prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Det är angeläget att möjligttillsätta en utredning med en parlamentarisk samman-sättning.Vi moderater skulle vilja se att en arbetslöshets-försäkring bygger på några fundamentala grunder.· Den ska vara obligatorisk och allmän. Den skaalltså omfatta alla och administreras av det all-männa, det vill säga staten.· Den ska vara solidariskt finansierad. Den skaalltså inte relateras till risken att bli arbetslös.· Den ska ha ett tydligt försäkringsmässigt sambandgenom en utökad egenfinansiering.· Den ska vara en omställningsförsäkring, det villsäga den måste ha en tidsmässig begränsning.· Den ska vara enkel och tydlig och präglas avlegitimitet och rättssäkerhet så att det blir ettminskat behov av kontrollsystem och sanktions-system.· Den bör samordnas med övriga socialförsäkrings-system.Fru talman! som en översyn pågår aven ny allmän arbetslöshetsförsäkring måste egenfö-retagarnas villkor snabbast möjligt ses över. Småfö-retagare, jordbrukare och andra egenföretagare måsteha en ekonomisk trygghet och känna att de har klararegler vid en eventuell arbetslöshet.Sedan början av 2001 har sys-selsatt en analysgrupp med ersättningsrätten för före-tagare och de gränsdragnings- och tillämpnings-problem som finns för uppdragstagare och för detkooperativa företagandet. Enligt uppgift kommer endepartementspromemoria under året.Det är dock inte utvärderingar och analyser somsmåföretagarna behöver utan klara regler för ersätt-ningsrätt och tillämpningar så att inte olika a-kassorbedömer arbetslösa företagare olika. Därför förordarvi att en parlamentariskt sammansatt grupp får i upp-gift att snabbt se över företagares ersättningsrätt ochkomma med förslag till regler.Fru talman! Med anledning av det sagda yrkar jagför tids vinnande bifall endast till reservation 1 menstår naturligtvis även bakom reservation 7.Anf. 190 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1. Vi står också bakom reservation nr7, men vi nöjer oss med att yrka bifall till reservationnr 1.Reservationen handlar om ett behov av en allmänöversyn av arbetslöshetsförsäkringen. Vi ska försökamotivera den, och för att göra detta vill jag gå tillbakatill början av hela det system som vi har i dag.Den första arbetslöshetsförsäkringen kom 1934.Om man läser lite av de debatter om den som fördes ibåde första och andra kammaren, ser man att system-et redan då det föddes hade fyra nyckelproblem somgår igenom i alla reformer och 90-taletoch även dem som vi diskuterar , problem som vialdrig har kunnat lösa. De fyra problemen är följande.Det första är det allvarligaste och det som bordevara viktigast att diskutera. Arbetslöshetsförsäkringenfokuserar på symtomen på ett problem men inte påsjälva problemet. Man vill kompensera ett inkomst-bortfall men har inte kunnat göra någonting åt bort-fallet av jobbet, som är själva problemet. Man hardärför under hand försökt komplettera försäkringenmed olika åtgärder.Det senaste i den långa raden av arbetsbefrämjan-de åtgärder är den så kallade aktivitetsgarantin. Menjag tror att vi saknar en systematisk koppling mellanförsäkringen mot bortfall av inkomst och själva pro-blemet. Hur ger vi människorna rätten att arbeta?Det andra problemet är att försäkringen alltid harfokuserat på dem som förlorar sitt jobb och lämnardem som aldrig har haft jobb lite vid sidan om. Dethär är viktigt för den kategorin har alltid varit ganskastor och är mycket stor.Det tredje problemet är att man redan från 30-talethar ställt olika grupper utanför, inte bara dem somaldrig har kommit in i arbete och som per definitionaldrig har kvalificerat sig till försäkringen utan ocksåmånga yrkesgrupper. lag gäller det hemar-betande personer och företagare. Företagare hamnarnästan alltid i strykklass här. Vi kan sedan gå fram tillvåra dagar och se att det alltid finns kategorier avmänniskor som inte har varit försäkrade.Det fjärde problemet, som diskuterades redan på30-talet och sedan har återkommit , är denkorporativa