prot · GQ0968 · 2003-03-07 00:00:00 — När jaghar debatterat med henne har hennes inställninghandlat om att politiken ska styra det mesta. Det gårtvärs mot det som behöver.Göran borde inte fly den fråga som är denviktiga här. Vad är konsekvensen av det samarbete nihar? Konsekvensen är ju att ni ingenting gör när nukonjunkturen viker. Ni använde inte de goda åren tillatt lägga grunden för att klara de dåliga åren bättre.Arbetslösheten stiger. Det är svårare att finansiera offentliga utgifter.Och regeringen gör ingenting för att hjälpa företa-gandet. Där är grundproblemet. Bryt det samarbetet,!Anf. 20 Statsminister ():Fru talman! Vi är i en lågkonjunktur. Det är sant.Det gäller inte bara . Det gäller också iövrigt. Vi har klarat oss bättre än i övrigt, ochvi klarar oss fortsatt bättre än i övrigt. Detberor på den politik som vi har fört, och den politikenhar vi utformat i stor utsträckning tillsammans medde partier som kritiserar. Vi har dockinte samma syn i utrikespolitiken. Därför samarbetarvi inte där. För min del var det ett mycket tydligtbesked i valrörelsen. Det har visat sig hålla ocksåefter valet.Jag kan läsa några citat till, eftersom Bo Lund-gren, vad jag förstår, tycker att det är intressant atthöra. Lyssna på , en kristdemokratsom säger så här: Om vi tittar på valma-nifest är det vår slutsats att de kan få igenom mer avsin egen politik tillsammans med oss än med Social-demokraterna. Eller lyssna på , kristdemo-kraten, som säger: Jag har stort förtroende för PeterEriksson. Eller lyssna på , Folkpartietspartisekreterare, som säger att man inte kan uteslutaMiljöpartiet från någon regeringspost, inte ens postensom utrikesminister.Så var det då, . Jag kan förståom blir upprörd över att påminnas omdetta, och jag söker inte sak mer med omdet här. är positionerna klargjorda. Jag kan barakonstatera att de parlamentariska förutsättningarnaför resten av mandatperioden har klarnat betydligt.Det är resultatet av interpellation.Fram tills trodde jag att man skulle kunna få seen utveckling där släppte fram en mit-tenregering med stöd av . Men efter da-gens inlägg är det uppenbarligen en möjlighet som BoLundgren har stängt. Det kan väl i så fall vara en godeffekt av denna interpellationsdebatt.Anf. 21 BO ():Fru talman! Den här interpellationen handlarsjälvklart om den regeringssamverkan som GöranPersson och Socialdemokraterna har med Vänster-partiet och och inget annat. Allt hypote-tiskt resonemang om regeringsbildning är i det härläget betydligt mindre intressant, därför att det ärhypotetiskt.Det är politikens innehåll som ska grunda en re-geringssamverkan, och jag tror att det är väldigt svårtatt ha en regeringssamverkan med ett parti som ut-trycker det i utrikespolitiken som företrädare förMiljöpartiet har gjort. Jag tror inte att någon borgerligpolitiker egentligen säger att det skullevara möjligt.Men det intressanta är ju en annan fråga, nämligeneffekterna av det samarbete som ni har. När jag iutrikesdebatten hörde just hur ideologiskt grundadeattackerna mot var insåg jag också hur mycketdetta styr alla dem som jobbar med och inom Reger-ingskansliet.Då är jag tillbaka till den grundläggande fråge-ställningen, . Fly inte bort från den! Ärregeringen beredd att gå ifrån långbänken och passi-vitetens rum och i stället fundera kring vad vi kangöra nu för att alla de reformer som borde ha gjortsför länge sedan, för att fler ska få jobb, faktisktgenomförs? Det går att få en majoritet i omGöran vill.Anf. 22 Statsminister ():Fru talman! Den politik som erbju-der samarbete omkring är inte gångbar i och inte heller i svensk folkopinion. Denbygger nämligen på helt felaktiga värderingar somresulterar i ökade klyftor i samhället, och de vill viinte ha.Om