prot · GQ0958 · 2003-02-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:58Fredagen den 14 februariKl. 09.00 - 11.27Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------------1 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att VeronicaPalm (s) ansökt om sjukledighet den20 februari-1 augusti.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för § Svar på interpellation 2002/03:149 om stu-dentbostäderAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! Axel Darvik har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta för att större jämlikhet i villkorenför studentbostäder ska åstadkommas.Jag vill inledningsvis understryka att jag delarAxel Darviks åsikt att tillgången på bostäder för stu-denter är för låg i förhållande till efterfrå-gan. Särskilt tydligt är detta i storstadsområdena.Regeringen har arbetat med frågan ochi olika former.Redan 1999 gav regeringen i uppdrag attse över föreskrifter och allmänna råd som gäller ut-formning av studentbostäder mot bland annat bak-grund av det växande behovet av bostäder för stu-denter. Översynen resulterade i att revide-rade sina föreskrifter när det gäller vissa standardkravsom gör det möjligt att minska produktionskostnader-na med per lägenhet.Regeringen har genom olika typer av stöd givit stöd om ca 575 miljonerkronor för ny- och ombyggnad av studentbostäder.Sedan år 2000 har drygt 12 000 nya studentbostäderbeviljats bidrag. Stödet har riktats till orter eller ianslutning till orter där det finns universitet ellerhögskola och där brist på studentbostäder finns.Andra kriterier för fördelningen av stödet har varitbehovet av ytterligare studentbostäder samt kost-nadsläget på orten.Bidraget kan uppgå till högst per stu-dentrum. ska i varje särskilt fall prövabidragets storlek. Bidragsnivån har uppgått tillmellan 30 000 och per studentrum. I dendepartementspromemoria som Axel Darvik refererartill föreslås ett utökat stöd till byggande av studentbo-städer. Det nya stödet är högre ändet nuvarande stödet. Remissbehandling av förslagetpågår.Byggkommissionen lämnade ettbetänkande med olika förslag till förbättrad konkur-rens, kvalitet och kostnader i byggsektorn. En förbätt-rad konkurrens inom byggsektorn skulle verka gynn-samt även för produktionskostnaderna för studentbo-städer. Betänkandet remissbehandlas under våren.Avslutningsvis vill jag påpeka att ansvaret för bo-stadsförsörjningen är delat. Staten svarar för att derättsliga och finansiella instrumenten finns tillgängli-ga för bostadsbyggandet. På lokal nivå är det kom-munerna som har ansvaret för bostadsförsörjningenoch för att det finns ett utbud som svarar mot kom-muninvånarnas efterfrågan. Kommunerna kan påver-ka villkoren för byggande av bostäder genom såvälsitt uttag av taxor och avgifter i samband med byg-gandet som de exploateringskostnader som debiteras.Anf. 2 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Jag vill börja med att tacka för svaretfrån bostadsministern och att han har bemödad sig attkomma hit. Men det svar som jag har fått på minfråga är nog det mest intetsägande av de svar jaghittills fått på interpellationer.Jag frågade ministern vad han ämnar göra för attgöra villkoren jämlika för studentbostäderna. Hansäger att han delar min uppfattning att det byggs förfå studentlägenheter. Men inte i ett andetag berör hanproblemet med ojämna villkor.I det förslag som bostadsministern lämnat ifrånsig genomförs någonting som liknar en momssänk-ning för byggandet av studentlägenheter och småhyresrätter. får små hyresrätter ett inve-steringsbidrag på upp emot per lägenhet.Det är ett bidrag som inte studentlägenheterna får fastdet i princip är likadana lägenheter fysiskt sett.Låt oss fantisera om att bostadsministern jobbarpå ett bostadsbolag och får välja om han ska byggastudentbostäder eller små hyreslägenheter på en tomt.Jag skulle inte tro att han i så fall skulle vara såvårdslös med bolagets finanser att han skulle byggastudentlägenheter och gå miste om de 45 000 kronor-na per lägenhet. Enligt