prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — Att säga att man villutveckla den är inget alternativ, utan jag menar att detmåste finnas något annat alternativ som är mer håll-bart även för än att komma tillbaka tillkärnkraften och säga att man ska se till att utveckladen. Det är inte det svar som jag hade hoppats skullekomma. Jag förstod också att inte harnågot annat alternativ.Eva Flyborg ställde två frågor till mig om kärn-kraften och vad och även har sagt om hur länge kärnkraften ska finnaskvar. Jag säger att vi kommer att ha kvar kärnkraftenrätt länge i . Jag är inte den som anger någraårtal, utan den kommer att finnas kvar. När BosseBylund lägger fram sin utredning kommerdet att framgå hur vi kommer att fasa ut svensk kärn-kraftsanvändning. Det kommer att ske utifrån att viska hitta alternativ, så att vi har bra energiförsörjningoch så att våra industrier och konsumenter får energitill vettiga priser. Det är villkoret.Till slut något om vad finnarna säger. De har gjorten helt annan bedömning än vad vi svenskar har gjort,och det får vi acceptera.Anf. 12 () replik:Herr talman! Då är jag väldigt nöjd med det sva-ret. Om vi inte kan avveckla kärnkraften i Sverigeförrän vi har god tillgång på el som säkerställer indu-strins behov av el med bra priser och så vidare kom-mer kärnkraften i allt väsentligt att fortleva i en ellerannan form.När det handlar om att utveckla kärnkraften finnsdet bland annat en viss skillnad mellan fisionsteknikoch fusionsteknik. Jag kan inte heller stå här i dagoch tala om vad det är som kommer. Det är faktisktinte vi som politiker som ska bestämma vilket år somkärnkraften ska tas ur bruk. Vi kan inte heller vetavad det är som kommer . Den uppgiftenhör forskarvärlden till. Det är inte vi som politikersom har den uppgiften. Det är det som är dilemmat -forskarvärlden har inte kommit nämnvärt framåt idessa frågor under de som vi har diskuteratdessa frågor alltsedan folkomröstningens tid. Vi står i stort sett kvar på samma fläckoch stampar. Vi kommer inte vidare. Då är det inteansvarsfullt att stänga av fullt fungerande och mycketsäkra svenska kärnkraftverk för att i stället importerael från , med flera, för det mesta base-rad på kol och olja.Henry sade att man kunde välja vilken färgpå bilen man ville bara man valde en svart. Det liknarganska mycket förutsättningarna för förhandlingenmed kraftindustrin. Antingen får kraftindustrin stängaav frivilligt eller också stänger man av genom en lag.Jag undrar om det är en rimlig ingång i en frivilliguppgörelse och om det är rimligt att ha kvar ett tanke-förbud i en svensk lag 2003.Anf. 13 ()replik:Herr talman! När det gäller den sista frågan omtankeförbud och lagstiftningen har vi valt att ha kvardetta om vi inte kommer fram till en överenskommel-se i fråga om och de tio kärnkraftsreak-torer som finns kvar. Lagen ska tillämpas för attstänga . Det är det som är förutsättningen,och det är det beslut som vi har fattathär i . Den lagen kommer att leva vidare.Det sägs att detta är ett påtryckningsmedel påkärnkraftsindustrin, att om man inte gör detta kom-mer det att genomföras i alla fall. Men om hade lyssnat på vad jag sade tidigare hade honhört att jag sade att vi inte kommer att stänga kärn-kraftsreaktorerna om vi inte har tillräckligt med el föratt trygga sysselsättningen och för att trygga konsu-menternas elkonsumtion.Det är det viktigaste för oss. Den dagen vi hittaroch har andra alternativ kommer kärnkraften att suc-cessivt avvecklas. Vi i de tre partier som står bakomenergipolitiken är överens om att så ska det vara. Detska inte stängas bara för att det ska stängas, utan detmåste finnas alternativ för att trygga sysselsättningeneftersom detta är viktigt för vår välfärd.Vi kommer alltså inte att vidta några panikåtgär-der, något som tror att vi kommer attgöra.Anf. 14 () replik:Herr talman! ställde enmycket egendomlig, besynnerlig, fråga. Bara att ställafrågan visar att han mentalt lever kvar i en annan tid -i då elproduktionen var statsstyrd och