man läser igenom det som sägeri sin sista replik ser man att han börjar med att fak-tiskt hålla lite halvöppet för något slags borgerligregering stödd av . Sedan glider han un-der replikens gång över i att det kanske ändå inte gårmed tanke på dess antiamerikanism.Interpellationens utgångspunkt är Miljöpartietsoch utrikespolitiska hållning. Denkände vi till för . Den var ingen nyhet.Därför tog vi vår ställning. Ni drev ett maktpolitisktspel här i kammaren för att till varje pris ersätta ensocialdemokratisk regering med någonting annat. Nuvet vi att det maktpolitiska spelet uppenbarligen intekommer att upprepas därför att har gettbeskedet att han inte släpper fram en regering somstöder sig på eller som innehåller miljöpartister. Detär ett intressant besked, och för parlamentarismenunder kommande mandatperiod är det ett mycketvälkommet besked.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:190 om ut-ländska läkarlegitimationerAnf. 23 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att utländskaläkare ska kunna få slippa den avslutande kursen somkrävs för svensk legitimation, om den enskilde läka-ren inte behöver den, samt vilka åtgärder jag avser attvidta för att stävja läkarbristen.Låt mig först säga att det enligt min mening själv-klart måste ställas höga krav på samtliga läkare somges svensk legitimation och därmed har rätt att arbetahär. Det är mycket viktigt att sjukvården upprätthålleren hög kvalitet och patientsäkerhet.Inom EU och EES-området har man tagit framminimikrav för vad läkarutbildningarna ska innehållaför att vara godkända. Det har således skett engranskning av utbildningarna, och alla medlemslän-dernas läkarutbildningar uppfyller dessa minimikrav.Det pågår dessutom fortlöpande ett arbete med attsäkerställa en hög standard på utbildningarna.Språkkunskaper och kunskaper om den lagstift-ning som omgärdar läkaryrket får inte uppställas somvillkor för legitimation av läkare som är utbildadeinom EU eller EES-området. Dessa villkor blir i stäl-let en förutsättning för att få arbete och blir en natur-lig del av den meritvärdering som arbetsgivaren görinför en anställning.När det gäller läkarutbildningarna som ges i län-der utanför EU och EES-området finns det stora vari-ationer i kvalitet och innehåll. Man måste därför ivarje enskilt fall göra en bedömning av utbildningenoch hur den behöver kompletteras för att motsvara desvenska kraven. Av denna anledning ställs på läkarefrån dessa länder bland annat krav på att de genomgårmedicinskt kunskapsprov eller provtjänstgöring bero-ende på erfarenhet med mera. är denmyndighet som är behörig att bedöma om kraven förlegitimation är uppfyllda.Jag vet att det är många utländskaläkare som väntar på att få genomföra kursen i för-fattningskunskap och därför ska nu takontakt med berörda högskolor för att få till stånd enextra kurs under innevarande år 2003.Jag vill här också nämna att regeringen har satsat100 2001-2003 för att ökasysselsättningen bland invandrare. Satsningen gällerbland annat kompletterande utbildning för personermed utländsk högskoleutbildning, varav bland annatläkare tillhör en prioriterad grupp.Enligt den slutrapport för som AMS haröverlämnat till regeringen har arbetsmarknadsutbild-ningen inom ramen för utbildningssatsningen heltdominerats av vårdutbildningar, varav komplette-ringsutbildning för läkare och sjuksköterskor har varitvanligast. Enligt rapporten har också andelen förbe-redande utbildningar ökat. Det är utbildningar i yr-kessvenska, framför allt sjukvårdssvenska, som stårför ökningen.I sammanhanget vill jag också nämna att det ut-över de redovisade aktiviteterna pågår flera lokalaprojekt i landet för att underlätta kompletteringen avinvandrade läkares utbildning.Det är givetvis viktigt att ta till vara den resurssom bland annat de invandrade läkarna utgör. Vimåste på olika sätt försöka underlätta för dem attkomplettera sin utbildning för att få en svensk legiti-mation inom rimlig tid. Jag utesluter därför inte attytterligare åtgärder från regeringen kan behöva vid-tas.