prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Därför har vi i Center-partiet också ställt oss bakom EU:s krishanterings-styrka och tänker fortsätta att göra detsamma.Det finns alltså, som jag ser det, starka skäl för attunderlätta för Försvarsmakten och dess personalför-sörjning vid fullgörandet av dessa internationellauppgifter. Förslagen i dagens betänkande är i dettastycke ett viktigt steg som jag ser det.Anf. 204 ()replik:Fru talman! För att vara riktigt tydlig vill jag änen gång betona vad egentligen harsagt, och det är att vi vill skapa förutsättningar somleder till att tjänstgöring i internationell verksamhetblir ett naturligt val för den anställde. Vi är inte emotpå något sätt, utan vi vill bara skapa de förutsättning-ar som behövs för att man på frivillig grund ska väljatjänstgöring i internationell verksamhet. Det är vik-tigt.Jag hör också att rörsig omkring det här med yrkesofficerarnas roll. Inteett ord är sagt om alla de övriga anställda inom För-svarsmakten som också blir föremål för den här lag-förändringen.Sedan noterar jag att ingen av talarna har tagit uppatt man ska skapa förutsättningar för de anställdagenom att se till att de avtalsvillkor som man harhållit på att förhandla om , som ännu inteär klara, blir klara innan vi sätter den här lagföränd-ringen i sjön. Det tycker jag är en oerhört viktig delför alla dessa människor som ska ut och tjänstgöra.Detta gäller också på försäkringsområdet.Vi vet att man i den här åldersgruppen ofta harsmå barn hemma. Vilken lag står över den andra närdet gäller till exempel föräldraledighet? Det vet viinte . Vi borde ge regeringen i uppdrag att tareda på det innan vi sätter den här lagen i sjön, somjag sade tidigare.Anf. 205 () replik:Fru talman! Vad beträffar avtal och försäkrings-villkor för olika typer av statligt anställda är det var-ken eller regeringens uppgift. Det är enmyndighetsuppgift. Jag tycker inte att vi ska ingripa iden typ av förhandlingar som normalt, på den svens-ka arbetsmarknaden, sköts av arbetsgivar- och ar-betstagarparter - och det görs på ett bra sätt för detmesta. Det ska vi inte ingripa i hur som helst.Vad beträffar detta med skyldighet eller inte sägerjag - och vi är brett överens om det i utskottet - attden anställdes egenintressen självklart ska komma iförsta hand. Men kandet bli så att landets intressen måste gå före, och dåmåste vi ha ett redskap och instrument för att så skakunna ske.Anf. 206 ()replik:Fru talman! Jag menar naturligtvis inte på någotsätt att vi här i kammaren från ska gå inoch reglera avtalsvillkor. Men vi skulle kunna ge ensignal till dessa parter som har hållit på i så många årmed att försöka komma fram till ett resultat och sominte har gjort det. antar vi den här lagförändring-en, som kommer att träda i kraft , ochvi vet att avtalen inte är tecknade ännu.Vi från skulle kunna ge en signal om att vitycker att det är viktigt att påskynda det här. Det finnsväl all anledning att göra det.Anf. 207 () replik:Fru talman! Om man från regeringens eller riks-dagens sida skulle göra det som skulle jag vilja påstå att man skulle bli KU-anmäld. Det är ju att ingripa från en överordnad myn-dighets sida på ett sätt som inte får göras i vårt land.Det är upp till arbetsgivaren och arbetstagaren attsluta avtal. Riksdag och regering har inte med sakenatt göra.Anf. 208 () replik:Fru talman! Jag delar den synpunkten. Det måstevara upp till de enskilda att sluta de här avtalen. Justdet konstaterandet gör det ännu märkligare att reger-ingen mycket tydligt talar om för Försvarsmaktensom arbetsgivare vilka alternativ som man ska erbju-da.Fru talman! Det som fick mig att hoppa till litevar det som kom in på på slutet.Han talade om hur viktigt det är att byggerupp sin kapacitet för internationella insatser och attdetta sker inom ramen för den europeiska unionen.Om jag citerar korrekt sade han idet sammanhanget att EU behöver militära muskler,bland annat för att balansera den makt som USArepresenterar. Min fråga är då: