prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Alltfler av de kommuner somanvänder sig av introduktionsersättning gör det på ettsätt som innebär att det blir tydligare för individen attmålet med introduktionen är att han eller hon snabbtska komma ut i arbetslivet och kunna försörja sigsjälv.När det gäller storstadspolitiken kan en positiv ut-veckling noteras i stadsdelar med lokala utvecklings-avtal. Årsrapporten visar att både arbetslösheten ochsocialbidragstagandet minskar i de stadsdelar därstorstadsavtal har ingåtts. kommun, som ären av de kommuner som har ett avtal, pekar på attstorstadsarbetet har varit framgångsrikt i Jordbro.Några exempel: Den öppna arbetslösheten har sjunkiti så att den nu ligger under riksgenomsnittet.Andelen socialbidragstagare har minskat. De natio-nella proven i svenska i årskurs 5 har visat på enstadig förbättring . Resul-tatet ligger faktiskt över kommungenomsnittet.Med tanke på debatten i kammaren tyckerjag att det är viktigt att vi nu koncentrerar oss på detvi gör bra och på vad vi kan göra ännu bättre i integ-rationspolitiken. Vi ska nu i det fortsatta arbetet ta tilloss all den kunskap som bland annat Integrationsver-ket har presenterat i sin rapport och utifrån den fort-sätta det trägna och långsiktiga arbetet som just integ-ration innebär.Låt mig kommentera reservationerna omatt införa språktest för att erhålla svenskt medborgar-skap. Jag kan konstatera att för förstagången här har en reservation, precis som Moderater-na. Svenska språket är en viktig nyckel till delaktig-het och inflytande i det svenska samhället. Där är vihelt överens. Självklart ska människor som bor iSverige permanent kunna tala svenska. Frågan är påvilket sätt man lär sig bäst.Jag tror att det i första hand handlar om att männi-skor med utländsk bakgrund måste släppas in i detsvenska samhället. Med jobb åt alla och genom attbryta uppdelningen i boende och utbildning bidrar vitill integration. För att lära sig svenska måste manövas i språket av grannar, skolkompisar eller arbets-kamrater. Vi behöver också förbättra svenskundervis-ningen för invandrare. De hinder som många medutländsk bakgrund möter, till exempel segregationoch diskriminering, löser man inte bäst med språktest.De som har invandrat till och fullt ut villdelta i samhället genom att bli svenska medborgareska kunna göra det utan onödiga hinder. Samhälletsutgångspunkt måste vara att alla invandrare av egenfri vilja gör det bästa utifrån sina förutsättningar föratt förvärva kunskaper i det svenska språket, och detska inte blandas ihop med rätten till medborgarskap.Jag tycker att förslaget om att införa språktest för atterhålla svenskt medborgarskap är ett omotiverat,omodernt förslag, som länge var en-samma om att driva i och som Folkpartietnu har hängt på.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kande SfU7 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Nästan alla som har deltagit i debat-ten har lyft fram frågan och betonat vikten av att såmånga som möjligt så snabbt som möjligt kommer uti arbete. Genom arbete lär de sig svenska språket.Anita säger att det har blivit bättre, menvi kan absolut inte säga att det är bra. Det finns enalldeles för hög andel nya svenskar som finns utanförarbetsmarknaden.I dag låter vi oerhört många människor vistas årefter år på förläggningar innan de får en möjlighet attkomma ut på svenska arbetsmarknaden. Att barafinnas på en förläggning utan att ha något menings-fullt att göra resulterar i att när man väl får sitt uppe-hållstillstånd är man inte kapabel att ta ett arbetedärför att man har passiviserats så till den milda grad.Alldeles för många nya svenskar befinner sig i densituationen. Det räcker inte med de åtgärder som harvidtagits. Det behövs mycket kraftfullare åtgärder föratt fler människor ska komma i arbete snabbare.Centerpartiet vill att människor direkt när dekommer hit ska få möjligheten att börja lära sigsvenska språket och dessutom delta i arbetspraktikoch finnas ute på arbetsplatser. Även om du inte fårstanna får du möjlighet att på ett helt annat sätt hålladig i form som människa än att bara vara passiv må-nad ut och månad in och inte veta vilken framtid duhar framför dig.