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis tacka socialmi-nistern för svaret. Innehållet var delvis positivt, menjag anser att det delvis lämnar en del övrigt att önska.Låt mig börja med en kort redogörelse för de frå-geställningar som ligger till grund för min interpella-tion till socialministern. Det saknas 1 500 läkare iSverige, enligt en ny uppgift från Läkarförbundet.Samtidigt finns det ett betydande antal utländskaläkare som lever i men av olika skäl intebereds möjlighet att utöva sitt yrke.Det finns, som jag ser det, två nivåer på problemetmed utländska läkare och varför de inte tas till vara isvensk sjukvård. På en nivå rör det sig om läkare somhotas av utvisning. Jag läser ur ett brev som verksam-hetschefen på vid Mälarsjukhu-set i , , har skrivit tillstatsminister . Anledningen är att enirakisk läkare som tjänstgör på sjukhuset nu hotas avutvisning. skriver: Förklara för migoch för hur kan ha rådatt avstå den här läkarens tjänster!Läkaren kom till som asylsökande. Hanhar arbetserfarenhet som ortoped i sitt hem-land. Han har genomgått kursen Svenska för utländs-ka läkare och har varitprovanställd vid . Men Migrationsver-ket och har sagt nej till mannensansökningar om att få stanna i . Enligt detsenaste beslutet ska denna person avvisas inom tvåveckor.Jag frågar mig om det är rätt att bedöma ett ärendesom detta enbart ur asylsökandesynpunkt när vi vetatt kommer att behöva fåmånga fler läkare. Det gläder mig att se att ocksåmigrationsministern är i kammaren. Det skulle varaintressant att föra diskussionen vidare med honom.Men är det socialministern jag debatterar med.Detta var den första nivån på problemet som jagser det. Den andra nivån handlar om de läkare somkommer från ett land utanför EU och EES-områdetsom har accepterats som deltagare i Socialstyrelsensutbildningsprogram, som har fullföljt programmetvad gäller språkutbildning och gjort prov-tjänstgöring under handledning. Dessa läkare harredan ett permanent uppehållstillstånd, ett så kallatPUT, ofta av helt andra än yrkesmässiga skäl. Detsom fattas läkarna i denna kategori är den tvåveck-orskurs som nu kräver för att läkarle-gitimation ska kunna utfärdas. Utan legitimation fårläkarna inte behandla eller förskriva medicin själv-ständigt. Denna kurs är det fullt på.Utan legitimation tjänar en läkare under 20 000kr. Dagen efter läkarlegitimationens utfärdande blirlönen 40 000 initialt. Det är av avgörande betydelseför individen, för hans eller hennes framtid i Sverigeoch som familjeförsörjare.Till den kurs som ges har 126 läkaresökt de 80 platser som finns vid universi-tet. Här kommer mitt tack till socialministern in. Tackför att du ger så entydigt besked i svaret! Du säger attSocialstyrelsen ska ta kontakt med berörda högskolorför att få till stånd en extra kurs . Men det finns mer att önska.Anf. 25 Socialminister ():Fru talman! Det är viktigt att skilja på diskussio-nen om asylpolitiken och diskussionen om hur viklarar försörjningen av läkare till den svenska sjuk-vården. Jag tror att man hamnar fel om man blandarihop de två frågorna. Det är inte rimligt att ha enasylpolitik som grundar sig på vilken yrkesutbildningden sökande har, att rätten till att få asyl i Sverigegrundar sig på om man är läkare, advokat eller baravanlig metallarbetare. Jag tänker lämna den fråge-ställningen åt sidan och i stället diskutera vilken skyl-dighet vi har att