struktur som försäkringen har och sominnebär en mycket problematisk sammanblandning avprivata organisationer, myndighetsutövning, offent-ligt finansierade bidrag och mycket annat. Jag tror attdet är en ganska olycklig kombination. Jag kan förståvarför, och föregående talare har gett en hel del motivför detta, men jag tror att det här är problematiskt.Det var problematiskt och är det fortfaran-de.De här fyra grundproblemen går igenom i refor-merna 1973, 1997 och 2000. När man läser betänkan-det och de olika motioner som kommer att avslås pålöpande band ser man att det på olika sätthandlar just om detta. tar till exempelupp invandrarna, och det är viktigt att man gör så. Detfunkar inte riktigt, och det vet alla. Det är en typiskgrupp som inte kvalificerar sig in som andra.Vänsterpartiet nämner företagare, framför alltsmåföretagare. Vi vet att de har problem som ärganska gamla. Andra nämner delägare i kooperativaföretag, jordbrukare och deltidsarbetare, och Vänster-partiet påpekar mycket förtjänstfullt att många avbristerna drabbar kvinnor. Vi har stora grupper avinvandrare, kvinnor och småföretagare som lever i enganska stor otrygghet. De här grupperna, som bordevara prioriterade i och med att de är väldigt utsatta imånga avseenden, tjänas inte bra av vårt nuvarandesystem.Det samlade resultatet av inte minst Vänsterparti-ets och motioner borde vara att manbejakar en översyn av systemet. Tyvärr landar manungefär på att läget är okej. Till och med den motionsom väckte mina förhoppningar om att åtminstoneföretagarnas situation skulle analyseras lite djuparehar man hoppat över med en mycket intressant for-mulering i väntan på någonting. Det här är så storaoch allvarliga problem, som drabbar människor somvi borde vara solidariska med, att det låter lite egois-tiskt politiskt taxerande att inte diskutera dem. Manborde ta de fyra problemen på allvar och lösa dem omdet går.Inget av de problem som jag nämnt är enkla attlösa, och jag skulle inte vilja hävda att harfärdiga lösningar. Jag är mindre säker än föregåendetalare, och jag tror att vi måste vara ödmjuka, för jagtror att det finns en orsak till dessa problem, somfanns . Det finns verkliga problemsom inte beror på att några är illvilliga, och demmåste vi diskutera.Jag menar att vi måste taitu med frågan om rätten till arbete. Jag skulle vilja seen försäkring som skiljer sig mycket från dagens mensom framför allt betonar och har något slags meka-nismer som ger människorna rätt till arbete , så att det problemet blir löst. Jag skulle intevilja se utförsäkrade människor utan människor somgår till någon form av arbete när de inte kan fortsätta idet vanliga systemet. Jag tror att förslaget från Folk-partiet om en arbets- och utvecklingsgaranti kan varaett steg ditåt, om det kan kopplas ihop med ett välfungerande försäkringssystem.Anf. 191 ():Fru talman! betänkandenr 4 tar upp olika motionsyrkanden som väckts underallmänna motionstiden om utformningen av arbets-löshetsförsäkringen.Kristdemokraterna har fem reservationer till dettabetänkande, och vi står självklart bakom alla fem,men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reser-vation nr 5.Vår första reservation och vår femte reservation,som vi delar med de övriga borgliga partierna, hand-lar om att vi vill ha en rejäl översyn av hela arbets-löshetsförsäkringen. Vi anser att nuvarande försäk-ring är ett lapptäcke av regler som är krångliga bådeför de arbetslösa och för den personal som ska hante-ra försäkringen. Försäkringen ska bygga på enkla ochöverblickbara regler, som är anpassade till dagensarbetsmarknad. Nuvarande regler är utformade för entid när flertalet hade fasta heltidsanställningar, och demissgynnar andra anställningsformer.Nutek anser att det startas alldeles för få företag iSverige och har därför som mål att fram till år 2006skapa 45 000 nya företag . För att stimulera tilldetta nyföretagande administrerar 2,6 miljarderkronor för lån till dessa nya företag. Parollen är attSverige behöver nya företag