central-reglerad och då elförsörjningen sågs som en fråga omden nationella självförsörjningen.På den tiden var det, , na-turligt för politiska partier att vara för x terawattim-mar av ett energislag och mot y terawattimmar av ettannat energislag. Och var det måhändanaturligt att här i fatta beslut om enskildaelproduktionsanläggningar.Vad som hänt är att vi har avregleratelmarknaden. Det finns ingen fundamental skillnadmellan elmarknaden och andra marknader för andranyttigheter, utan här möter elproducenterna konsu-menternas behov i konkurrens på en fri marknad. Därär statens uppgift att sätta ramar och att ange spel-regler. Sedan är det upp till marknadens aktörer attutveckla produktionsapparaten.Av just det skälet är frågaom alternativen både bisarr och besynnerlig. I vilkenannan bransch, , stimulerarman produktutveckling genom att förbjuda dagensteknik? I vilken annan bransch ska vi fatta riksdags-beslut om hur produktionen ska utvecklas?Anf. 15 ()replik:Herr talman! Jag förstår att blirfrustrerad över min fråga om vad han och Moderatasamlingspartiet har för alternativ. Ni sade ju i sam-band med folkomröstningen om kärnkraftens varaeller inte vara: Visst, kärnkraften ska avvecklas ochersättas med andra alternativ. Det var från den ut-gångspunkten som jag ställde min fråga.I denna kammare har vi ju bestämt att vi ska av-veckla kärnkraften utifrån säkerhetsaspekterna, ut-ifrån det som hänt i omvärlden - jag tänker då på dekärnkraftsolyckor som varit. Det var ju därför som viår 1980 hade vår folkomröstning om en avveckling.Jag tycker att det ligger i sakens natur att även vi idetta hus diskuterar vad det finns för alternativ ochhur vi kan få fram alternativ. Då är det viktigt att ävenModerata samlingspartiet med ispetsen , , säger: Vitycker att man ska satsa på de här sakerna.Jag tycker inte att det är fundamentalt fel att göradet. säger att det nu är en annan tidmen jag tycker inte att det hör hemma i dagens politikatt prata på det sättet.Anf. 16 () replik:Herr talman! Politikens uppgift kan inte vara attfatta beslut om hur enskilda företag ska producera denyttigheter som man tillhandahåller kunderna. Detmåste industrin själv ta ansvaret för. Statens uppgiftmåste vara att sätta ramarna och regelverket.Jag upprepar gärna vad jag sade i replikväxlingenmed . Om man gör den bedömningsom antyder - att kärnkraftenssäkerhetsproblem är sådana att man måhända interiktigt kan bemästra kärnkraften - blir inte slutsatsenatt eller ska stängas. Slut-satsen måste då bli att man ska stänga alla tolv reak-torerna och att man ska göra det meddetsamma. An-nars är utomordentligt an-svarslös.Nils-Göran sade i sitt inlägg att densvenska energipolitik som vi sett bedrivas sedan 1997är en politik i bred enighet. Det skulle jag vilja de-mentera. Den svenska energipolitiken är destruktivoch extrem.Energipolitiken är destruktiv därför att den byggerpå en uppgörelse mellan er och och Vänstern- förlorarna folkomröstning om kärnkraf-ten - och därför att den bygger på att vi inte ska ut-nyttja de resurser som står till folkhushållets förfo-gande, utan i stället ska vi ägna oss åt medveten ka-pitalförstöring.Energipolitiken är extrem just därför att den byg-ger på en uppgörelse med förlorarna folk-omröstning.Den energipolitiken utmanar inte bara Moderater-na, och i , utan det är också en politik som drivs i kon-frontation med hela det svenska näringslivet, ensamlad fackföreningsrörelse och en betydande opini-on i det svenska folkdjupet.Anf. 17 ()replik:Herr talman! Då det gäller detta med kärnkraftensvara eller inte vara som här påslutet tog upp till diskussion och detta med ansvars-lösheten har vi valt att successivt avveckla, just för attinte hamna i nämnda situation. Om en stor olyckaskulle inträffa skulle inte jag vilja vara med och fattabeslut här i om vad vi gör när vi måstestänga alla tolv reaktorerna på grund av att en olyckahänt.Det är mot den bakgrunden som vi successivt villavveckla kärnkraften i . Det är också därförsom vi nu successivt jobbar med de partier som harställt upp i våra energiförhandlingar.Mikael parti, parti ochEva Flyborgs parti har varit inbjudna att delta i sam-talen om den framtida energipolitiken. Men ni harvalt att stå utanför. Ni vill inte vara med och diskuterafrågorna om alternativ, utan ni vill stå utanför och nisäger att kärnkraften ska finnas kvar i . Ertproblem är att ni har ställt er utanför den breda upp-görelse som vi hade velat ha. Att ni har valt att ståutanför tycker jag är synd.