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag instämmer helt i att integrationenska börja den invandrade kommertill , och det har flera varit inne på i debatten.Vi ska utforma introduktionen och tiden man väntarpå ett meningsfullt och bra sätt. En utredning sitteroch tittar över hela processen, och man ska läggafram förslag . Då får vi anledning att åter-komma i frågorna.Samtidigt måste jag reagera lite grann på talet omatt göra mer för människor att komma ut på arbets-marknaden. Det verkar som att man blundar för dendiskriminering som finns på arbetsmarknaden. I påtalas starkt att om allakomponenter som handlar om kön, ålder och utbild-ning plockas bort blir den kvarstående anledningentill att någon inte kommer in på den svenska arbets-marknaden att arbetsplatserna inte öppnar dörren. Dethandlar om att komma från ett annat land.Det är viktigt att vi har en stark diskriminering-slagstiftning. Det är viktigt att vi tydligt medvetande-gör att det handlar om att skapa mångfaldsplaner. Detmåste göras tydligt för arbetsgivare och arbetstagareatt en viktig resurs för ett sammanhållet bra svensktsamhälle stängs ute.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Där delar jag helt . Jag nämnde i mitt anförande att alla individer- myndigheter, företag, opinionsbildare - har ett stortansvar för att se till att vi förändrar de attityder somfinns i det svenska samhället. Vi behöver arbeta meddetta på alla nivåer.Det skulle vara intressant att höra om har synpunkter på den fråga jag väckte i mittanförande om att flytta över frågorna till arbetsmark-nadsutskottet i stället för att vara i socialförsäkrings-utskottet. Det handlar i stor utsträckning om att dessamänniskor är en resurs på arbetsmarknaden och inteär några som tynger det sociala systemet, de storafrågorna i socialförsäkringsutskottet.Anf. 115 () replik:Fru talman! blir jag lite konfunderad närjag lyssnar på debatten. Man för fram en bild av attvår integrationspolitik skulle handla om omhänderta-gande. Vi har 1997 antagit en integrationspolitik somklart och tydligt visar att vi måste ta till vara denenskilde individens förutsättningar och möjligheterutifrån det som man har med sig från det land mankommer från.Det har vi gjort i socialförsäkringsutskottet, sam-tidigt som vi har sagt att det är alla de andra utskottensom har det största ansvaret för att integrationspoliti-ken kan genomföras. Det handlar om vad man görinom arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken,kulturpolitiken och hälso- och sjukvården.Utifrån den erfarenhet jag har tror jag inte, i frågaom tydligheten vad gäller målen med politikområdet,att det har någon betydelse om det ligger på det enaeller andra utskottet. Det som är viktigt är att ständigtpåtala att alla utskott har det allra största ansvaret föratt vi ska nå de integrationspolitiska målen.Anf. 116 () replik:Fru talman! anförande föranledermig att ställa några frågor.Till att börja med sade att vi nu förförsta gången kommer att se en ökningav sysselsättningsgraden för utrikes födda. Om jaghar läst integrationsrapporten rätt är det så att syssel-sättningen bland utrikes födda och invandrare mins-kar, precis som bland befolkningen som helhet. Detvore spännande om hade andra siffroroch annan statistik än den officiella.Det står i utskottsbetänkandet att vi ska jobba medgenerella åtgärder. För någon vecka sedan kom HansKarlsson med ett förslag om att vi skulle ha särskildaarbetsförmedlare för invandrargrupper. På vilket sättrimmar det med generella åtgärder enligt utskottsbe-tänkandet?Jag skulle också vilja ha svar på frågan varför denbästa formen av validering är att låta en tjänstemansitta och granska olika kurser från olika länder. Istället kunde vi införa det system som ochFrankrike har, där man kan tentera av och visa att