prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — Dessa studenter stöter på en rad problem, inte minst för att få vardagens kassa att gå ihop. Många klarar inte det. Enligt de senaste siffrorna fick var tredje student med barn socialbidrag. De allra flesta, , av ensamstående studenter med barn fick socialbidrag. Något måste vara fel då så många är hänvisade till socialbidraget för sin vardagliga försörjning. Barn till studerande får betala priset för att deras föräldrar studerar. I Socialdemokraternas och stödpartiernas hänvisas människor till socialbidrag bara för att de är studenter. Detta är i hög grad en jämställdhetsfråga. Det är dubbelt så många studerande kvinnor som studerande män som har barn. Av studerande kvinnor mellan har barn. Är månne det förklaringen till att så lite hänt för att garantera studerande föräldrar drägliga levnadsvillkor? föreslår ett helt nytt barntillägg i studiemedelssystemet. Alla högskolestuderande med barn får ett tillskott på per barn och månad. Fler kan försörja sig och klara vardagens nödtorft. Studiestödet ska göra det möjligt för alla att oavsett bakgrund studera. Med de behov av utbildad arbetskraft som finns och som växer är det nödvändigt att studiestödssystemet drar sitt strå till stacken. Det handlar inte minst om att bryta den sociala barriären mellan människor och studier. För yngre studenter handlar det också om att föräldraförsäkringen till exempel är relaterad till tidigare inkomst. Har man ingen tidigare inkomst får man endast garantinivån i föräldraförsäkringen. vill se ett nytt studiemedelssystem där halva studiemedlet är bidrag och den andra halvan lån. Det handlar om signalen att samhället vill uppmuntra studier. Vi vill att alla ska få nya chanser att studera och lära under vuxenlivets gång. finns det ett tak för hur mycket en högskolestudent får tjäna utan att studiestödet påverkas. Det är orimligt att en student som vill, hinner och orkar extraarbeta vid sidan av studierna straffas. Därför bör inkomsttaket tas bort. De regler, till exempel tolvterminsregeln i studiestödet, som hindrar studenter från att studera måste bort. Den bortre åldersgränsen för studiemedel bör också bort. Det finns ett otal exempel på olika gränsdragningssystem mellan studiestödssystemet och olika trygghetssystem i samhället. Trots det har den studiesociala utredning som jobbar och som ska vara klar inte fått direktiv att komma med de förslag som krävs för att komma till rätta med problemen. Den socialdemokratiska oförmågan att ta de initiativ som behövs lamslår studiemedelssystemet. Vi kristdemokrater menar att det i stället behövs en ny genomgripande översyn och förändring av studiemedelssystemet. En parlamentarisk utredning med uppdrag att lägga nödvändiga förslag bör tillsättas. Till detta kommer det ärende som kammaren just behandlat i det förra betänkandet, nämligen problemen de ständigt återkommande problemen med CSN. När revisorer kommer med förslag om hur CSN ska förändra sitt arbetssätt och bli mindre beroende av påminnelseavgifter som deras kunder får betala, ja, vad gör då Socialdemokraterna och stödpartierna? Detta, herr talman, är ett bevis så gott som något på den passivitet som hindrar studerande från att känna en trygghet och en säkerhet i att få en rättssäker och effektiv behandling för att få studierna och det övriga livet att gå ihop. Det inger oro. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att jag givetvis står bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för kammarens tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation nr 7. 