för att skapa nya jobb.Samtidigt, fru talman, så missgynnas egenföreta-garna å det grövsta när det gäller arbetslöshetsförsäk-ringen, och det råder en stor osäkerhet om vad somgäller för denna grupp. Nuvarande regler med krav påavregistrering av firman och varaktigt avbrytande avverksamheten gör det svårt att behålla en firma vidtillfällig arbetslöshet. Om orderingången minskar ocharbetslöshet inträffar så ska försäkringen träda in,men man ska för den skull inte köra en verksamhet ibotten. Det måste gå att snabbt sätta fart på firmanigen när beställningarna åter igen börjar rulla in. Härbehövs ett mera flexibelt tänkande om arbetslöshets-försäkringen om regeringens, läs Nuteks, ambitionermed 45 000 nya företag ska startas.Vi kan konstatera att regeringen sedantillsatte en analysgrupp som ska se över vad somgäller för företagarnas ersättningsrätt. Vi anser dockatt detta inte är tillräckligt. Vi vill i stället snabbttillsätta en parlamentarisk utredning som ska se överersättningsrätten för både företagarna, jordbrukarnaoch delägare i kooperativ. Andra grupper som har detsvårt med dagens system är invandrade svenskar, somofta har egna företag och som råkar illa ut med detnuvarande krångliga arbetslöshetsförsäkringssystem-et. Bara ordet är svårt att säga!Andra skäl som talar för en översyn är relationer-na mellan de fackliga organisationerna och arbetslös-hetskassorna, som redogjorde för. Arbetslös-hetsförsäkringen är en märklig försäkring. Den skötsav från staten fristående arbetslöshetskassor, men i deflesta fall med starka band till olika fackliga organi-sationer. är det myndighetsbeslut som a-kassorna fattar, och deras verksamhet bekostas nästanhelt med statliga medel.I två olika utredningar som Statskontoret respek-tive har gjort har man ifrågasattdagens system med fristående a-kassor knutna tillfackliga organisationer. Detta är också något som upp i den allmänna översynen av arbetslöshetsför-säkringen.Vi har i en separat reservation tagit upp proble-men med a-kassornas inträdeskrav, som även de ärkrångligt utformade och innehåller en mängd begrän-sande komponenter. Nuvarande system med att manmåste arbeta ett visst antal timmar för attfå tillgång till försäkringen bör ändras till att manräknar ett visst antal timmar , detta för att intemissgynna dem som är säsongs-, projekt- eller del-tidsarbetande.Nuvarande system ger fel signaler om man intefår tillträde till arbetslöshetsförsäkringen därför attman förlagt sin arbetstid mer flexibelt och fritt än vadregelsystemet tillåter. För många blir det också i dagekonomiskt ofördelaktigt att bryta en arbetslöshetspe-riod med kortare arbeten.Vidare anser vi kristdemokrater att studerande skafå arbetslöshetsförsäkring under ferierna. Detta är inteminst viktigt för de äldre studenterna med försörj-ningsansvar. Det förekommer att studenter tvingasavbryta sina studier för att åter få rätt till arbetslöshet-sersättning. Detta rimmar dåligt med regeringensintentioner om det livslånga lärandet.Fru talman! Jag vill till slut ta upp vad som sägs ivår reservation om familjehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsförsäkring.Att vara familjehemsförälder är en viktig uppgift,och det tar mycket tid och känslor i anspråk. Kom-munerna annonserar ofta i dagspressen efter familje-hem, och det är minst sagt svårt att rekrytera nyafamiljehem . Med allt fler splittrade och trasigafamiljer med otrygga barn som far illa, så behövs dettrygga och omvårdande familjehem som orkar medden extra arbetsbelastning som det innebär att ta handom ett barn vars föräldrar av olika skäl inte klarar sinföräldraroll.I betänkandet skriver utskottsmajoriteten att sam-hällsutvecklingen har inneburit att de flesta familjerbehöver två inkomster för att klara sitt uppe-hälle. Ja, med den förda vänsterpolitiken i landet såhar det tyvärr blivit så med det höga skattetrycket.Men detta skrivs i samband med att man redogör föratt man kan inte vara beroende av sin ersättning förfamiljehemsuppdraget för sin