enkurs motsvarar svensk kvalitetsnivå.Allra sist vill jag ställa en öppen fråga till AnitaJönsson med anledning av att arbetskraftsinvandring-en är aktuell: Delar den syn som GöranPersson gav uttryck för i valrörelsen, nämligen attarbetskraftsinvandring står i motsatsställning motintegration?Anf. 117 () replik:Fru talman! När det gäller sysselsättningen blandden invandrade befolkningen har den faktiskt ökat.Däremot har den stagnerat. Vi kan se vad som händernu i motsats till vad som händei . Då började arbetslösheten ökalite, och det var framför allt de invandrade som drab-bades. ser vi att den här förändringen ger sammaeffekt, oberoende av om man är utrikes född eller omman är inrikes född. Jag tycker, precis som sägs irapporten, att det ger ett intryck av att vi kan fortsättaen positiv utveckling.När det gäller speciella behov kan jag iblandtycka att det blir en konstig diskussion. Inom allapolitikområden gör vi ju saker som innebär att vi seratt det finns brister, och så satsar vi speciellt på degrupperna. Det kan handla om skolan, att man behö-ver extra stöd för att lära sig läsa bättre, att man be-höver bättre stöd därför att man inte klarar matemati-ken så väl.Det kan, precis som i arbetsmarknadspolitiken,handla om att man ser att det är vissa människor somhar svårare än andra att komma in på den svenskaarbetsmarknaden, som vi vet att det är en avde bästa åtgärderna för att få en bra integration i sam-hället. Då lägger man naturligtvis speciella resurserunder , eller för att vi ska få en merjämlik politik.Anf. 118 () replik:Fru talman! Till att börja med hör jag att AnitaJönsson ändå backar från sitt huvudanförande, somhandlade om att vi på decennierskulle se en stadig sysselsättningsökning bland män-niskor med invandrarbakgrund. säger hon att detminskar lika lite som det minskar för folk som ärfödda i . Vad som har hänt är att gapet finnskvar men att sysselsättningen minskade under 2002för människor med invandrarbakgrund. Den verklig-heten måste vi ha klar för oss.För det andra vill jag ha svar på frågan hur manser på arbetskraftsinvandring kontra integration. Jagtillhör dem som tyckte att det var en mycket tråkigdebatt i valrörelsen. , som är en del avden socialdemokratiska rörelsen, kallade arbets-kraftsinvandring för arbetsläger. gickut och ställde grupp mot grupp och sade att vi förstmåste få in dem som är i på arbetsmarknadenoch sedan kan vi fylla luckor där vi har behov avkompetens. Jag tyckte att det var problematiskt närMargareta , som är vice statsminister, skrev isitt veckobrev: Tror du att det blir lättare för din sonatt få ett arbete om vi öppnar upp för arbetskraftsin-vandring? Den typen av motsättningar är lite tråkiga.Därför skulle det vara intressant att höra inställning.Allra sist tycker jag att majoriteten borde ändradet som står i utskottsbetänkandet om att det ska varagenerella åtgärder, om det ska vara selektiva åtgärder,till exempel i enlighet med proposi-tion.Anf. 119 () replik:Fru talman! För mig innebär den generella politi-ken att man i vissa lägen måste satsa på speciellasaker. För mig är det en generell politik. Vi har tydli-gen olika syn på hur man ska fördela resurser till detgenerella systemet, till exempel till arbetsmarknads-politiken eller till utbildningspolitiken.När det gäller arbetskraftsinvandring ska vi här ikammaren ha en diskussion om det.Låt mig ändå kommentera det utifrån att det är integ-ration som vi talar om i dag.Jag tycker att en av de viktigaste uppgifterna i dagär att vi sätter fokus på att alltför många människorsom finns i som är födda någon annanstansstår utanför den svenska arbetsmarknaden. De gör detenbart på grund av att de är födda någon annanstans.Då tycker jag att både arbetsgivare och fackliga orga-nisationer måste bli mer öppna för de här människor-na, innan vi börjar prata om att ha en arbetskraftsin-vandring som handlar om att vara mer generell.Utifrån de diskussioner som har varit de senasteveckorna kan jag se att det är bra att ordentligt