det förslag som bostadsminis-tern har antar han tydligen att det finns vissa sådanaknäppgökar ute på landets bostadsbolag som skullekunna tänkas göra detta. Det tror inte jag.Förslaget som har kommit från Bostadsdeparte-mentet är av den gamla skolan, detta söndertvättadelapptäcke av olika tillfälliga lösningar. Det användesockså flitigt och kännetecknades avhöga subventioner och en sjuk bostadsmarknad. Manväljer nu att ta ett steg tillbaka mot denna unkna då-tid. Jag tycker att det är djupt olyckligt för landetsstudenter som dras med det problem somden vanskötta bostadspolitiken har medfört. Det ledertill en tragedi för de individer som det drabbar. Desom länge drömt om att få börja på en speciell utbild-ning får sin dröm grusad när de upptäcker hur svårtdet är att hitta en bostad. I längden äventyrar detdessutom vårt lands möjligheter att bli en ledandekunskapsnation.Det räcker inte med eländigheterna i departe-mentspromemorian när man läser om investeringsbi-draget. För att få ta del av momssänkningen måstebygget bli godkänt efter det att huset är byggt. Dettainnebär naturligtvis en risk, och risker är inte gratis.Någon vill ha betalt för att man tar riskerna. I slutän-dan drabbar detta studenterna med höjda hyror.Det är tydligt att Socialdemokraterna inte tar stu-denternas problem på allvar. I stället för långsiktigaregler och villkor som kännetecknas av sundhet, däronödiga kostnader pressas ned och där man ser till attdet behov som finns på marknaden blir uppfyllt, harman valt en helt annan väg. Det är en väg som vi iFolkpartiet liberalerna inte vill verka för.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Jag uppskattar Axel Darviks enga-gemang när det gäller stödet till studentbostäder ochhans synpunkter på regeringens förslag, framför alltmot bakgrund av att är avvisande till varjeform av stöd i detta avseende.Jag tog del av ekonomisk-politiskamotion . Det är inte måttligt vad de vill draned i stödet till bostadssektorn. De vill minska bo-stadsbidraget med 240 miljoner, dra ned en halv mil-jard på räntebidragen, slopa investeringsbidraget förstudentbostäder och slopa investeringsbidraget förmindre hyreslägenheter. Det är bostads-politiska linje. Tror verkligen Axel Darvik att vi meden sådan bostadspolitik får fram fler lägenheter tillstudenterna? Det tror inte jag.Det investeringsstöd för studentbostäder som vihittills har haft har varit ett framgångsrikt stöd. Dethar gett 12 000 nya studentlägenheterruntom i landet på universitets- och högskoleorterna.Det räcker inte. Det behöver byggas mycket merstudentlägenheter, framför allt på de stora universi-tetsorterna där vi fortfarande har en väldigt besväran-de bristsituation. Det gäller , ,och en del andra orter runtom i Sverige.Det är därför som vi nu i departementspromemo-rian har föreslagit ett utökat stöd. Det utökas från detnuvarande maximibeloppet på 40 000 med i genom-snitt . Det är ett kraftigt utökatstöd till byggande av studentlägenheter.Men studenter är inte en enhetlig grupp . Detär inte som när jag läste i och vi allavar när vi började på universite-tet. Det är ett väldigt stort spann när det gäller stu-denter. Också 30-40-åringar går på högskolan ochläser. Även för dem kan bostadssituationen vara be-svärande på orten. Det är svårt att få en lägenhet. Manhar kanske familj också. Det är därför vi går in medett mycket kraftfullt stöd för att också bygga mindrehyreslägenheter.Men även det är avvisande till. Jagförstår inte riktigt hur Axel Darvik ska få ihop ekva-tionen att man har ett starkt engagemang för byggan-de av studentlägenheter men är avvisandetill alla insatser vi kan göra på den statliga nivån föratt underlätta byggandet.Nu är det inte bara staten som ska vara med, somjag inledningsvis underströk i mitt svar. Det hänger ihög grad på det kommunala engagemanget också. Detfinns kommuner, framför allt på de mindre och me-delstora högskoleorterna, som har haft ett mycketstarkt engagemang när det gäller byggandet av stu-dentlägenheter och där situationen är