137 (): Först vill jag yrka bifall till reservation nr 12. Ett samhälle med ett livslångt lärande, som vi har pratat mycket om här , och ambitionen att minst hälften av en årskull ska bedriva högre studier ställer höga krav, inte minst på studiemedelssystemet. Högre utbildning är en god investering, inte bara för den enskilde studenten utan även för samhället i stort. Eftersom det handlar om en långsiktig investering i tillväxt och utveckling måste det vara självklart att samhället ska subventionera högre studier på ett bra sätt. Runtom i världen finns det annars avskräckande exempel på höga terminsavgifter som gör att många stängs ute från högre utbildning. Samhället bör fortsätta arbetet med att inrikta sig på att möjliggöra högre studier för fler genom att undanröja sociala, ekonomiska och geografiska hinder för den enskilde som önskar studera vidare. Dagens studiemedelssystem klarar inte detta särskilt väl eftersom vi fortfarande har en allvarlig social snedrekrytering till högre studier. Vi kan se att med det nuvarande systemet kan återbetalningen av studieskulden bli ett problem för personer som utbildar sig i yrken där yrkesgruppen inte kan räkna med särskilt höga löner exempelvis. Därför är det viktigt att gå vidare och utveckla studiefinansieringssystemet, och det är bra om det kan ske i brett samförstånd. För vår del tycker vi att inriktningen bör vara att bidrag och lån ska utgöra vardera . Det är viktigt att vi får ett system som verkligen uppmuntrar alla som vill att studera vidare. Det är också viktigt att det finns möjlighet att få studiemedel någon termin utöver de tolv som är gräns. Finns inte den möjligheten är risken stor att konsekvensen blir ett resursslöseri i form av oavslutade utbildningar och outnyttjad kompetens. Det är naturligtvis viktigt för både den enskilde och för samhället att man kan avsluta sina studier på ett bra sätt. ska, som vi hörde, den studiesociala enmansutredningen lägga fram sina förslag. Vi ska självfallet granska de förslag som kommer. Men vi kan också befara att det inte kommer att vara tillräckligt eftersom direktiven till utredaren inte gav utrymme för att komma med förslag till förändringar och förbättringar. Det handlade mest om att analysera den ekonomiska och sociala situationen. Därför vore det bra om enmansutredningen följs upp av en bredare parlamentarisk utredning där även studenterna själva blir representerade i syfte att komma med förslag på hur studenter och forskarstuderande bättre ska få tillgång till trygghetssystemen. Det handlar om många olika system sjukförsäkringssystemet, bostadsbidrag, föräldraförsäkring och så vidare. Som flera talare har sagt är det särskilt viktigt att uppmärksamma den situation som studerande med barn har och ge dem en större trygghet i vardagen. Jag är övertygad om att fler kommer att våga satsa och studera vidare om man kan hitta bättre möjligheter. Det är särskilt oacceptabelt att studerande med barn i många fall är hänvisade till socialbidrag. Ett område som vi från sida lyfter fram är rekryteringsbidraget för vuxenstudier, ett bidrag som ersatte det särskilda utbildningsbidraget och används för att ge personer möjlighet till vidareutbildning. Det är personer som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa. Vi ser rekryteringsbidraget som ett viktigt instrument för att motivera fler med kort utbildning till studier och ett sätt att se till att inte fler människor slås ut från arbetsmarknaden. De kan tvärtom få en nystart och komma igen. Vi lever i då alla talar om livslångt lärande. Rapport efter rapport understryker att vi måste vara beredda att arbeta allt längre. För sedan kom till och med en rapport som hävdade att hälften av svenskarna borde arbeta till , om vi ska klara pensionerna framöver. Då kan man fråga sig varför man sätter en övre gräns för de människor som ska få del av detta rekryteringsbidrag. Det finns många svenskar som inte har gymnasiekompetens. En del har inte heller grundskolekompetens. De bör naturligtvis få en reell möjlighet att vidareutbilda sig. Vad menar vi annars med livslångt lärande? Majoriteten hävdar att rekryteringsbidraget bör överensstämma med studiemedelssystemet och att den övre åldersgränsen måste vara i båda fallen. Men vi kan inte se någon övertygande grund för att göra en sådan koppling mellan studiemedelssystemet och rekryteringsbidraget. Studiemedelssystemet handlar om högskolestudier och rekryteringsbidraget gäller studier på grundskole- och gymnasienivå. Då är det viktigare att ta hänsyn till den enskilde individen än att synkronisera system som inte behöver synkroniseras. Vår uppfattning är alltså att det inte bör finnas någon övre åldersgräns för rekryteringsbidraget utan att det ska utgå från individen i fråga. 