penet-rera, till exempel genom en utredning, och se vad detegentligen innebär om vi ska ha en generell arbets-kraftsinvandring för dem som bor i ochär utanför arbetslivet, för arbetsrätten, för dem somaldrig kan välja att komma till på grund av attde inte är välkomna därför att de inte platsar i deönskemål som arbetsgivaren har om just den arbets-kraften.Anf. 120 () replik:Fru talman! angav att diskrimine-ring är ett av de allvarligaste skälen till att människorsom är födda i andra länder inte får jobb i . Avsärskilt intresse blir det då att det är staten som är denarbetsgivare som är sämst på att anställa människorsom är födda just i andra länder. Av de flyktingin-vandrare i som har jobb har jobb i fö-retag och i offentlig sektor. Av dem som ärinfödda har jobb i företag och i offentligsektor. Det är alltså nästan dubbelt så stor andel.Då blir det intressant, om det är så att diskrimine-ring är problemet. Därför vill jag fråga om AnitaJönsson anser att staten diskriminerar vid sin anställ-ning.Det andra jag vill ta upp är säråtgärder. Jag tyckernämligen att detta är djupt problematiskt. Regeringenresonerar nu i termer av mångfaldsplaner. Man harmål för hur andelen invandrade anställda ska utveck-las i myndigheter. Detta ska redovisas i årsredovis-ningar, och detta ska bygga på självidentifiering. Inästa steg är ute och talar om positivsärbehandling. Detta går ju inte ihop.Jag anser att inget annat än att personliga egen-skaper ska vara relevanta vid en anställning eller överhuvud taget vid bedömning av alla människor. Mennär staten legitimerar att bedömning av ursprung ärrelevant och till och med kräver redovisning av ochhänsynstagande till ursprung, hur ska man då kommaundan att man har legitimerat att detta är en faktor attta hänsyn till?Problemet är ju att om någon vill använda ur-sprung som ett positivt skäl för att anställa någonfinns det andra som kommer att använda det på ettnegativt sätt. Jag vill inte ha ett samhälle där någonlegitimerar att ursprung är en relevant faktor vid an-ställning.Anita tal om diskriminering slår hårdastmot Socialdemokraterna själva. De ansvarar för sta-tens verksamhet och för anställningar i den offentligasektorn. Vad vill ni göra för att komma till rätta meddetta?Anf. 121 () replik:Fru talman! När jag tog del av rapporten från fick jag inte den information somSten Tolgfors lämnar här. Där står det tvärtom, attdiskriminering är lika fördelad över hela arbetslivet.Det finns tyvärr lika mycket diskriminering inom detprivata näringslivet som inom den offentliga verk-samheten.Jag sade tidigare att vi måste bli mycket bättre påatt medvetandegöra oss själva i de fastställda struktu-rerna och normerna och se att vi stänger ute vissamänniskor.Men när det gäller det här med personliga egen-skaper måste jag ställa en fråga till . Omman skalar av alla personliga egenskaper - ålder, kön,utbildning, antal år i arbetslivet - kan man ändå se attden som är född i ett annat land har inte samma möj-lighet till tillträde på arbetsmarknaden som den somär född i . Är det då verkligen de personligaegenskaperna som ligger till grund för detta? Nej, förmig handlar det om diskriminering.Anf. 122 () replik:Fru talman! gör sig skyldig till enannan paradox. Hälften av de parametrar som honräknar upp har ju inte med personliga egenskaper attgöra. Det är inte en personlig kvalitet att vara vare sigman eller kvinna, 50 eller eller vara född i detena eller det andra landet. Det är en grupptillhörighetoch en kvotgrupp, och det är någonting helt annat.Jag försöker att säga att det bara är saker som utbild-ning, motivation, drivkraft, erfarenhet, engagemangsom är personliga egenskaper. Det är det enda somska vara relevant vid ett anställningsförhållande.Anita visar att hon inte ens har förståttproblemet. Vi är några stycken som här i kammarenunder har redovisat att staten är den ar-betsgivare som har störst problem med att värderaegenskaper hos personer med annorlunda bakgrundjämfört med dem som man är van vid att anställa. Detär