ganska balanse-rad i dag.Men än en gång, vi har en stor brist, framför allt iStockholm, , och på några andra uni-versitetsorter, som vi måste åtgärda med gemensam-ma ansträngningar. Statens insatser är ett ökat stödför byggandet av studentlägenheter och hyreslägen-heter. Och kommunerna måste svara upp med atthålla tillbaka kostnader för taxor, avgifter och explo-ateringskostnader så att studentlägenheterna byggs tillrimliga boendekostnader för studenterna.Anf. 4 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Bostadsministern säger att vi harhaft en framgångsrik politik . Jag harsvårt att dela den uppfattningen när man ser hurverkligheten ser ut för studenter.Han drog också upp exempel som just känneteck-nar den gamla sortens bostadspolitik, där man försö-ker subventionera sönder marknaden och från Rosen-bad styra vad det är som ska byggas för tillfället ochdär de ojämlika villkoren gör att man helt klart sned-vrider marknaden. väljer inte den härlinjen eftersom man såg vilket misslyckande deninnebar . När man nu försöker gå tillbakaåt det hållet är det naturligtvis inte en väg som vi villfölja.Jag har helt andra förslag när det gäller bostäderför studenter. Det gäller till exempel sänkt fastighets-skatt. Det ska vara skattefritt att hyra ut rum i sinlägenhet eftersom man har betalat skatt på denhyra man betalar. Det ska vara ett förenklat regelverksom gör att man kan pressa ned onödiga kostnader.Är det till exempel rimligt att man ibland måste sättain dubbla dörrar för att klara av de ljudnormer somfinns uppsatta? Det finns nämligen inte några dörrarpå marknaden som klarar av de hårda kraven. Är detverkligen det som studenterna uppskattar mest, ellerskulle de kanske uppskatta att man kunde pressa nedhyran lite till?Det handlar om att man ska skärpa konkurrensenpå byggmarknaden just för att kunna pressa ned pri-serna ännu mer. Och det handlar kanske framför alltom att stärka studenternas betalningsförmåga så att deverkligen har råd att betala för lägenheterna. Dethandlar om att öka studiestödet, och det handlar omatt höja fribeloppet till en början för att man ska kun-na jobba mer vid sidan om, på lov och sådant, för attha råd med hyran.Sedan säger bostadsministern att studenterna na-turligtvis inte är en enhetlig grupp. Det är jag mycketmedveten om. Men jag tror att det är svårt i längdenatt med små hyreslägenheter på något sätt kunnaavhjälpa de problem som landets studenter har. Delägenheter som man skapar är ju någonting som manbara har initialt när de byggs. sugs de upp i denbostadskris vi har . Det är svårt för de studentersom snabbt vill ha ett boende när de har fått beskedetatt de har kommit in på en utbildning att kunna få tagpå de här lägenheterna.Avslutningsvis skulle jag vilja fråga bostadsmi-nistern om han inte ser några som helst problem medatt det är ojämlika villkor. Jag belyste förut att mankanske i stället väljer att bygga en annan sorts lägen-heter än studentlägenheter just för att det är betydligtbättre villkor. Det gäller också risktagandet för bo-stadsbolagen. Ser inte bostadsministern problemenmed detta när man förändrar reglerna på det här sättetoch att det också är någonting som i slutändan drab-bar studenterna?Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det här är utomordent-ligt spännande. Axel Darvik och vill juinte ha något stöd över huvud taget. Ändå diskuterarAxel Darvik de olika villkor i stöden som gäller förstudentlägenheter respektive vanliga hyreslägenheter.Jag uppskattar engagemanget när det gäller regering-ens politik, men i grunden har Axel Darvik och Folk-partiet den uppfattningen att vi över huvud taget inteska ge investeringsstöd för att bygga studentlägenhe-ter. Det är en något haltande linje som Axel Darvikföreträder.Jag ska beröra de förslag som Axel Darvik fördefram i övrigt för att underlätta byggandet över huvudtaget. Jag börjar med sänkt fastighetsskatt.Vi har sänkt fastighetsskatten för hyreslägenheteri olika steg, från ned till som den liggerpå . Det man ska ha i