Är det ett mål förCenterpartiet när man betraktar uppbyggnaden avkrishanteringsförmågan i EU? Är den ägnad att ba-lansera den makt som Nato och representerar? Idet sammanhanget undrar jag om det inte just nu vorebättre att stärka den transatlantiska länk som innebäratt och gemensamt bygger sin säkerhet.Anf. 209 ():Fru talman! Vad jag menar i det avseendet är attvi åtminstone inom gränser borde kunna hasådana resurser att vi kan ta hand om fredsframtving-ande åtgärder på vår egen kontinent. Det har vi intekunnat historiskt sett. Förhoppningsvis kan vi detframöver.Sedan menar vi i att det kanske hadevarit förnuftigt att låta vapeninspektörerna ageranågon tid till för att se om det ändå inte skulle gå attundvika det som äger rum i . Det kanske hadevarit förnuftigt, så att människor inte hade behövt lidapå sätt som människor gör i detta område.Trots detta ska vi inte avhända oss konflikten iform av krig som det sista instrumentet, men vi hadekanske kunnat undvika många tragedier och mänsk-ligt lidande om vi hade givit dem ytterligare någon tidsom de begärde.Anf. 210 ():Fru talman! Jag ska inte gå in på den snart avslu-tade konflikten i . Det vore kanske attkomma alltför långt ifrån det ämne som är aktuellt fördagen. Men jag noterar med stor tacksamhet att vadEskil egentligen menade var att Europaborde ha militära förutsättningar att ta hand om sinaegna problem. Det var inte i första hand för att mot-verka eller balansera och Nato som EU:s militä-ra krishanteringsförmåga byggdes upp. Med det sva-ret och det förtydligandet, fru talman, är jag mycketnöjd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Behandling av personuppgifter inom soci-altjänstenFöredrogssocialutskottets betänkande 2002/03:SoU14Behandling av personuppgifter inom (prop. 2002/03:36).Anf. 211 ():Fru talman! Alla frågor som handlar om person-uppgifter är naturligtvis ytterst känsliga. De handlarom allas vår integritet.Vi moderater har ett antal gånger framfört syn-punkter på att bestämmelser som rör just integritets-känsliga uppgifter ska regleras i lag och inte genomföreskrifter som meddelas av regeringen eller avnågon myndighet som regeringen har bestämt - det ärnågot som regeringen av någon anledning hellre villoch som föreslås i den här propositionen.Förslaget är alltså att det är regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer som ska kunnage föreskrifter när det gäller sådant som vilken be-handling som ska anses tillåten och olika sökbegrepp,direktåtkomst eller samkörning av personuppgifter.Det är med andra ord frågor som är väldigt viktiga förden personliga integriteten. Detta tycker regeringenska hanteras som förordningar eller rentav som vanli-ga myndighetsföreskrifter.Då kan det väl vara på sin plats att påpeka att dethär förslaget handlar om hur man ska reglera hanter-ingen av personuppgifter i socialtjänstlagen. Det äralltså en mycket integritetskänslig verksamhet ochberör dessutom ett ganska stort antal personer. Oftahandlar det också om människor som i övrigt kanskehör till en lite utsatt grupp i samhället.Vi menar därför att det är särskilt viktigt att denspeciella lagreglering som ska införas på det härområdet är så detaljerad som det över huvud taget ärmöjligt. Det är viktigt att den tydligt visar vilka grän-ser för hanteringen av personuppgifter som är sattaoch vilka krav man kan ställa i övrigt.Man kan också notera att redan i samband med in-förandet av lagen var vi moderater kritiska till den. Videlade även då Lagrådets uppfattning att den fåttalldeles för mycket karaktär av ramlag, alltså någotsom alltid tenderar att bli en tolkningarnas strid. har påpekat att det är närmast undantagsvis somen lag enligt det här lagförslaget är precis och kon-kret. Det är alltså fortfarande, enligt vår uppfattning,en lag som man kan tänja och sträcka på lämpligt sättav den som så önskar.Det, fru talman, tycker inte vi är tillfredsställande.Jag yrkar därför bifall till reservationen.Anf. 212 ():Fru talman! Det här är ett tunt