erbjuda möjlighet för dem som har enläkarkompetens med sig till att komma in iden svenska sjukvården.Vi har en tradition av att ställa mycket höga krav.Det är viktigt att vi behåller den så att vi inte skaparen känsla av att kvaliteten i läkarnas kompetensminskar.Det som uppenbart är ett problem är det som Ce-cilia tar upp i sin interpellation och sittanförande, nämligen att det är ett för litet utbud avganska enkla kurser. kommer attgenomföra en extra kurs som rimligtvis kan garanteradem en plats som inte kom med - det var 126 sökan-de till 80 platser - så att vi åtminstone kommer förbidetta.Jag lovar att följa frågan så att vi ser till att intekorta och enkla kompletteringskurser blir ett hinderför dem som annars är nästan färdiga med sin utbild-ning. De behövs verkligen i sjukvården. Vi ska se tillså att vi inte har sådana flaskhalsar. Om vi klarar dettror jag att vi har sett till att lösa åtminstone de akutaproblemen.Anf. 26 ():Fru talman! Det är roligt att vi är överens omvikten av att ta till vara den fantastiska resurs som deutländska läkarna utgör. Ministern säger avslutnings-vis i sitt svar på min interpellation att han inte ute-sluter att regeringen kan behöva vidta ytterligareåtgärder. Jag har fått ett entydigt och klart besked.Det är jag mycket tacksam för. Det tror jag också attalla de 46 läkare som inte fick plats på kursen upp-skattar. Vi kanske kan emotse ett helhetsperspektivfrån regeringen där man främst ser till behovet avläkare och därför kan öppna för arbetskraftsinvand-ring. Som en konsekvens kan man då tillåta att deläkare som har kommit hit och sökt asyl kan få stannasom arbetskraftsinvandrare.Jag tycker inte alls som ministern att vi ska släppahelheten och ta frågorna för sig. Det behövs ett hel-hetsperspektiv i svensk politik. Det gäller att varapragmatisk och lösa de problem och frågeställningarsom finns i . Läkarbristen är ett oerhörtstort problem. Man kan åtminstone tänka sig att re-geringen kan ha ett helhetsperspektiv och se till attdet blir ett bättre samarbete mellan AMS och Social-styrelsen när det gäller resursfördelningen, till exem-pel med avseende på språkutbildning eller utbildningkring svensk författning. Så är inte fallet . Dåskulle inte behöva gå ut och säga attpengarna är slut som AMS har pengar kvar.Samhällets kostnader för läkarbristen är enorma -vi är överens om det - i förhållande till den ganskaringa resurs som krävs för att satsa på utbildnings-platserna. Det är ett stort problem att man inte ser tillhelheten. Titta på alla läkare som finns här och kom-mit av olika skäl! Öppna möjligheter för dem attstanna i ! Kanske kan de bli arbetskraftsin-vandrare.Jag mötte själv som präst ute på den uppländskalandsbygden en familj som flytthit från det . Han var neurokirurgoch hon mikrobiolog. De kunde inte få stanna trots attAkademiska sjukhuset hade velat anställadem. Han åkte in och blev handledd som frivilligläkare. Till slut orkade den här familjen inte mer. Detsista de gjorde var att ringa ett samtal till australiskaambassaden. Dagen efter var de välkomna. De fickbilder på hus och löfte om att välja anställning.Jag bara undrar: Ska detta vara det sätt på vilket vitar emot läkare i , oavsett varför de har kom-mit hit? De behövs, därom är vi alla överens. Jagtycker att det är patetiskt att , chefenvid i , inte kan fåanställa den här läkaren som uppenbarligen gör ettgott arbete där.Det finns två nivåer i detta, men jag godtar inteministerns svar att vi ska skilja på det ena och detandra. Vi behöver helhet i frågan.Anf. 27 Socialminister ():Fru talman! Det är just det vi behöver. Jag ärövertygad om att skulle kunna ge ettalldeles utmärkt svar på den här frågeställningen. Låtmig möjligtvis biträda honom