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är lite fånigt avNils-Göran att här fråga efter våra politis-ka inriktningar. De finns väldigt tydligt uttryckta ivåra motioner. Det är bara att läsa dem. Jag vet ju attNils-Göran är läskunnig. I våra motionerhar vi år berättat om våra inriktningar. Dess-utom står det ganska tydligt där att Kristdemokraternapå sikt vill avveckla kärnkraften - här tillskrivs vi enannan historiebild - och detta är vad som står i våramotioner och som vi upprepar varje år.Dessutom är det naturligtvis så att med vår ener-gipolitik skulle det ha sett annorlunda ut i Sve-rige. Det hade lagts mer pengar på forskning, och dethade funnits mer av förnybar energi. Kanske hade detockså funnits mer av kraftvärme.Läs alltså våra motioner, ,och välkommen sedan med frågor om detaljerna! Ivåra motioner är det ganska väl uttryckt vad vi vill.Nej, det här är bara ett spel för att leda debattenoch diskussionen till att handla om något annat än omden proposition som regeringen har lagt fram ochsom är ett uttryck för vad uttrycker såhär: Jag har sett hur problemen skyfflats fram ochtillbaka, hit och dit, gång efter annan och hur det vilaren osäkerhet över energifrågan. Så kan vi inte ha det.Det blir svårare att skapa tillväxt och utveckling inäringslivet med sådana förutsättningar, och somnäringsminister ser jag därför som en av mina allraviktigaste uppgifter att upprätta långsiktighet på ener-gimarknaden.Ja, inte bidrar den framlagda propositionen tillökad säkerhet och stabilitet i energifrågan. Dettabeklagar jag djupt. Det är därför som jag har en öp-penhet för att föra samtal om de här frågorna, som ärså viktiga för framtida tillväxtmöjligheter.Jag skulle vilja ställa några frågor till Nils-GöranHolmqvist: Om stängs, vad är då denstörsta vinsten med det? Och anser Nils-GöranHolmqvist att beräknad tidsmarginal - fram till nästaår - är en relevant tidsgräns? Förhandlingar har, en-ligt uppgift från industrin, inte ens inletts ännu.Jag har ingen som helst förståelse för det somNils-Göran säger om att betydande sats-ningar görs för att stärka elkonsumenterna. Hur kanman tala om satsningar när de själva ska betala? försöker här att få det att framståsom att regeringen satsar men så är det inte. förstå den ilska som i bland elkonsumenter och låginkomst-tagare?Anf. 19 ()replik:Herr talman! Det förekommer en förhandling ochen diskussion mellan , som är utredare, ochindustrin om frågan om stängning. Manträffas och diskuterar frågan. Det har sagtsfrån hans sekretariat att man ska vara färdig undernästa år, alltså i samband med en eventuell stängningav . Det är fullt klart att förhandlingarförs. Jag vet inte varifrån har fått inte gör det. Man träffas i olika grupperingar föratt diskutera hur och när och vad det är för förutsätt-ningar för att göra det. Det är min information frånBo Bylund, och jag tror att både ochÅsa senare kan vidimera att de diskus-sionerna förs.Ni säger att ni är för att avskaffa kärnkraften. Dåär min fråga: Varför ställer ni inte upp och är med idiskussionerna om svensk energipolitik ,om ni nu vill göra det? Ni har haft en ständig inbju-dan, men ni har valt att stå utanför och vara med påvagnen med sist var det fråga om konsumenterna. Den re-form som vi genomför gör att konsumenten på ettmycket enkelt och bra sätt kan se hur mycket energiman har förbrukat månad för månad. Man behöverinte läsa på elräkningen, som är oläs-lig, vad man har för prognostiserad förbrukning. Nukan man följa månad för månad hur mycket man harförbrukat. Det