden.Detta är bara ett exempel. I tidigare riksdagsde-batter har det ofta redovisats kataloger över mer ellermindre exotisk näringsverksamhet i kommunerna,alltifrån blomsterförsäljning och bullbak till videout-hyrning.Enligt kommunallagen och dess förarbeten finnsdet visserligen undantag från grundregeln att kom-munerna ska hålla sig borta från det område där detsom kallas det egentliga näringslivet verkar. Ett käntexempel är hotell och vissa andra serviceinrättningar iglesbygd. Det är bara det att många av de överträdel-ser som sker inte alls gäller glesbygd, vilket de exem-pel jag inledningsvis nämnde visar.Konkurrensrådet, som det egentligen heter, ärtänkt att verka som konfliktlösningsforum, men detfungerar inte eftersom många aktörer inte bryr sig omrekommendationerna.Dagens regelsystem räcker inte och därför vill vimoderater och flera andra partier ha en översyn där,enligt vår mening, även frågan om sanktioner börfinnas med.Dessutom behöver laglighetsprövningen bli bättre.Som det nu är har en kommunmedlem inga möjlig-heter att överklaga exempelvis beslut fattade i kom-munala bolag.Beträffande de kommunala bolagen finns mycketatt diskutera, men får jag nöja mig med en anty-dan eftersom detta ärende inte i sin helhet är med idetta betänkande. handlar det tveklöstom ett större ekonomiskt engagemang än i de fall jagnämnt . Syftet med exempelvis ett kommunaltfastighetsbolag är inte sällan att kunna kringgå full-mäktiges insyn och, med borgen och yt-terst beskattningsrätten i ryggen, göra affärer som inteskulle vara möjliga för en annan aktör med alla deföljder de får.En styrelsemedlem i ett kommunalt bolag kom-mer, hur han än försöker skilja på sina olika roller, atthamna mellan aktiebolagslagen och kommunallagen.Jag tar nu ett exempel som jag känner till.Om han exempelvis offentligt av ideologiska skälvänder sig mot ett bonusprogram i ett företag där hansitter i styrelsen, kan detta mycket väl hävdas skadaföretaget och är i så fall ett brott mot aktiebolagslagenoch kan leda till negativa konsekvenser för den per-sonen.I en reservation från fyra partier menar vi attkommunerna bör ha möjlighet att ge ekonomiskt stödtill enskild barnomsorg. Detta är framför allt en rätt-visefråga. De föräldrar som själva tar hand om sinasmå barn får ändå genom skatten vara med ochbetala för andra familjers barnomsorg. Anledningentill att en familj avstår från en barnom-sorgsplats kan vara att den bor i glesbygd eller heltenkelt att föräldrarna, just utifrån sin kompetens somföräldrar, bedömer att det är bäst för de egna småbarnen att de tas om hand i hemmet. Ett monopolis-tiskt, politikerstyrt system som det nuvarande måsteav varje oförvillad bedömare uppfattas som orättvist.En möjlighet för kommunerna att pröva alternati-va vägar att fördela de mycket stora subventioner somgår till barnomsorgen vore därför ett steg i rätt rikt-ning.Herr talman! I detta fall skulle alltså den kommu-nala kompetensen vidgas något. Jag menar dock attdet är betydligt rimligare att kommunerna får en vid-gad kompetens på ett område som detta än att de tillexempel i ännu större utsträckning än ägnar sigåt affärsverksamhet, ett område som i grunden ärfrämmande för dem.Den offentliga sektorns äldsta uppgifter var myn-dighetsutövning, och god myndighetsutövning är ochförblir en väsentlig uppgift för en kommun. Närkommunerna sedan efterhand fått andra uppgifter, tillexempel inom det sociala området, har dessa ocksåkommit att uppfattas som något slags myndighets-utövning.Den enhetlighet som inte bara är rimlig utan di-rekt önskvärd i fråga om genuin myndighetsutövningpassar emellertid inte alls för till exempel barnom-sorg, vill jag hävda. Där borde honnörsorden varavalfrihet och föräldrainflytande i stället för enhetlig-het och konformism.Herr talman! Jag står förstås bakom alla de mode-rata reservationerna, men enligt en god tradition somåtminstone vi moderater följer, yrkar jag bifall endasttill den första reservation vi finns med i, det vill sägareservation 2.Anf. 124 ():Herr talman! Det utskottsbetänkande som vi skadebattera handlar om kommunala kompetensfrågor.Kommunala, det vill säga gemensamma. Kompetens,det vill säga tillräcklig skicklighet.Vi ska alltså debattera frågor som är gemensammaoch som det finns tillräcklig skicklighet i kommuner-na för att bedriva.De flesta skulle nog associera kompe-tens till vad vi kallar kommunala kärnverksamheter,det vill säga sådant som är angeläget att lösa gemen-samt utan vinstsyfte och utan risktagande som tillexempel räddningstjänst, skola, omsorg om äldre,omsorg om handikappade, barnomsorg, farbara vägar,socialtjänst som skyddar den som hamnar i utsattsituation. Det var några exempel.Vi kan ha olika uppfattningar om vad som ärlämpligt att sköta gemensamt. Det har vi också. Detvi alla kan vara överens om är att den kommunalakompetensen har vidgats , och detrejält, skulle jag vilja påstå.Kommuner och landsting har kommit att ägna sigåt en hel del annat än det de flesta kallar kärnverk-samhet. Det drivs restauranger, campingplatser, ho-tell, städfirmor, inkassoverksamhet, stugbyar, skid-liftar med mera. Den