138 (): Som flera talare har berört ökar kraven på kunskap och kompetens i samhället. Det gäller för den enskilde, vårt deltagande i samhällslivet och arbetslivets krav. De nya krav som ställs understryker såväl behovet av en bra grundutbildning som möjligheten till återkommande utbildning. Man kan utan att överdriva säga att det livslånga lärandet är en realitet. Det räcker inte med en utbildning vid starten av vuxenlivet eller arbetslivet. Man måste ha möjlighet till återkommande utbildning. Genom en hög kompetensnivå ökar förutsättningarna för en positiv samhällsutveckling. Det gäller både den enskildes förutsättningar och arbetslivets och samhällslivets villkor. För att stödja den utvecklingen behövs ett studiestödssystem som ger långsiktigt goda förutsättningar. Det var också utgångspunkten för den reformering av studiestödssystemet som skedde . Då skedde en satsning på en ökad bidragsdel, ett höjt fribelopp och på att göra studiemedlen pensionsgrundande. Det var också den prioritering som studentorganisationerna gjorde vid det tillfället. Självklart finns det fortfarande krav och förväntningar på ytterligare förbättringar för de studerande. Det är också skälet till att nu ligger på regeringens bord och att Studiesociala utredningen snart kommer att ligga på samma ställe. finns det skäl att säga att behov och krav på studiestödsområdet naturligtvis måste vägas mot andra angelägna behov. Vi kan dock konstatera att många deltar i studier, vilket talar för att systemet stimulerar till att studera. När detta är sagt vill jag gärna säga att det har varit intressant att lyssna på de förslag till förändringar av det nuvarande systemet som har berörts här tidigare. Många inlägg har handlat om förbättringar och nya ambitioner. Det gäller inte minst , som radade upp en lista som kostar en och annan miljard. När man tittar på den budget som vi är i färd med att fastställa kan man konstatera följande. Regeringens förslag innebär en satsning på till studiestöden. Kd satsar lite mindre än vad regeringen har föreslagit och som Socialdemokraterna, har ställt sig bakom. Det är så det ser ut, trots ganska pampiga uttalanden från en del håll om behoven. Det blir lite mindre pengar till studiestöd från tre av partierna än i det förslag som majoriteten står bakom. Som vanligt i den här typen av debatter är det de vuxenstuderande som hamnar i strykklass, framför allt när och talar studiestöd. talar väl om kunskapssamhället och behovet av kunskap. Det gjorde Axel Darvik också . Men han berörde över huvud taget inte vuxenutbildningen eller de vuxnas behov av kompetensutveckling. När det gäller vuxnas lärande tar man gärna tillfället i akt att spara och att strypa deras möjligheter att delta. har en budget som är identisk med regeringens utom på en punkt, och det gäller det så kallade rekryteringsbidraget. Det infördes och avlöste det särskilda utbildningsbidraget. Rekryteringsbidraget kompletterar det vanliga studiestödssystemet. Rekryteringsbidraget syftar till att rekrytera vuxna personer som bedöms ha behov av kompletterande utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Det riktar sig till den som är arbetslös eller riskerar att bli det, eller till den som har funktionshinder och kan behöva lite på sig. Man kan säga att rekryteringsbidraget är generösare än det vanliga studiestödssystemet. Det är det som och vill ska avskaffas medan tycker att regeringen ska fullfölja den ursprungliga planen. Jag tycker att ambition på det området är både vällovlig och bra. Den dokumenterar det faktum att gör en annan bedömning av behovet av vuxnas lärande än en del av de borgerliga samarbetspartierna, framför allt och . Det känns märkligt att