betänkande ochkanske inte egentligen en så stor fråga - och det ärinte heller så många här i salen just . Men det är enfråga som kan vara av mycket stor betydelse för denenskilda människan.Det handlar alltså om att något ändra lagen för depersonuppgifter som hanteras inom socialtjänsten.Lagen omfattar stora delar av den kommunala verk-samheten, men också ochäven olika typer av privat verksamhet. Den har såle-des en större räckvidd än socialtjänstlagen och äralltså viktig på det sättet.Vi var negativa och hade kritik från Folkpartietssida redan när lagen infördes. Vi tyckte att det var enramlag som var svår att tolka. Lagrådet hade ocksåyttrat sig över propositionen och hade väldigt kritiskasynpunkter. Regeringen fick därför i uppdrag attutarbeta ett lagförslag och återkomma till riksdagen.Tyvärr är vi från och intenöjda med det förslag som har lagts fram. Fortfa-rande tycker vi att den har karaktär av en mycketopreciserad ramlag som överlåter åt regeringen ellermyndigheter att bestämma vad som i själva verket skagälla. Den är väldigt diffus.Vi tycker också att förändringen delvis borde till-godose den kritik som Lagrådet framförde vid lagenstillkomst. Man borde ha lyssnat bättre till vad Lagrå-det sagt även . Vi i är alltså avåsikten att regeringen borde återkomma med förslagtill en mer genomgripande förändring så att lagen ombehandling av personuppgifter inom socialtjänsteninnehåller fler bestämmelser med materiellt konkretinnehåll så att karaktären av utpräglad ramlag för-svinner.Jag yrkar bifall till reservationen under punkt 1.Anf. 213 ():Fru talman! insatser för enskildainnebär att en mängd personuppgifter samlas in. Deär ofta av mycket känslig karaktär. Det är inte längesedan detta inte alls var reglerat i vår författning.Sedan den 1 oktober 2001 har vi en ny lag som gällerutöver personuppgiftslagen och som innehåller särbe-stämmelser som är nödvändiga i verk-samhet.Dagens ärende är som har sagts en kompletteringtill tidigare fattat beslut. Det innebär bland annat attett principiellt förbud för införs om attta in uppgifter om känsliga och ömtåliga personligaförhållanden i sammanställningen av personuppgifter.En del undantag från förbudet föreslås. Bland annatgäller det uppgifter om åtgärd som beslutats inomsocialtjänsten och som innebär myndighetsutövning.Det gäller också personuppgifter som behandlas isammanställning om det gäller uppföljning, utvärde-ring och kvalitetssäkring. Enligt förslaget ska förbu-det inte heller gälla den tillsynsverksamhet som be-drivs av eller länsstyrelserna.Utskottet delar regeringens bedömning att den fö-reslagna lösningen ökar både tydlighet och enhetlig-het inom verksamhet. Moderaternaoch anför i motioner kritik mot förslagetoch menar att detaljregleringen är alldeles för låg.Man vill ha mer precisering av det inskrivna ochaccepterar inte som sagts att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer ska kunna göradet.Redan vid behandlingen av lagen om personupp-gifter markerade regeringen att det hade varit en för-del att på ett konkretare sätt i lagtexten kunna angevilka personuppgifter som får behandlas inom social-tjänsten. Regeringen bedömde dock att ett sådantförfarande skulle försvåra arbetet, och man betonadeockså i propositionen att ska iakttaförsiktighet vid behandling av sådana uppgifter.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande och avslag på motionerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU7Vissa näringspolitiska frågor.Anf. 214 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1,som jag också kommer att begära rösträkning på. Vimoderater står givetvis också bakom de övriga reser-vationerna i betänkandet som vi har skrivit under.Inledningsvis vill jag understryka att goda all-männa villkor för företagande är en grundläggandeförutsättning för att svenska företag ska kunna upp-rätthålla en internationell konkurrenskraft.I dagsläget missgynnas svenskt företagande blandannat av ett överbyråkratiskt regelsystem, en