minnet är att ett borttagan-de av fastighetsskatten inte får några stora effekternär det gäller byggandet av studentlägenheter. Fastig-hetsskatt utgår inte . Därefter ärdet bara halv fastighetsskatt för de kommande femåren. Det skulle inte stimulera nyproduktionen om vitog bort fastighetsskatten.Däremot har det investeringsstöd som vi hitintillshar haft gett mycket god effekt. Vi har på tre årfått 12 000 nya studentlägenheter till följd av inve-steringsstödet. Hur skulle situationen sett ut för stu-denterna om hade fått bestämma? Då hadevi inte haft investeringsstödet. Då hade vi inte haft de12 000 studentlägenheterna.Förenkla regelverket, säger . Jag kandela den uppfattningen. Vi har vidtagit en del åtgär-der för att förenkla regelverket. Jag tror inte att detgår att komma så mycket längre. har ändratsina föreskrifter så att produktionskostnaden för stu-dentlägenheter har kunnat minska med mellan 30 000och per lägenhet till följd av regelföränd-ringar. Det har blivit lite enklare att bygga och inte sådyrt. Den vägen har vi beträtt.Sedan delar jag Axel Darviks uppfattning omkonkurrensförhållandena. Vi har en bristande konkur-rens på marknaden . Det är alldeles uppenbart.Asfaltskartellsavslöjandet och andra avslöjanden omoegentligheter inom branschen är bakgrunden till attvi tillsätter nästa år.Nu börjar jag se vissa glädjande tecken på att dethar blivit mer av en kostnadsfokusering i branschen.Byggherrarna, de som ska förvalta fastigheterna,börjar ta en aktivare roll i processen. Därmed kanman också åstadkomma en press på produktionskost-naderna. Vi måste fortsätta att hålla i den utveckling-en och även stimulera fram lite nya aktörer på bygg-marknaden, lite mindre och medelstora företag, någrauppstickare som kan ruska om i branschen. Det har i där ett privat företag, , kanbygga studentlägenheter till mycket rimliga kostna-der. Den vägen för att öka konkurrensen och stimule-ra nya aktörer på marknaden är en viktig väg för att viöver huvud taget ska höja bostadsproduktionen iSverige.Lite ihålig argumentation tycker jag att jag möterfrån Axel Darvik. Å ena sidan har han väldigt mycketsynpunkter på regeringens stöd. Han vill gärna ha uppinvesteringsstödet till studentlägenheter, om jag harförstått Axel Darvik rätt. Å andra sidan agerar Folk-partiet här i på ett sätt som innebär att viska slopa investeringsstödet. Man säger nej tillbyggmomsreduceringen. Man vill dra ned räntebidra-get kraftigt. Man vill slopa investeringsbidragen tillhyreslägenheter.Jag tycker att Axel Darvik med sitt stora engage-mang i de här frågorna kanske borde ta ett resone-mang i den folkpartistiska riksdagsgruppen om inteFolkpartiet ska ändra inställning till vilket stöd vimåste ge för att vi ska få ett ökat byggande av stu-dentlägenheter.Anf. 6 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Till att börja med vill jag säga att jagfullt ut ställer upp på bostadspolitik.Anledningen till att jag vill diskutera detta och an-vänder dessa argument är att också belysa de storaproblem som finns med regeringens bostadspolitik.Man har den gamla sortens politik där man tror genom subventioner kan styra marknaden. Detgör att man upplever en osundhet. Reglernaändras från tid till annan. Det gör att det finns enpassivitet på marknaden där man väntar på vad denya reglerna ska innebära. Man funderar på att väntamed byggstarten till efter det att de nya reglerna harträtt i kraft. Man undrar om man ska vänta med attsätta spaden i backen eller köra fram grävskopornainnan förslaget läggs fram. Hela rattandet fram ochtillbaka med politiken gör att det blir en passivitet.Bostadsministern säger att reglerna inte kan för-enklas. Det tror inte jag. Jag ser byråkratin och debesvär som finns för att få till stånd byggandeav studentlägenheter, och jag tror definitivt att det gåratt göra det enklare och smidigare.Jag skulle vilja ha svar på mina frågor. Ser intebostadsministern några problem med ojämlika vill-kor? Det är det exempel som berördes förut. Finns detinte problem med de risker som finns, till exempelnär projekt godkänns i efterhand? Vid ett projekt omtio hus får man räkna in i kalkylerna att ett av deminte går igenom. Då måste de kostnaderna bäras avstudenterna som bor i de andra nio husen. Det är sådet fungerar.