försörjning . Att ha ettfamiljehemsuppdrag räknas normalt inte som för-värvsarbete, eftersom familjehemsföräldrarna inte äranställda av utan är arvoderade, trots attmånga familjehemsföräldrar är detta på heltid. Deutför alltså ett heltidsjobb för samhället men får intetillgodoräkna sig detta för arbetslöshetsförsäkringen.Min erfarenhet av vänner som är familjehemsför-äldrar är att det krävs mycket arbete, mycket tid,mycket tålamod och även tårar för att rätt kunna fun-gera som ställföreträdande föräldrar. Dessa familje-hemsföräldrar är värda all vår uppskattning, och detminsta vi kan göra som lagstiftande församling är attse till att deras arbete värderas och ger tillgång tillsocial, ekonomisk och arbetsrättslig trygghet.Anf. 192 ():Fru talman! Vi debatterar alltså arbetslöshetser-sättningen, en grundbult i vårt välfärdssystem efter-som den har så stor betydelse utifrån en rad aspekter.A-kassan är ju i första hand en omställningsför-säkring som ska göra det möjligt att kombinera ut-veckling och strukturomvandling i näringslivet medekonomisk trygghet för den som hamnar i arbetslös-het. A-kassan håller också uppe den så kallade reser-vationslönen och förhindrar lönedumpning, och sistmen inte minst håller den uppe köpkraften i regioneroch områden med hög arbetslöshet.A-kassan kan man också säga är ett uttryck för enmänniskosyn och för vilka krav samhället ställer påsina medborgare. Har man som utgångspunkt attmänniskor utifrån sina olika förutsättningar gör sittbästa för att försörja sig själv och en människosynsom säger att det är viktigt att alla kan bidra medarbete så är det till exempel inget problem att det intefinns någon bortre parentes. Har man som utgångs-punkt att fackligt arbete är viktigt och att denbranschkunskap som finns där ska tas till vara, ja, dåär det inget problem utan tvärtom en styrka att detfinns en koppling mellan a-kassa och facklig organi-sering.Sedan är det självfallet så, som med så mycketannat, att allt inte är perfekt. Och a-kassan måste juvara följsam gentemot det som händer på arbets-marknaden, för det händer saker och ting.Därför är det logiskt, menar vi, att man följer uppregler och att man kontinuerligt utvecklar olika in-slag.För del är det i första hand inträ-desvillkoren och småföretagarnas rätt till a-kassa somvi menar behöver utvecklas. Vad gäller det senare ärdet otydligt och oklart vad som gäller. Även en små-företagare är i behov av ekonomisk trygghet vid ar-betslöshet, och där finns det brister och otydligheter . pågår ett utredningsarbete i Regeringskansli-et. Det ska vi snart ta del av. Via underhandskontak-ter är vi av den uppfattningen att det finns anledningatt vara optimistisk vad gäller att hitta en lösning.Men som vi också skriver i vårt särskilda yttrande ärdet viktigt att detta nu inte stannar vid en departe-mentspromemoria eller vad det blir, utan att manfaktiskt går vidare till att formulera en konkret lös-ning.Om vi är optimistiska när det gäller att hitta rättoch bra lösningar för småföretagarna så är vi inte likaoptimistiska när det gäller inträdesvillkoren, där vikänner att det finns ett motstånd från regeringen att tatag i det här. För oss är det här viktigt, eftersom vi seratt de kvalifikationskrav vi nu har missgynnar tillexempel kvinnor och invandrare, alltså de gruppersom har svårast att få en fast etablering på arbets-marknaden. Vi menar att det inte kan uteslutas att deregler som finns faktiskt är direkt diskriminerande.Därför måste det här ses över . Det är inteacceptabelt att man har regler som konsekvent miss-gynnar vissa grupper. Därför, fru talman, yrkar jagbifall till vår reservation nr 3.Men även om vi nu ser att regler och annat måsteföljas upp kan vi inte se att det finns några grund-problem med a-kassan eller att man skulle behövagöra någon förändring i själva grundstrukturen. Där-för avvisar vi borgerlighetens krav på att göra enöversyn av hela systemet. Vi gör det också därför attvi vet att det finns ideologiska skillnader i synen påden bortre