företa-garfientlig arbetsrätt och ett för högt skattetryck. Ominte kraftfulla insatser görs för att undanröja dessahinder kommer den svenska konkurrenskraften atturholkas och tillväxten i befintliga företag att avstan-na. Den entreprenörsanda som ska fungera som grundför nyföretagande kommer att kvävas. Regeringensinsatser för att stimulera entreprenörskap stannaroftast i tomma ord och inte i radikala förbättringar avdet allmänna företagsklimatet.Exempelvis visar uppgifter från att tillvaratagandet av innovationerhär i landet alltmer försämras. Enligt PRV minskadeantalet nationella patentsökningar mellanåren 2001 och 2002. Antalet är därmed det lägsta . Jag hoppas därför att regeringen tar till sig deförslag som redovisas i berörda motioner från m ochkd som behandlas i betänkandet så att konkreta åtgär-der sätts in för att förbättra villkoren för uppfinnareoch innovatörer.Vad gäller riskkapital är svenska företagare bero-ende av goda allmänna villkor på det här området.Tyvärr motverkar bland annat flera bestämmelser påskatteområdet den kapitalbildning som måste till.Förmögenhetsskatten är ett exempel på ett sådanthinder.En viktig uppgift för näringspolitiken är att främjakvinnors företagande. Likaledes måste vi underlättaför unga människor, liksom för invandrare, att startaoch driva företag. Ett mer begripligt regelsystem förföretagande är en mycket viktig åtgärd, inte minst försådana grupper som inte behärskar vårt språk fullt ut.Forskningen och kompetensutvecklingen måsteockså förbättras på många områden. Vi anser att denregionala näringspolitiken behöver en bättre kopplingtill universitet, högskolor och forskning.Turistnäringen fyller en viktig funktion och till-skapar många arbetstillfällen på flera håll i landet,inte minst på landsbygden där turistsektorn inte sällanutgör den dominerande arbetsgivaren. Med rätt poli-tik skulle turistnäringen kunna fördubblas inom någraår.Fru talman! Det finns mycket att göra för att ska-pa ett bättre näringsklimat. pub-licerades en rapport från and Society Nyföreta-garcentrum som visade nya bottensiffror för nyregi-strerade företag här i landet. Antalet nya företag vardåligt . Men tyvärr visade det sig nu attantalet nya företag var ännu sämre. Det harmedfört att många kommuner har fått stora problemmed sysselsättningen. I län var minskningenöver 24 %.I måndags kom det nya dystra siffror på hur anta-let konkurser har ökat. Bara gick 660företag i konkurs, vilket är en ökning jäm-fört med samma månad . , det villsäga , har 1 976 företag gått i konkurs,vilket är en kraftig ökning i jämförelse med förra året.Allt detta påverkar givetvis arbetslösheten.I tisdags kom det alarmerande siffror från minhemkommun . Jag läser direkt ur tidning-en . Rubriken lyder: Arbetslösheten stiger- över 4 000 i utan jobb. "Arbetslösheteni stiger. är den dystra 4 000-gränsenpasserad. - Det är oroande. Våren ska vara den bästatiden när det gäller sjunkande arbetslöshet, säger , utredare på länsarbetsnämnden. "Fru talman! Det finns många siffror som visar attnäringsklimatet här i landet har stora brister. SvensktNäringsliv kom med en rapport i årmed namnet Svensk lyftkraft. Där kan man blandannat läsa följande: Andelen nyföretagande i Sverigeär . Detta gav bara en 17:e placering av 20jämförbara länder. Det ska jämföras med exempelvisIsland, där andelen nyföretagande var , vilketär nästan fyra gånger bättre än siffra. I Nor-ge var andelen och i 6,5 %.Vad gäller näringslivets investeringar som en an-del av BNP hamnade på sista plats. Vad gäll-er skattekvot hamnade vi givetvis också på sista plats,eftersom vi har världens högsta skattetryck. Även vadgäller skatt på företagande kom vi på sista plats. Un-derlaget för den sammanlagda bolags-, förmögen-hets-, utdelnings- och reavinstskatten. När man räk-nade ut ett sammanlagt index för att få fram en rang-ordning av länderna hamnade på sista platstillsammans med Frankrike.Fru talman! Kan en regering få ett sämre betygvad gäller företagsklimat? Jag måste