möjligt att inte har fått informationom detta trots att det ingår i de rapporter som vi allakan ta del av.Om det nu verkligen är så - som vi några styckenhär brukar påstå - att staten är för dålig på detta, vadavser Socialdemokratin att göra åt saken?Jag har i hänvisat till under-sökningar om internationellt adopterade. De har mertydligt än någon annan undersökning visat att justursprung ibland används diskriminerande. Man harsamma uppväxtvillkor i samma sorts familjer, manhar gått i samma skolor, men ändå finns det en skill-nad i hur det går i livet och på arbetsmarknaden.Jag har alltså uppmärksammat detta . Mentill skillnad från Socialdemokraterna tror jag att detenda som man kan göra är att kräva respekt för att detär egenskaper och kvaliteter som är det enda som skavara relevant och som politiken ska legitimera somskäl vid anställning och annat. ser inteens skillnaden mellan kvotgruppstillhörighet ochegenskaper.Avslutningsvis: Vad vill Socialdemokraterna göraför att staten bättre ska få upp ögonen för olika kva-liteter och egenskaper och för att man ska glömmadetta med kvotgruppstillhörigheter som sedan skaredovisas i olika planer och årsredovisningar, vilketsedan leder till positiv särbehandling och andra pro-blem därför att man legitimerar kvotgruppstillhörig-het som relevant i sammanhanget?Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är inte har sett problemen. Han talar aldrig om attdet finns en strukturell diskriminering inom arbetsli-vet, utan han talar om andra saker. Det tycker jag ärallvarligt. Det finns ett klart och tydligt samband.Svenskt arbetsliv är dåligt på att släppa in den mång-falden med alla de personliga kvaliteter som den kantillföra arbetslivet.När det gäller statens ansvar har man gjort väldigtmycket för att uppmärksamma myndigheterna på attde på ett mer aktivt sätt måste arbeta med dessa frå-gor. I regleringsbrev och förordningar har man gettuttryck för hur myndigheterna på ett bättre sätt skaförhålla sig och utbilda för att öka mångfalden inomderas egna verksamheter.Anf. 124 () replik:Fru talman! tar upp några positivaexempel på hur sysselsättningen har ökat för invand-rare. Hon nämner och andra platser i vårtland. Låt oss glädja oss över dessa goda exempel,men trots allt kvarstår en verklighet där var femteutlandsfödd är beroende av socialbidrag och varannansaknar ett arbete.På det här område finns det dessutom ett i ordetsrätta bemärkelse mörkertal. Vi vet att alltför mångainvandrare hänvisas till en svart arbetsmarknad.Här har vi haft en liten diskussion om i vil-ket utskott som dessa frågor hör hemma. Jag hållermed om att de berör många utskott ochmånga politikområden, till exempel skattepolitiken.Tillsammans med andra partier har vi kristdemo-krater förordat avdragsrätt för hushållstjänster för ska kunna göra en arbetsmarknad som redanfinns vit. Det skulle kunna innebära arbetstillfällenoch en helt annan social trygghet än vad som är falleti dag.Jag skulle vilja att kommenteradedet förhållandet att så många invandrare genom detskattesystem som vi har är hänvisade till densvarta arbetsmarknaden.Anf. 125 () replik:Fru talman! När det gäller de invandrades kom-petens och möjlighet att delta på den svenska arbets-marknaden är ett av problemen att de arbetar inomyrken som inte motsvarar den utbildning som de har.Problemet är inte det som anger, utandet är precis tvärtom. Många människor har en brautbildning från sitt hemland, men de får inte möjlig-het att jobba inom dessa yrken i . För att deska kunna kvalificera sig och arbeta inom sitt yrke påden svenska arbetsmarknaden är det viktigt att satsapå validering och på speciella kurser för att de inteska behöva att göra om hela sin utbildning.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag är beredd att instämma i varje ordi det som sade, men det var ju faktisktinte något svar på min fråga. Det här är en sida avverkligheten, och jag instämmer helhjärtat i AnitaJönssons beskrivning. Men min fråga var: Finns detnågot som vi kan göra ytterligare för att göra densvarta arbetsmarknad som många invandrare ärhänvisade till vit med alla de skyddsnät och all dentrygghet som det skulle innebära? Det var det som varmin fråga och jag ställer den en gång till.