parentesen, vilka ersättningsnivåer somska gälla, kopplingen till fackliga organisationeretcetera. Eftersom vi är av den uppfattningen att detinte finns någon anledning att ompröva just dessaprincipiella ställningstagandena ser vi heller ingenanledning till att ta så att säga ett stort omtag överhela systemet.Till sist kan jag inte låta bli att göra en EMU-koppling eftersom det inte bara är borgerlighetens synpå a-kassan som vi ser som ett hot utan också etteventuellt kommande EMU-medlemskap. Det har attgöra med att när vi inte längre har rörlig växelkursoch en valutapolitik och räntepolitik som är anpassadtill vår ekonomi så mister vi viktiga stabiliseringsin-strument. När vi inte har en rörlig valuta som gerflexibilitet måste arbetsmarknaden göra det. Vi vet attanpassningsbördan kommer att läggas på löntagarnaoch på företagen. Vid en kostnadskris - det kommer,det vet vi - måste vi om vi är med i få nedkostnaden på produktion för att upprätthålla vår kon-kurrenskraft. Vi har alltså ingen rörlighet i värdet påvalutan utan vi måste nominellt få ned kostnaderna pådet som vi producerar, till exempel genom att sänkalöner.Om vi ska undvika massarbetslöshet måste vidärtill ha en arbetskraft som är geografiskt rörlig påett helt annat sätt än . Vi minns uttalande när han säger att EMU fungerarförst den dag då en finsk skogsarbetare är beredd attta ett jobb på en portugisisk vingård. EMU handlarprecis om det som säger: geografiskrörlighet, att kunna sänka löner eftersom vi annarsriskerar att slå ut viktig exportindustri. Hur gör mandet? Vilka instrument måste man ta till för att kunnasänka löner och få arbetskraften att flytta? Där är a-kassan ett viktigt instrument. Det är också därför somEU:s finansministrar, inklusive , harskrivit under otaliga dokument som handlar om rikt-linjer för den ekonomiska politiken. Man skriveråterkommande in vikten av att se över arbetslöshet-sersättningen, bidragsregler, ersättningsnivåer och såvidare för att skapa de rätta incitamenten, som mansäger.Det här är argument som vi i harfört fram . Ett konkret bevis för riktighe-ten i vår argumentation är exemplet . Schrö-der presenterade för någon vecka sedan sitt så kalladereformpaket eftersom har ekonomiska be-kymmer, bland annat för att man är med i ochinte har den räntepolitik som ekonomikräver. Vad lägger fram för förslag för attinte bryta mot stabilitetspakten? Jo, försämringar i a-kassan, lägre ersättningsnivåer och för rätttill att få ersättning från a-kassan. Detta är tyvärringet exempel som inte kommer att upprepas. Tvärt-om är det allmängiltigt. Den börda som tyska löntaga-re nu blir pålagda är en börda som andra löntagare iEMU-länder får räkna med. I EMU har vi andra förutsättningar för attbekämpa arbetslösheten än om vi står fria utanför.Om det blir ett ja till EMU ökar risken, eller möj-ligheten beroende på hur man ser det, att den översynsom de borgerliga partierna vill ha och kanske till ochmed den inriktning som de borgerliga partierna vill hanär det gäller a-kassan hamnar i ett helt annat läge,även om vi kommer att hålla emot allt vad vi orkar.Det är ytterligare ett skäl, menar jag, till att säga nejtill ett medlemskap i . 193 () replik:Fru talman! Jag har en kommentar till CamillaSköld inlägg.Du säger att inträdesvillkoren är problematiska.Du nämnde grupper som är utsatta och som integynnas av det nuvarande systemet. Ändå låter dudetta passera. Du önskar att det skulle vara annorlun-da, att Socialdemokraterna skulle vilja ändra på detta,men de verkar inte vilja. Jag är ganska övertygad omatt det i kan bildas en majoritet för att re-formera åtminstone den här delen av försäkringen.Låt oss se om det kan gå. Jag skulle vilja att du reage-rade på detta. Kan du söka dig till andra partier så attvi verkligen kan ta itu med detta?Jag skulle också vilja resonera lite kring rätten tillarbete. Hur kan man koppla ihop en arbetslöshetsför-säkring som är för alla dem som inte har jobb, intebara för dem som förlorar jobb, och också på