tyvärr konstateraatt det finns stora brister i näringslivsklimatet.Gemensamt för de socialdemokratiska politikerna äratt de pratar mycket om att göra förbättringar förnäringslivet, men konkreta åtgärder lyser oftast medsin frånvaro. Jag hoppas därför att regeringen nu läserigenom våra förslag om förbättringar och sedan sertill att de genomförs. Tack för ordet.Anf. 215 ():Fru talman! har förslag till hur före-tagsklimatet radikalt skulle kunna förbättras i Sveri-ge. Företagandet är trots allt de välståndsbildandekrafter som innebär att sysselsättning och välfärdlångsiktigt kan tryggas. Insatser måste till på en helrad områden för att ett bättre företagsklimat ska kun-na växa fram.Det gäller bland annat följande områden:· Lägre skatter för mer jobb.· Minskat krångel och enklare regler för företagar-na.· Bättre konkurrens och rent spel på marknaden.· En likabehandling av företagare och anställda itrygghetssystemen.· Vi behöver skapa möjligheter för att fler kvinnoroch invandrare ska kunna bli företagare.· En ny syn på entreprenörskap och uppfinnare.· Frihandel fullt ut.· En energipolitik som ger god och säker tillgång påel.Sammantaget skulle en sådan politik leda till attde grundläggande strukturerna i skulle för-ändras så att vi får många företag och då speciellt småsom både vill och kan växa.Sverige har västvärldens mest konjunkturkänsligaoffentliga finanser. I kombination med ett storföre-tagsberoende gör det oss mycket utsatta för konjunk-tursvängningarna, mer än vad vi borde vara. Detta ären farlig situation som ändå drabbar den ge-mensamma välfärden.Fru talman! Svenskt företagande är beroende avgoda allmänna villkor. Särskilt är tillgången på risk-kapital mycket viktig. Enligt vår uppfattning harregeringens arbete vad gäller just riskkapital främstgenererat ett antal utredningsförslag somutfallet i form av konkreta insatser har varit mycketmagert.På såddfinansieringsområdet har visserligen ettsamarbete kommit i gång mellan och Industri-fonden. Men resultatet i form av konkreta såddfinan-sieringsinsatser har i stort sett uteblivit. Regeringenhar enligt min mening ett betydande ansvar för attskapa en samsyn mellan Industrifonden och Nuteknär det gäller hur samarbetet ska bedrivas och vilkaprojekt som bör erhålla stöd. Det är djupt beklagligtatt den nuvarande situationen har uppkommit samti-digt som den rådande konjunkturen gör att behovet avde statliga insatserna på området är som mest påtag-ligt.Fru talman! Ett ökat företagande bland kvinnorkan bara uppnås om de hinder som finns för kvinnoratt starta och driva företag elimineras. Näringspoliti-ken har här en viktig uppgift när det gäller att identi-fiera hindren och ta bort dem. Tillgången på kapital ären grundläggande förutsättning för allt företagande.Det får inte vara så att de villkor som reglerar kredit-givning diskriminerar exempelvis kvinnor, invandrareeller unga.Andra åtgärder som gynnar kvinnors företagandeär att tillåta ökat företagande inom sektorer där speci-ellt kvinnor är verksamma. Det handlar till exempelom att vidga möjligheterna till privat företagandeinom den offentliga sektorn. Vi är övertygade om attkvinnors företagande skulle öka stort om exempelvisvården och omsorgen öppnades helt för privata alter-nativ. Många kvinnor verkar inom dessa områden.Deras samlade kompetens är mycket stor. Vi tror inteatt den kompetensen kommer till sin rätt i den mono-polsituation som råder inom de verksamheterna.Monopolet bidrar dessutom till att hålla kvinnolöner-na effektivt nere.Ett annat område som bör göras mer tillgängligtför entreprenörskap är hushållsområdet. Här krävs detfrämst åtgärder på skatteområdet. Det kan till exem-pel handla om avdragsrätt eller skattereduktion vidköp av hushållstjänster. Vad är det som säger att detär fint att spika i ett fönster eller sätta in ett fönstermen inte fint att göra rent detsamma? Det finns ingenlogik i det hela.När det gäller de ungas företagande behövs detgoda förebilder. Vi hade här i häromdagenett