kommunala kompetensen harsvällt väl mycket.Allt kan och ska inte skötas gemensamt. Detmåste dras klara och tydliga gränser för vad som ärmänniskors och det privatas ansvar och intressen ochvad som är gemensamma angelägenheter - sådantsom ska finansieras via skattsedeln.Företagande ska de ägna sig åt som är bra på det.Folkpartiets uppfattning är att kommuners ochlandstings verksamhet ska drivas med full öppenhetoch insyn. Därför passar det illa att kommuner ochlandsting driver verksamhet i former som inte passarför drift, det vill säga en form som inte gerde bästa möjligheterna för insyn, en form som integynnar kommuninvånarnas demokratiska möjligheteroch rättigheter.Herr talman! Jag syftar på den kommunala bo-lagsverksamheten.Under min tid som kommunpolitiker arbetade jagintensivt för avveckling och försäljning av de kom-munala bolagen i min hemkommun. Jag hade glädjenatt få uppleva försäljningen av två och avvecklingenav ett kommunalt bolag.Ett av de goda exempel som jag vill presentera härär . Det är en flygplats som inteutvecklades särskilt kraftfullt somkommunen stod som hundraprocentig ägare. Menutvecklingen har fullkomligt exploderat efter det attkommunen sålde . Helt nyligenlyckades flygplatsledningen med att få ett flygbolagatt förlägga sitt nordiska flygnav just till Skavstaflygplats.Det finns dessvärre alltför många exempel påkommunala bolag som konkurrerar ut privat verk-samhet. Det är alldeles för många kommunala bolagsom går med underskott. Det finns kommuner sompytsar in rejält med pengar i bolag, pengar som skullegöra bättre nytta i skolan eller barnomsorgen.Ett exempel, som är ett väldigt dåligt exempel, ärnågot som kallas Moraparken. Det är ett kommunaltbolag som enligt den egna hemsidan presenterar etthelhetskoncept med hotell och restauranger, konfe-rensanläggning och camping.För drygt ett år sedan sköt kommun till6 ½ för finansiering av underhåll idet här bolaget. Av naturliga skäl reagerade traktenskrögarförening och överklagade beslutet. Länsrättenmeddelade att det ligger i kommunens intresse attskydda eget kapital. Att konkurrensen missgynnadestogs det inte särskild hänsyn till. Krögarföreningenhar drivit frågan vidare till högre instans.Krögarföreningen i kunde överklaga det be-slut som kommunen tog, även om de inte fick rätt vidden första rättsliga prövningen har de möjlighet att gåvidare. Vad de däremot inte kan göra är att överklagaett beslut som fattas i det kommunala aktiebolaget.Här gäller nämligen inte kommunallagen, utan här ärdet aktiebolagslagen som gäller.Det är både olyckligt och otroligt att detta inte harrättats till. Det är verkligen en miss att kommuner ochlandsting driver så mycket verksamhet i bolagsform. IStatistiska centralbyråns statistik i början av det häråret, alltså den som gäller , presenteras 1 447kommun- och landstingsägda företag. Av dem är 37hotell- och restaurangverksamhet och 138 övrigasamhälls- och personliga tjänster.Under förmiddagen genomfördes en offentlig ut-frågning i med anledning av engranskningsanmälan.I korta drag kan man säga att den handlade omVattenfalls investeringar och uppsatta målför energipolitiken. Här blev det väldigt tydligt att detär svårt att kombinera och prioritera mellan affärs-mässiga mål och politiska.Trots att den här frågan har diskuterats mångagånger i den här salen - även om det är första gångenför mig - säger utskottets majoritet dessvärre ävenden här gången att det inte finns skäl att föreslå för-ändringar i kommunallagen.Om jag och alla andra som är övertygade om attdet här är en dålig form att driva kommunal- ochlandstingsverksamhet fortsätter att rada upp dåligaexempel och fortsätter att envist plädera för att kom-munallagen måste ändras och visar på det tokigakanske det till slut blir som droppen som urholkarstenen. Det kanske händer något i slutändan.Herr talman! Jag går över till ett område somär alldeles ypperligt när det gäller kom-petens. Jag ska sluta mitt anförande med att pläderaför vad anser är en verkligt viktig kom-munal fråga.Kommunerna har en mycket viktig roll när detgäller att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Enligt5 kap. 11 § i socialtjänstlagen bör socialnämndernaverka för att den som är utsatt för brott och anhörigatill den personen får stöd och hjälp. Socialnämndenbör särskilt beakta kvinnor som är eller har varit ut-satta för våld eller andra övergrepp i hemmet och somkan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sinsituation.Vi tycker att det här är självklart, men enligt Soci-alstyrelsen har denna bestämmelse bara i begränsadutsträckning påverkat arbete medvåldsutsatta kvinnor.Eftersom vi i anser att det är oerhörtviktigt att alla våldsutsatta kvinnor och deras barn fårdet stöd som de så väl behöver, oavsett vilken kom-mun de bor i och att det inte ska vara ett lotteri omman får hjälp eller inte, anser vi att vite bör kunnautdömas till de kommuner som inte uppföljer social-tjänstens intentioner i arbetet med att skydda våldsut-satta kvinnor.Med detta vill jag, herr talman avsluta med att yr-ka bifall till reservationerna 2, 3 och 4.Anf. 125 ():Herr talman!