och vill avskaffa stödet för dessa grupper vuxenstuderande. Om man vill få ut fler på arbetsmarknaden, om man vill bidra till tillväxtpolitiken bör man också se till att rekryteringsbidraget finns kvar. Vad har ni för svar till den som av olika skäl tvekar att påbörja sina studier, bland annat av ekonomiska skäl? Vad har ni för alternativ? Och vad är svaret till den enskilde som känner tvekan och oro inför ekonomin? Sammanfattningsvis kan man konstatera när det gäller studiestödsområdet att det finns fler områden och anslag som förenar än som skiljer oss åt. Men på ett område, nämligen vuxnas lärande, är skiljelinjerna väldigt tydliga. och pratar gärna om kunskap och allas rätt till kunskap och tillväxt, men när det gäller att ge fler möjlighet att delta på det här området sviker man den enskilde. Hela rekryteringsbidraget avskaffas. Och vill man kan man väl säga att det ligger i linje med och inställning till vuxenutbildningssatsningen från 19972002, det så kallade . Då hade de samma grundinställning, nämligen att vuxnas lärande inte behöver statligt och kommunalt stöd. Jag menar att visst behövs det studiestöd också för det livslånga lärandet. Detta är också självklart för merparten av partierna i . Den fråga man kan ställa sig är när det blir lika självklart för och . Jag vill avsluta med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet och avslag på de reservationer som finns fogade till detta betänkande. 139 AXEL DARVIK (fp) replik: som vi haft rekryteringsbidraget, som jag vill börja med att ta upp, har arbetslösheten bland de unga ökat. Andelen som är utanför både studier, arbetsmarknad och andra former av sysselsättning ökar. Det är en utslagen grupp som inte på något sätt är en del av samhället. Det är alltså rätt tydligt att rekryteringsbidraget inte fungerat på det sätt som intentionerna var, och därför anser vi att det naturligtvis är bättre att satsa pengarna på någonting inom utbildningen som gör nytta. Det som jag också skulle vilja lyfta fram, och som jag gärna vill att svarar på, är vad regeringen och regeringspartiet planerar att göra för de studerande som har barn. Dessa studerande befinner sig i en väldigt utsatt situation. De ska klara sig med mycket knappa ekonomiska resurser, , vilket inte är särskilt fett när de dessutom har barn att försörja. Vi vill införa ett extra tilläggslån på , vilket skulle göra det åtminstone lite enklare för dessa studenter att klara sig. Det här förslaget har återkommit med år sedan det nya studiestödssystemet infördes. I stället finns ett extra stöd för dem som har lite högre inkomst, och det tycker vi är en galen prioritering. Studenter med barn borde definitivt få bättre förutsättningar. 140 () replik: Jag tycker det är klädsamt av Axel Darvik att till slut ändå beröra vuxnas lärande, även om det över huvud taget inte fanns med tidigare. Det finns trots allt många vuxna som är beroende av förutsättningarna för det livslånga lärandet, och därför känns det bra om än senkommet att berör den frågan här. Jag blir dock väldigt osäker på slutsatsen. Det faktum att behovet av insatser på arbetsmarknaden ökar, och det faktum att fler skulle behöva den här typen av stöd, borde väl inte leda till slutsatsen att bidraget och insatserna ska avskaffas. Det är nämligen modell. När vi säger att man måste satsa och göra det rejält, och när säger att vi kanske skulle ta i lite mer, säger att den naturliga slutsatsen när behoven ökar är att dra undan stödet för de vuxna att kunna skaffa sig en bra utbildning. Jag tycker inte att den logiken riktigt hänger ihop. När det gäller studiemedel till studenter med barn och tilläggslånet har den frågan varit uppe i flera omgångar. Det uppslag som har är intressant och värt att både diskutera och värdera. Dock inväntar vi den studiesociala utredning som ska vara färdig , och som väl kommer att presenteras någon vecka in , och jag tror därför att vi får anledning att återkomma och kanske också göra en mer samlad bedömning av detta än att bara rycka ut en enskild fråga. Jag ser fram emot en fortsatt diskussion och dialog på det här området, utan att för den skull låsa mig exakt för hur det hela ska se ut. Men det är en intressant ingång till en diskussion om studenter med barn. Det jag möjligen skulle kunna fråga är hur mycket i sitt budgetalternativ räknat med att detta kommer att kosta. 