genom att säga att detär otroligt viktigt att vi är alldeles tydliga när detgäller grunden för vår flyktingpolitik. Det är skydds-behovet och enbart skyddsbehovet som avgör beslu-ten. Vi kan inte börja väga skyddsbehovet mot vårainhemska behov av vissa yrkesgrupper. Då har viförlorat trovärdighet internationellt när det gällerflyktingpolitiken och också, tror jag, gentemot svens-ka medborgare. Här ska vi inte snegla åt andra intres-sen än just behovet av skydd för den enskilde indivi-den.En helt annan sak är diskussionen om hur vi skahantera läkarbristen i . Det sker ett mycketaktivt sökande efter utländska läkare. En rad lands-ting samverkar för att få läkare att komma hit. Det ärdessutom ganska populärt att flytta till . Det ärviktigt att det också kan ske med läkare som kommerfrån länder utanför EU och EES-området. Men när visöker läkare från dessa områden och erbjuder demmöjlighet att komma hit ska vi försäkra oss om att deklarar mycket höga krav på kompetens. Det är detsom har i uppgift att se till.Det som är nu är bekymret är alltså att många harnått nästan ända fram, och sedan visar det sig vara förlitet utbud av den sista kompletterande kursen. Då ärdet viktigt att vi ser till att detta försvinner. Men låtoss inte blanda ihop diskussionen om flyktingpolitikmed diskussionen om att erbjuda fler utländska läkarejobb i den svenska sjukvården. Då tror jag nämligenatt vi förlorar respekt både för vår sjukvårdspolitikoch för vår flyktingpolitik.Anf. 28 ():Fru talman! Förklara detta för är chef vid i !Förklara det för dem som sitter på åhörarläktaren här,och förklara det för de många tusentals människorsom står i kö för operationer och andra insatser isvensk sjukvård! Förklara för dem varför de läkaresom har kommit hit och sökt asyl inte kan få stannasom arbetskraftsinvandrare i ! För mig ärdetta obegripligt.Givetvis ska vi fästa stort avseende vid asylskä-len. Men om de nu ändå är här, låt dem då stanna!Öppna vårt land för arbetskraftsinvandring! Jag troratt det är precis det som behövs.Samhällets kostnader för att ta hand om dessa per-soner, ge dem en svensk utbildning och låta demstanna är faktiskt marginella. Det mänskliga lidandesom så många människor står i kö för måste väl ändåvara värt att ta på allvar. Låt fler utländska läkarekomma hit och ge dem rätt att stanna - men somarbetskraftsinvandrare! Det verkar inte vara svårareän så.Anf. 29 Socialminister ():Fru talman! I själva verket är det knappast någotproblem för läkare som har fått utbildning i ett annatland att komma till . Det sker ett aktivt arbeteför att få dem att komma hit. Landstingen rekryterarutländska läkare. Vad vi diskuterar är bara att vi skaförsäkra oss om att de har den kompetens som krävsför att jobba inom svensk sjukvård. Här finns i prak-tiken inga problem.Ett annat bekymmer kan då vara att det kommerhit individer som har en läkarutbildning i sitt hemlandsom flyktingar. Då ställer frågan:Ska vi då inte ha en särskild bedömning för de flyk-tingar som har en särskild utbildning? Om vi skulleacceptera det har vi förlorat greppet om vår flykting-politik och förlorat all respekt internationellt. Det ärdet jag vänder mig emot. Varje flykting som kommerhit ska prövas med utgångspunkt i de skyddsbehovhan eller hon har. Vi ska inte ha några sidoaspekterpå det.En helt annan diskussion är vilka möjligheter desvenska landstingen har att rekrytera utländska läka-re. Det sker i mycket stor omfattning, och det är isjälva verket ganska lätt att kommit hit till Sverigeom man får den kompletterande utbildningen. Vi skase till att detta fungerar.