tycker jag är viktigt för konsumenter-na.Anf. 20 () replik:Herr talman! vet mycketväl och känner till svensk energipolitiks historia tilldags datum. Då vet han säkert också att man kan blibjuden på väldigt olika sätt. Man måste faktiskt tahänsyn till historien. Jag tycker att jag har öppnat förväldigt mycket här i dag.Sedan var det fråga om förhandlingar pågår ellerinte. Jag vet inte om var med iutskottet när vi hade besök av , Sydkraftoch Fortum. Det var , det är inte så därväldigt avlägset , en månad tillbaka. De lämnadeett dokument till oss där de skriver: Något som kankallas för förhandlingar har ännu inte påbörjats mel-lan staten och industrin. Det som skett är in-formationsinsamling.Det är en våldsam skillnad mellan en informa-tionsinsamling och en förhandling. Med hänsyn tagentill det verkar det inte som att förhandlingarna skakunna slutföras . Det är min bedömning av läget.När det gäller satsningen på konsumenten, som dåinte var någon satsning från regeringens sida, tar jagsvaret från som en bekräftelsepå att ordet satsning faktiskt är ett felaktigt uttrycknär man låter kunden betala. Man tvingas till det. Detär detta som jag vänder mig mot, att alla oavsett el-förbrukning tvingas till det. En liten konsument somhar en liten potential att över huvud taget göra någrabesparingar tvingas ändå att köpa den här anlägg-ningen, ha den och själv bekosta den. Det är orimligt.Det drabbar dem som oftasäger sig värna - ensamstående mammor, de med låginkomst, arbetslösa, sjukskrivna måste ha detta tilloch med i en enrummare. Det är orimligt. Vi skaspara där det finns en sparpotential, men vi ska intebelasta elkonsumenter med onödiga kostna-der. Det är det regeringen gör i det framlagda försla-get.Anf. 21 ()replik:Herr talman! Jag var med på det utskottssamman-träde där företrädare för de här företagen var med.Efter det har man träffats ett antal gånger för att fort-sätta den diskussion som man har haft. Bo Bylundsambition är att man ska vara färdig enligt det tids-schema som man har.Jag tror att de som var företrädda på utskottet kan-ske inte sitter inne med hela informationen. Mig ve-terligt har diskussioner förts i företags ledningar, ochman för förhandlingar aktivt med . Jagtror, som jag sade tidigare, att både kan vidimera att så är fallet. Deninformation som vi har fått från förhandlarna att detförs konstruktiva diskussioner och förhandlingar.Den andra frågan gäller avläsning avelmätaren. menade att den drabbarockså små konsumenter. Visst, det kommer att bli enviss kostnad för detta. Men vi har faktiskt från ochmed det att vi fattar beslutet på oss.Under den tiden hinner teknikutvecklingen kommalångt. Så jag är inte alls orolig att detta kommer attdrabba de små elkunderna speciellt mycket. Någotkommer de att få betala, men det kommer också attvara stora fördelar med att få en avläsningav sin elmätare. Då hamnar vi inte i den situation somnu har varit, att det ofta blir ofta höga elräkningar pågrund av att lagstiftningen inte har följts.Anf. 22 ()replik:Herr talman! vill inte upp-leva en olycka i kärnkraftverken, hörde jag. Samtidigthar inte lyckats åstadkomma en godkändsäkerhetsstudie, fastän det har efterfrågats sedan1995. De har fått uppskov på uppskov. Bekymrar detNils-Göran på något sätt? Är det allvarligti dina ögon?Sist vi hade en riktig kärnsäkerhetsutredning var1979. Tycker att det finnsanledning att ge tilläggsdirektiv så att vi får en riktig,tung kärnsäkerhetsutredning den här gången, intebara något harvande på ytan?Anf. 23 ()replik:Herr talman! Visst är jag orolig för att vår kärn-kraftsindustri och kärnreaktorer inte är tillräckligtsäkra om det skulle hända någonting. Det måste manvara, men jag tycker att det är tillfyllest med att vi haren myndighet som har ansvar för tillsynen och för attlagstiftningen följs. De skulle aldrig tillåta någonkärnreaktor gå om det skulle vara nära en kärnkrafts-olycka eller liknande. Så ansvarsfulla är de. Denbedömning de gör nu är att säkerheten i svensk kärn-kraftsindustri