141 AXEL DARVIK (fp) replik: Vårt budgetalternativ är naturligtvis finansierat och på goda grunder uppbyggt. Det går alltså att utläsa i betänkandet vad det hela kostar. Något som också är viktigt att påpeka är att vi inte heller vill skapa incitament för att man ska skjuta upp studierna. Det är ett problem i att det för många studenter tar att komma igenom utbildningssystemet. Därför är det viktigt att inte diskriminera de studenter som väljer att påbörja sina studier tidigt jämfört med andra studenter. Vårt förslag för de vuxenstuderande är mycket generöst. Vi säger att man får av studiemedlet som bidrag. Möjligen är det inte riktigt lika generöst som den andra varianten, den som regeringen har, men vi anser att det behövs ett generöst stöd. När det gäller arbetsmarknadspolitik och så vidare har Socialdemokraterna och helt enkelt olika syn i de frågorna. för en politik som ska skapa riktiga jobb och ge riktiga möjligheter till en god utbildning inte AMS-kurser eller något annat som visat sig ha mycket dålig effektivitet och också gett dålig avkastning. Och eftersom vi ser att rekryteringsbidraget helt klart inte åstadkommer det som det ska göra vill vi naturligtvis inte att man satsar mer på detta. I stället vill vi ge riktiga möjligheter till arbete och till en god utbildning, och därför har vi en helt annan inriktning på vår politik än vad Socialdemokraterna har. 142 () replik: Det framgår ganska tydligt att vi här har olika inriktning och att inte gör samma bedömning av behovet av vuxenutbildning som regeringspartiet och samarbetspartierna. Jag är inte riktigt klar över vad Axel Darvik menar med riktiga jobb, men jag vet att alla riktiga jobb kräver utbildning. De som står utanför arbetsmarknaden måste därför få möjligheter till utbildning för att kunna ta de så kallade riktiga jobben. Med er politik får de dock inte det. Ni prioriterar inte vuxenutbildningen, som Axel Darvik sade. I stället drar ni ned på möjligheterna till studier, eftersom ni drar in pengarna till platserna. Ni drar alltså in rekryteringsbidraget som skulle ge möjlighet för dem som ännu inte är inne i studier att faktiskt ta sig in. De innebär att ni drar ifrån de vuxna som studerar på gymnasienivå i förhållande till det förslag som finns . Det kan inte kallas att prioritera vuxenutbildningen, hur gärna man än vill använda det ordet. Jag ska inte hänga upp mig på finansieringen, men faktum är att både när det gäller tilläggslånet på och de ökning av studiemedlen går detta inte att hitta i budgetförslag. Skälet till att jag lite försiktigt ställde frågan om finansieringen var att detta inte går att utläsa av de tabeller som är presenterade. Det är synd, men vi kanske får anledning att komma tillbaka till hur det är tänkt när vi diskuterar den studiesociala utredningen och effekterna av den. 143 () replik: Det är intressant att debattera med för han försöker alltid hitta de kamerala dimensionerna i diskussionen mer än de visionära. De kan för all del vara intressanta att diskutera när vi har ett betänkande som rör studiestödet. Jag tror att man i den här diskussionen ska koncentrera sig på vilken typ av utbildning som egentligen bör prioriteras. Jag var inne på det tidigare i mitt huvudanförande, men det kan vara angeläget att repetera det. Visst är komvux bra, men kvalificerad yrkesutbildning är trots allt mycket bättre i många avseenden. Kvalificerad yrkesutbildning har haft bevisade effekter. Statistiskt sett har den gett fler människor möjlighet att komma i arbete, vilket ju varit syftet med KY, som trots allt är att betrakta som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det har varit mer effektivt än det mesta