celebert besök. Det var Snilleblixtarna, det villsäga små uppfinnare , som slogned i och visade upp Hasselbackspotatis-skäraren och snarkbollen, som för övrigt vår talmanfick ett exemplar av. Det är första steget i en kedja aventreprenörskap och kreativitet. Sedan kommer Mini-företagarna, företagsamhet och Drivhusetpå studentnivå. Det är dessa ideella rörelser som vibör uppmuntra och stödja allt vad vi orkar och kan.Det är nämligen de som ska betala för våra pensionerså småningom.För att främja en positiv grundsyn på företagandebland unga kan det finnas anledning att ta till lite merokonventionella metoder. En sådan som regeringenfaktiskt borde överväga är att distribuera ett informa-tionspaket om företagandet till landets alla 18-åringar, som vi i har föreslagit.Fru talman! till frågan om turismen. Tu-ristnäringen är en viktig näring men skulle kunna bliännu viktigare. För att företagandet inom turistområ-det ska kunna bidra med arbetstillfällen bland annat iglesbygden där de så väl behövs krävs att de allmän-na förutsättningarna för småföretagandet förbättras.Det handlar till exempel om åtgärder för att förenklaregelverket för företagarna och förändringar på skat-teområdet, som vi har talat om tidigare.Turistbranschen är också arbetskraftsintensiv, var-för sänkta arbetsgivaravgifter och mer flexibla reglerpå arbetsrättsområdet skulle få mycket positiva ef-fekter, tror vi. Ytterligare en åtgärd som skulle un-derlätta företagandet vore en bättre samordning mel-lan de myndigheter som utövar tillsyn och kontroll avturistföretagens verksamhet.Vi efterlyser också en utvärdering av den statligaturistpolitiken och även av den myndighetsstruktursom finns på området. Jag noterar avsikten inomRegeringskansliet att under det här året genomföra enöversyn av myndighetsstrukturen. En sådan översyn,fru talman, är nödvändig och måste ha sin utgångs-punkt i en utvärdering av målen för de statliga insat-serna på området. Den måste också på ett genomgri-pande och objektivt sätt belysa hur Turistdelegationenoch har genomförs sina uppdrag. Utöverdetta bör översynen inriktas på att generera förslagsom innebär tydliga begränsningar i de berörda aktö-rernas agerande på en konkurrensutsatt marknad.Enligt vår uppfattning ska företag inom turistsektornsjälvfallet inte behöva konkurrera på ojämlika villkormed offentligt finansierade aktörer.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion 4.Anf. 216 ():Fru talman! För tids yrkar jag bifall en-bart till en av våra reservationer - nr 11.I dag har vi en situation i svensk ekonomi sominger stor oro. Den motor som ska skapa växtkraft ivårt samhällsbygge, näringslivet, ges inte förutsätt-ningar att fungera på ett bra sätt.Regeringen inser inte att bland de kor som ska geoss mjölk och grädde - näring för ett gott liv i Sveri-ge - börjar alltfler att se ganska magra och slitna ut.Det är färre kor , och fler har börjat sina.Fler kor dör än kalvar föds. Många är så gamla att deinte har kvar. Flera av de kor som har haftbra mjölkproduktion har köpts upp av utländska bön-der och emigrerat.En bonde som skulle hamna i det här läget skullesnart hotas av konkurs om han inte genast satte inradikala åtgärder för att få fart på mjölkproduktionenoch därmed ordning på sin ekonomi. Problemet sombonden har är att hans kor inte har möjlighet attkomma åt tillräckligt med betesmark. Det finns enmassa taggiga buskar och stenrösen som hindrarkorna att nå de gröna livgivande ängarna och de fris-ka vattenkällorna. Om bonden i det läget skulle be-sluta sig för att ordna ännu fler stenrösen och taggigabuskar så skulle han av sina grannbönder anseshandla lika förbryllande som gör inäringspolitiska frågor.De stenrösen och taggiga buskar som korna harproblem med är en bild av de regler och förutsätt-ningar som gör det svårt för svenskt näringslivatt vara framgångsrikt jämfört med konkurrenterna iandra länder. Speciellt ställer det till svårigheter fördem som vill starta nytt eller som ärver gamla före-tag.