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att vi haren hög skattemoral i det svenska samhället och att viär medvetna om att när det skapas svarta marknaderundanhålls skattepengar till den gemensamma välfär-den.Jag tror inte att den här typen av åtgärder är detbästa sättet att integrera människor som kommer tillSverige. Jag förordar en mer kunskapsövergripandeinsats. Det handlar om att lära sig om det svenskasamhället och att kvalificera sig för en utbildning föratt på det viset kunna gå vidare.Anf. 128 BO ():Fru talman! Vi diskuterar ett av våra absolutstörsta problem, den bristande integrationen av män-niskor som kommer till vårt land.Segregationen består och till och med förvärras.Efter valet framträdde ledande kommunalpo-litiker i ett par av våra storstäder, och Mal-mö, och talade om att situationen var sådan att mansåg det som svårt att ta emot flyktingar.Flera hundratusen invandrare har enligt undersök-ningar stora problem med det svenska språket. 40 %av dem som har genomgått utbildning i det svenskaspråket har svårt att läsa löpande text. Det är någrauppgifter som bekymrar oss som är intresserade av enbra integration i vårt land.Vi vet nog alla att de två viktigaste sakerna för ska kunna integreras i ett land som man inte äruppvuxen i är arbete och språket. Arbete är förståsviktigt för att kunna försörja sig själv, för att kunnaträffa och umgås med dem som från början bott ilandet och på det viset på ett bra sätt ta till sig språ-ket. Men även språket i sig självt är viktigt. Det be-hövs inte någon längre utläggning för att belägga attom man kan språket i det främmande landet, kommerman lättare att kunna integrera sig i det, kunna påver-ka och själv få inflytande och på det viset bli en med-borgare, oavsett om man är formell medborgare ellerinte.Viktigt för detta är sådana saker som tog upp tidigare i den här debatten, sådant somarbetsgaranti. Det är också viktigt att se till att vi seröver språkkravet hos vår arbetsförmedling. Det ärnämligen väldigt många av våra invandrare som intebetraktas som anställningsbara, för att använda detuttrycket, därför att de inte behärskar det svenskaspråket.På den punkten handlar det, fru talman, alltså omatt ställa minskade språkkrav för att människor så fortsom möjligt ska kunna komma ut i samhället, kunnaförsörja sig själva, kunna komma i kontakt med be-folkningen och på det viset också lära sig svenska.Det handlar om att se till att undervisningen isvenska blir bättre. Vi har i olika sammanhang före-slagit vad vi har kallat för en sfi-peng, det vill säga ska kunna välja var man vill få sin utbildning. Vihar kritiserat att man har haft en så oflexibel utbild-ning, det vill säga att människor, oavsett vilken kun-skap de har, har fått likartad utbildning. Vi tycker attdet är bra som har skett, att man har ordnat flerakursplaner i stället för en kursplan. Det som skedde isomras med tre kursplaner är ett steg i rätt riktning,och vi välkomnar det.Vi är, som jag har sagt, fru talman, bekymradeöver utvecklingen i vårt land. Det var ett av skälen tillatt vi i mitten tog fram en rapport omintegrationspolitiken, en rapport som heter En nyintegrationspolitik. Första sidan i rapporten inleds påföljande vis: "behöver fler invandrare, intefärre. Därför ska vi bedriva en human flyktingpolitikoch även öppna för arbetskraftsinvandring. Men utanen bättre integration kommer det inte att fungera.Arbete är nyckelordet. Ingen som kan försörja sigsjälv ska leva på bidrag. "Det som fick mest uppmärksamhet i den här rap-porten, som innehöll många, många krav, var ettförslag om att vi i normalfallet skulle ställa krav pånågorlunda kunskaper i det svenska språket för att fåmedborgarskap. Detta krav har funnits tidigare i vårtland. Många andraländer har det kravet.