andra som erbjudits under det 90-tal som ligger bakom oss. Vad vi gör i vår budget är naturligtvis att föra om de här pengarna. Ja, det innebär lite mindre platser på komvuxsidan, men det innebär att vi får en möjlighet att utöka antalet platser i KY. Vi anslår för KY motsvarande medel 2004 för 21 000 platser, och har vi så mycket som 25 000 platser. Jag tycker att det är ett stort framsteg. Jag måste säga att jag är stolt över att kunna presentera en budget som på det här viset är offensiv när det gäller de här utbildningarna. Man kan alltid diskutera vad omformningen av systemen ska leda till, men vi har vår vision klar. All utbildning måste ha ett slutmål. Vi kan inte fortsätta att skicka människor in i åtgärder, som bara innebär att man går in i någon sorts ekorrhjul som aldrig stannar. vet mer om detta, för det är ungefär vad regeringen har gjort under den senaste mandatperioden, för att inte tala om den sista mandatperioden , som var full av den här typen av åtgärder. 144 () replik: Jag tror att det är väldigt många människor som har deltagit i och har sett det som en ny chans som skulle känna sig väldigt förolämpade av det sättet att beskriva och det som har hänt . Jag har träffat väldigt många av dem som har deltagit i de aktiviteterna, som devalverar med sina uttalanden. Jag har sett människor växa. Jag har sett glöden i de människornas ögon. Jag har också sett många som har kunnat både skaffa sig nya jobb och ta sig in på andra utbildningar i eftergymnasial form. Man ska inte underskatta det. Man ska inte underskatta människors intresse av att skaffa sig en bra utbildning. Det jag fokuserade på var att vi måste ge möjlighet till det livslånga lärandet. Det innebär också att man inte bara kan få möjligheter till grundutbildning, utan man måste också få möjligheter till kompetensutveckling och livslångt lärande. Det kallar kameralt, och det må så vara. Jag bryr mig inte om det det bjuder jag gärna på. Det är trots allt synd att inte har bidragit till finansieringen av vuxenutbildningen. Det är bra att ni lyfter fram KY. Jag tycker att vi ska fortsätta att bygga ut KY. Men man ska inte underskatta värdet av vuxenutbildningen i förhållande till KY, för många behöver den grunden för att kunna ta sig in i KY-verksamheten, som är eftergymnasial. På vilket sätt tror att avskaffandet av rekryteringsbidraget påverkar människors möjligheter att rusta sig för nya jobb och ta de jobb som tillkommer på arbetsmarknaden? Tror att det är positivt att man avskaffar det, eller är det negativt? 145 () replik: Jag kan börja med frågan vad man egentligen möter när man talar med människor som har gått igenom . Ja, visst möter man människor som har fått bra förtroende och som finns i arbete. Men man möter också väldigt många som upplever sig ha fastnat i ekorrhjulet, som de facto aldrig har fått känna glädjen över att möta någonting nytt, utan som säger att jag är väldigt besviken därför att när jag kom till slutet av den utbildning som innebar fanns där ingenting som väntade på mig. Det är därför som vi tar tag i den här frågan. Det är därför som vi lägger fram nya idéer om att man måste koncentrera sig på de utbildningar som har visat sig ge statistiskt bevisad effekt. KY hör definitivt till dem. Sedan var det frågan om rekryteringsstödet och avskaffande av det. Det är inte så att vi avskaffar det stödet. Vi för samman alla dessa frågor till ett anslag, det vill säga vuxnas utbildning. Genom att göra detta rensar vi i den alltför vildvuxna bidragsflora som vi har haft i det här landet och som har inneburit att människor knappt har vetat vad som egentligen gäller. Jag som har suttit i Arbetsmarknadsberedningen i och sysslat med de här frågorna har väldigt ofta konfronterats med de problem som det innebär för arbetsmarknadsprojekt i regi, men också för företagare som vill ta in människor på korttidsbasis att hitta rätt i den här . Vi gör någonting åt detta. Vi gör någonting konkret i vårt budgetförslag, åt någonting som människor har klagat på .