och kärnreaktorer är tillräcklig. Att vissteknik behöver göras om är en annan sak, men det ärjust det man successivt jobbar med. Jag tycker att detär tillräckligt som det är i dag.Anf. 24 ()replik:Herr talman! Det är tillräckligt med de institutio-ner som vi har och som kollar, säger . Men Kärnkraftinspektionen har faktisktunderkänt Barsebäcksstudier och deras resultat fleragånger, och ännu har inte lyckats kommamed en godkänd studie. Ger det inte anledning tillvisst alarm?Jag vill även ta upp elmarknadens regelverk. Re-geringen har ingen lösning på hur den nuvarandemarknaden ska klara utbud och efterfrågan. Reger-ingen svarar faktiskt för regelverket, det är inte par-terna på elmarknaden som svarar för det utan reger-ingen. Borde inte en marknadslösning som skaparbalans mellan efterfrågan och utbud vara ett av re-geringens mest prioriterade projekt? Varför vägrarregeringen att ens utreda en sådan sak?Anf. 25 ()replik:Herr talman! Myndigheten har gjort en samladbedömning om säkerheten och för diskussioner medägarna om säkerheten. Men vad jag förstår är intedetta något konstigt, utan den här diskussionen försframåt och man kommer att hamna isituationen att man kommer att säga ja till deras sä-kerhetsåtgärder.När det sedan gäller elmarknaden, så visst är detvi i det här huset som ska fastställa regelverket, ochjag tycker att det regelverk vi har är tillfyllest.Jag vet att är stor ivrare för spot-priser och den diskussionen. Jag har också träffat dehär företrädarna och diskuterat med dem, och jag harställt frågan: Om detta nu är så förträffligt, varförtycker då inte marknaden att man ska använda det?Marknaden säger: Nej, det är inte så som den härpersonen säger. Jag tycker att det faller sig naturligtatt det inte är så bra som man vill påskina att det är.Anf. 26 ():Herr talman! Världens energiförsörjning handlar iväldigt hög grad om kol, olja, gas och uran. Med-vetenheten om de fossila bränslenas negativa inver-kan på miljön har ökat, men vi vet också att de härenergislagen dominerar och kommer att domineraväldigt lång tid framöver.En del länder har ersatt delar av de fossila energi-slagen med uran och kärnkraft. Urankraften, somstundom kallas ren elproduktion, skapar stora miljö-och hälsoproblem när den ska brytas och anrikas. Nyaproblem med det utbrända kärnbränslet är att det pågrund av strålningsriskerna ska hållas åtskilt frånmänniskor och djur i hundratusentals år.Det stora antalet kärnkraftsreaktorer i vår världinnebär naturligtvis en ständig risk för olyckor, ävenom vi tycker att tekniken utvecklas och blir bättre ochbättre. I och i länder med lika hög andelkärnkraft hämmar detta dessutom investeringar i ochutveckling av förnybara energislag. Det är liksomomöjligt att väcka ett intresse för att forska fram nyasätt att producera el. Därför kommer man inte så långti den utvecklingen som vi kanske skulle önska.Fossila bränslen och uran måste ersättas av hållba-ra och förnyelsebara energislag. Vi måste bli mycketeffektivare i vår energianvändning, både i industrinoch i boendet och kanske framför allt vad gällertransporter. Samhällsplanering, bostadsområden ocharbetsplatser måste styras av ett energieffektivise-ringstänkande i mycket högre grad än . I dagutgår vi nämligen från att det alltid finns el till billigtpris och att vi därför inte behöver vidta de nödvändi-ga åtgärder som skulle behöva vidtas.Energisituationen i världen är den stora utmaning-en för politiker, näringsliv och forskare. Vi kan intebegära att människorna i ska avstå frånden standard som vi har i de utvecklade industrilän-derna. vore det en katastrof för miljön påjorden om länder som och skulle användalika mycket energi per capita som exempelvis vi iSverige.Herr talman! Vi har kommit relativt långt i Sveri-ge när det gäller medvetenheten om den allvarligasituationen. energiuppgörelse får ses somstartskottet för en ny energipolitik om vi ställer omEnergi-Sverige i grunden och därmed också påverkarenergifrågorna i och andra delar av världen.Maria tycker