någotsätt ge människor rätt till arbete?Anf. 194 ()replik:Fru talman! När det gäller inträdesvillkoren liggerdet motioner från oss och från ,kanske ytterligare något annat parti. Det är bara attsluta upp runt dessa motioner så vi får majoritet föratt se över just inträdesvillkoren. Dessa motioner harväckts gång på gång när vi har haft betänkanden. Jagvälkomnar om vill sluta upp bakom dessakrav.Jag tror att det är viktigt att se att a-kassan intehandlar om rätten till arbete. A-kassan handlar omrätten till trygghet , vilketi sin tur ska leda till arbete. Det är arbetsmarknadspo-litiken med olika insatser som ska stärka möjligheter-na till anställning. Det får man inte via a-kassan. A-kassan är en försörjningsmöjlighet mandeltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det handlarinte om rätten till arbete.Anf. 195 () replik:Fru talman! Det kan hända med motioner det somhände med företagarmotionen. När ni får en eventuellmajoritet backar ni från den. Jag skulle vilja att vibörjade samtala. Det är inte så enkelt som att stödjavad ni säger, åtminstone inte när det kommer tillkritan.När du säger att vi inte ska ha en bortre parentes,någonting som vi är överens om, måste man blanda inarbetsdelen i det hela. Det är det som aktivitetsgaran-tin vill göra. Men det är inte rimligt att en person kangå utan jobb i evigheter. Det är varken rimligt ellerbra för någon, varken för personen eller samhället. Vimåste få en lösning på den grundläggande fråganockså om detta ska hålla.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Jag kanske missförstod förstafråga. Jag trodde att det handlade om inträdesvillko-ren.När det gäller företagarsidan är vårt yrkande attdet ska göras en utredning. Det är på gång . Somjag sade har vi underhandskontakter och är optimis-tiska till att det ska leda någon vart. Om det inte gördet och vi nästa gång står här och diskuterar arbets-löshetsersättningen finns det majoritet för att ge etttillkännagivande. Det gör det helt klart.När det gäller a-kassan och att det ska ge arbetemenar jag att den koppling som vi har i arbetslöshets-försäkringen till att det också innebär krav på aktivitetfaktiskt har inneburit att svensk arbetsmarknad funge-rar på sådant sätt att trots att vi har haft höga arbets-löshetssiffror så har vi ingen stor utslagning av män-niskor som är långtidsarbetslösa. Även om man varkritisk arbetsmarknadspolitik och att detsatsades mer på volym än på kvalitet har den ändåhaft den effekten. I länder som inte har den arbets-marknadspolitik som vi har finns en utslagning avmänniskor som aldrig kommer tillbaka. Det har viinte i det svenska systemet.Även om det alltså finns saker att förbättra när detgäller aktivitetsgarantin, a-kassan och arbetsmark-nadspolitiken är det i grunden ett bra system somfungerar väl.Anf. 197 ():Fru talman! A-kassan är en viktig trygghetsfaktori det svenska arbetslivet och i det svenska samhället.Vi diskuterade frågorna om sysselsättning och ar-betsmarknad även i en sysselsättnings-debatt.Det är oerhört viktigt att ha ett arbete, att veta attjag behövs, att jag har någonstans att ta vägen, attmitt intresse och mitt engagemang kan användas pånågot sätt och på något ställe. Det är väldigt viktigt iolika sammanhang.Därför är också a-kassan väldigt viktig. Den skavara en omställningsförsäkring, en väldigt tydligomställningsförsäkring, när man går från det enaarbetet till det andra, förhoppningsvis. Men ärden inte det. Det är alldeles för många och för storagrupper som står utanför systemet. Man har intekommit in i systemet. Man har inte hittat de rättaformerna. Man har inte fått det jobb som gör att detfinns en kontinuitet. Det är korta och osäkra anställ-ningsförhållanden och dessutom osäkerhet i försörj-ningen mellan de olika anställningarna.Försäkringen är helt enkelt inte avpassad till da-gens villkor på arbetsmarknaden.Det händer så mycket. Mycket förändras, både pågrund av samhällsförändringar här i ochockså på grund av att saker och ting förändras i värl-den.