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! Den saken undanröjer vi genom detstöd vi kommer att införa som innebär en byggmoms-reducering. Det gäller i all byggnation av studentlä-genheter och mindre hyreslägenheter.Vi funderar noga när det gäller beslutstillfällen, såatt det ska skapas större säkerhet för investerarna.Ser jag något problem med skillnaden i stödet?Jag tycker att det ska vara en skillnad i stödet. Omman bygger fullvärdiga hyreslägenheter med besitt-ningsskydd, krävs det lite bättre standard och litebättre utformning än i mer traditionella studentlägen-heter där det inte finns besittningsskydd. Där måsteman lämna lägenheten när studietiden är över.Studenterna av är inte en enhetlig grupp. Detbehöver byggas både hyreslägenheter och mer tradi-tionella studentlägenheter på campusområden för attsvara upp mot det behov studenterna har.Det är något märkligt att Axel Darvik har ett såstarkt engagemang när det gäller investeringsstödetnär hans parti förespråkar att inte ha ett investerings-stöd. Det är nödvändigt med ett investeringsstöd. Detvisar inte minst de investeringsbidrag vi hitintills hargivit ut och som har resulterat i 12 000 studentlägen-heter.Investeringsstödet tillkom efter en uppvaktning avSveriges Förenade Studentkårer. Vi lade oss precis påden nivå som krävde1999. kan jag se att det finns behov av ett utökatstöd. Det är därför vi i den departementspromemoriasom nu remissbehandlas - remisstiden går ut -föreslår ett utökat stöd till att bygga studentlägenhe-ter.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellationerna 2002/03:151 och2002/03:158 om föreningen . 8 Justitieminister ():Herr talman! har frågatmig om jag avser att vidta några åtgärder beträffandeförebyggande verksamhet inom kriminalitet ochmissbruk. Hon har även frågat mig om jag är bereddatt verka för att mer resurser går till sådant förebyg-gande arbete.Ana har frågat mig på vilket sätt jagavser att verka för en förbättring av de ekonomiskaförutsättningarna för föreningen brottsförebyg-gande verksamhet. Hon har även frågat mig om jagavser att verka för bättre strukturerade stödformer förden värdefulla rehabilitering som organisationenbedriver. Slutligen har hon frågat mig om jag avseratt verka för att satsning i de nya demokratiernauppmärksammas i samråd med Utrikesdepartementetdå olika insatser för internationell utveckling plane-ras.Först vill jag understryka att det arbete som KRIS- och många andra frivilligorganisationer - bedriverinom kriminalvårdens område är värdefullt. Dessaorganisationers arbete utgör ett viktigt komplementtill kriminalvårdens egna insatser att förebygga åter-fall i brott. Dessutom fungerar frivilligorganisationer-nas nätverk som ett betydelsefullt stöd vid frigivning-en. Det är en tidpunkt som annars är särskilt kritiskjust när det gäller risken för återfall i brott.På regeringens initiativ har det skapats ett nytt sy-stem för bidragsstöd till frivilligorganisationer inomkriminalvårdens område. har Kriminalvårds-styrelsen en möjlighet att fördela statsbidrag till olikaorganisationer. Avsikten är att skapa en långsiktigthållbar ordning för bidragsstödet. Målsättningen påsikt är att de ekonomiska förutsättningarna för dessaorganisationer ska förbättras.I samband med att in-kommer med sin årsredovisning kommerman att rapportera hur arbetet med denna förordninghar fungerat. Det är därför nu för tidigt att säga någotom det nya systemet med statsbidrag till frivilligor-ganisationer inom kriminalvårdens område krävernågra förändringar.Vid sidan av detta system finns även möjlighetenför kriminalvården att köpa tjänster från olika frivil-ligorganisationer genom att avtal sluts med respektiveorganisation. På detta sätt kan organisationer få eko-nomisk ersättning för de