inte att det är tillräckligtmed en majoritet av socialdemokrater, vänsterpartis-ter och centerpartister. Och jag säger, om jag inte harsagt det tidigare, att självfallet är och hennesparti välkomna i det här arbetet. Men då måste ninaturligtvis ge lite avkall på kortsiktighet eller små-populistiskt agerande i energifrågan. Omställningengår sakta, det kan man nog tycka även inteär så mycket, men den går i alla fall framåt.När det gäller konvertering från eluppvärmda hustill fjärrvärme vet vi om att det är en ganska hög taktpå många hålla ute i landet. Kunderna vill i allt störreutsträckning ansluta sig till fjärrvärmen, och fjärr-värmebolagen är alltmer intresserade av att bygga utsin verksamhet och kanske också av att se till att få enviss elproduktion från sina värmeverk.När det gäller certifikathandeln, som vi diskutera-de här och som vi också fick kritik för,finns det säkert fortfarande osäkerhet om hur denkommer att fungera och på vilket sätt denpåverkar förnyelsebara energislags utveckling. Där-emot ser vi redan nu att den stora svenska skogsindu-strin direkt har förstått vad detta handlar om och nuser till att få så effektiva system som möjligt för attproducera egen el. I och med att de blir elcertifikatbe-rättigade börjar de alltså producera egen el och mini-merar användningen av el. Det blir ju ettplus i båda ändarna, och bara det tycker jag visar attdet nog var en riktig åtgärd.Vi försöker komma ifrån upphandlad effektreservtill en ordentligt fungerande effekthandel. Och det harvi gett för att åtgärda, för det är alldelessjälvklart att detta är en fråga som ska lösas av mark-naden. På vår resa i hörde vi vd:n för mycket bra beskrev att vad gäller effekthandel ärdet inte fråga om att man ska ha en massa reserver,utan det är mer uppbyggt på att man vid vissa tillfäl-len då det behövs exporterar i stället för att produceraden el man upphandlat med långsiktiga, låga kon-trakt. Det gör det intressant för den delen av industrinatt vara med på denna effekthandelsmarknad.Månadsmätning ska införas, och jag skulle viljatillföra en fråga som jag har tagit upp flera gångertidigare och som jag tror att vi måste börja närma oss,nämligen att vi dessutom måste titta på detta med defasta elavgifterna. Jag menar att om man ska få ettordentligt intresse från vanliga elkunder, är det viktigtatt man inte har fasta elavgifter av olika slag, utan i så hög grad som möjligt låter elavgifterna vararörliga. Det är klart att då ökar intresset av att varamed i ett effektiviseringsarbete.Nytt som också diskuteras och som det finns olikameningar om är att vi nu försöker få till stånd ett avtalmellan kraftindustri och politik vad gäller den framti-da utfasningen av kärnkraften och en aktiv eleffekti-visering. För att få till stånd avtal så att vi inte behö-ver stifta så många lagar i måste vi ha enallmän samsyn med industrin om att detta är en brautveckling både för landet och för industrin.I detta ligger också frågan huruvida 2ska stängas på det sätt som vi tidigare beslutat omeller om vi ska få till stånd ett avtal med kraftindu-strin. Det är klart att det vore intressant, särskilt nunär vi kommit i ett läge där båda de här frågorna äraktuella . Vi vet att det viktiga är att få tillstånd någon sorts vettig lösning för den fortsatta ut-fasningen av de återstående tio reaktorerna. Även omkritiken från både de tre borgerliga partierna ochMiljöpartiet är rätt stark på den här punkten, är nogändå ett sätt att försöka lösa upp frågan att se sakfrå-gan som den är och inse att en utfasning av kärnkraf-ten och andra åtgärder för att få till stånd ny förnyel-sebar elproduktion och effektivisering måste ske isamverkan mellan politik och näringsliv för att detska kunna bli riktigt bra.Avslutningsvis vill jag också konstatera att vi haren situation där vi har tre partier som samverkar omenergipolitiken. Vi har tre stycken borgerliga partiersom varje gång tycker att det här är en dålig politik.Vi har ett miljöparti som också tycker att det är endålig politik.