tjänster som de utför. Dettautgör ett bra komplement till bidragsgivningen.Som ni är väl medvetna om sker regeringens styr-ning av myndigheter på ett övergripande plan. Jagkan som enskilt statsråd därför inte kommentera en-skilda fall eller lägga mig i de prioriteringar somolika myndigheter gör i enskilda ärenden. Jag kom-mer emellertid att följa den fortsatta utvecklingen avdet nya systemet.Kriminalvårdens arbete måste präglas av en strä-van att förbättra förutsättningarna att leva ett liv utankriminalitet och droger. All form av drogmissbrukmåste bekämpas. Regeringens inledande narkotika-satsning är därför oerhört viktig i detta avseende. De100 som har satsats innebär för-bättrade möjligheter att genomföra en mängd olikaåtgärder som syftar till att minska narkotikamissbru-ket bland kriminalvårdens klienter.Ett aktivt återfallsförebyggande arbete kräver enmodern kriminalvårdslag som kan svara mot kravenpå en effektivt och humant bedriven kriminalvård.Mot den bakgrunden tillsatte regeringen enutredning som har till uppgift att uppmärksamma hurverkställigheten kan anpassas så att den förebyggeråterfall i brott utan att kraven på säkerhet och sam-hällsskydd eftersätts.Anf. 9 ():Herr talman! Jag blir gladöver att höra justitieministern prisa frivilligorganisa-tionernas arbete. Det har alldeles för länge - i synner-het från den röda sidan - funnits en stark misstro motdet arbete som frivilligrörelsen utför. Den offentligasektorn har förväntats uppfylla förväntningar ochbehov på snart sagt alla områden, och det har natur-ligtvis inte räckt.Justitieministern säger också att , kamratfö-reningen för före detta missbrukare och kåkfarare,och andra frivilligorganisationer är ett viktigt kom-plement till kriminalvårdens egna insatser att före-bygga återfall i brott. har 3 800 medlem-mar, varav 3 000 är äkta , resten är stöd-medlemmar. Det är bra gjort på de som före-ningen har funnits.Det ekonomiska stöd föreningen får - klappar iryggen är jättebra - räcker inte till lokalhyra, till ben-sin, till telefonräkningar, till löner och allt annat somska betalas. Stödet till är därför förmodligen enpromille av en promille, om ens det, av vad staten fårbetala för våld, missbruk och brottslighet. Runt 80 %av dem som möter vid fängelseportarna harklarat ett hederligt, drogfritt liv utanför murarna.Ordföranden i RIKSKRIS, somockså startade föreningen, betalar nu i må-naden i skatt. var det ungefär vad han kosta-de per dag. Han har räknat ut att han ifängelse och ännu fler år som missbrukare förmodli-gen kostat skattebetalarna minst 200 miljoner kronor.Alla vi som har kommit i kontakt med människorsom har dömts till fängelse - det vet jag att ävenjustitieministern har gjort - vet att det verkliga straff-et ofta börjar först vid frigivningen.Just långsiktigheten i stödet till frivilligorganisa-tionerna som justitieministern tog upp i sitt svar ärviktig. De sköter arbetet visserligen billigare än eta-blissemanget, men det ska man inte straffas för. Detgår åt oerhört mycket tid och energi till att jaga små-bidrag från olika håll. Det är det man får göra påKRIS.Om de ekonomiska förutsättningarna för de härorganisationerna förbättras är det naturligtvis en Gudibehaglig gärning. Men jag är inte övertygad om attdet blir så.Kriminalvårdsstyrelsen ska rapportera omhur den nya bidragsordningen ska fungera. MenKRIS har redan nu konstaterat att kontakterna mellanolika myndigheter är dåliga, och här krävs det faktisktsamarbete.Kriminalvården kan köpa tjänster från frivilligor-ganisationerna, säger ministern. Det är nog bra, menäven har ju ett sparbeting. I årköper tjänster från förungefär . Det är samma summa som manköpte tjänster för , trots att föreningen har fåttfler medlemmar. Dessutom har man lagt över admi-nistrationen, som själv sköttetidigare, på KRIS.KRIS ska alltså samordna de 28 lokalföreningar-nas behov och önskemål, sedan söka pengar hos Kri-minalvårdsstyrelsen och betala ut demtill de olika föreningarna.Det här innebär i praktiken mindre pengar tillKRIS.