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:148 om min-röjningAnf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att Sida inte skaminska sitt stöd till humanitära minröjningsprojektutan leva upp till regeringens uttalanden och ambi-tionsnivåer. Därtill har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att FOI ska kunnaupprätthålla sin minröjningsrelaterade forskning ochutveckling samt för att ska få möj-lighet att agera som operativa aktör vidhumanitära minröjningsinsatser. Slutligen har LarsÅngström frågat vad jag avser att göra för att under-lätta för minröjningsorganisationer att använda demest kostnadseffektiva maskinerna, exempelvis densvenska Scan-Jack.Låt mig inleda med att understryka det allvarligamed det mänskliga lidande och de hinder för utveck-ling som orsakas av antipersonella minor och oexplo-derad ammunition. Mycket arbete har gjorts. Samti-digt återstår ett viktigt och långsiktigt internationelltarbete för att minska minornas förödelse i mindrab-bade länder. spelar en viktig roll i detta arbe-te.Stöd till humanitär minhantering är en viktig frågaför det svenska utvecklingssamarbetet. Som LarsÅngström riktigt påpekar har stöd till min-röjningsprojekt pendlat från75,3 till . Utbetalningarna under2002 uppgick till . Som jagnämnde då ställde enlikartad fråga i finns det en rad faktorersom påverkar faktiska åtaganden och utbe-talade belopp.De totala åtagandena kan variera be-roende på vilka insatser som påbörjas och avslutas.Detta kan leda till att det uppstår fluktuationer i ut-betalningsnivån på kort sikt. avslutadesbland annat två större minprojekt i och iMoçambique, vilket delvis kan förklara nedgångenunder 2002.Som jag även nämnde ska vi hellerinte glömma att det finns en hel del svenska finansie-rade mininsatser som inte redovisas som sådana.Sverige ger i ökad utsträckning icke öronmärkta ram-bidrag till internationella organisationer som , UNDP:s trust funds,samt Europeiska unionens handlingsplan förminhantering. Då bidragen inte är öronmärkta harmottagarna ingen skyldighet att rapportera specifikthur den enskilde givarens medel allokerats. Detta ärett medvetet agerande från vår sida då organisationer-na därmed får möjlighet att arbeta mer flexibelt ochkan allokera medel till de områden som behöver detmest.Karaktären på svenskt humanitärt minhanterings-stöd har även ändrats . I enlighet medsvensk politik på minområdet stöder vi i störreutsträckning mindrabbade länders egen kapacitet atthantera minproblemen, vilket i många fall på kort siktär mindre kostsamt än de högteknologiska lösningarsom tidigare finansierats. Att stödja uppbyggnad avden lokala kapaciteten och lokalt ägarskap är ytterstviktigt om vi ska bidra till att lösa minproblemet påett bärkraftigt sätt. Av denna anledning valde Sida tillexempel att finansiera uppbyggnad av egenminröjningskapacitet genom stöd till FN:s lokalaMine Action Center i framför finansiering avden Scan-Jack-maskin som i sin frågarefererar till.Att fokusera debatten på utbetalningsnivåer kanav dessa anledningar ge en missvisande bild av Sve-riges åtaganden på det humanitära minområdet. Kva-litet och långsiktighet bör styra det svenska humanitä-ra minstödet!Som påpekar tog regeringen i maj2002 fram en samlad syn på minhantering, och eninterdepartemental arbetsgrupp har börjat arbeta meduppgiften att samordna och effektivisera det svenskaarbetet med minhantering. Det är regeringens avsiktatt det samlade svenska engagemanget för humanitärminröjning ska ligga på en fortsatt hög ambitionsnivå.Vidare bör uppmärksammas att Försvarsmaktenhar fått regeringens uppdrag att inrätta en nationellsamverkansgrupp för de myndigheter som arbetarmed ammunitions- och minröjning. Gruppen skabland annat arbeta med forskning och teknikutveck-ling, materielanskaffning, internationella aktiviteter,personalfrågor, utbildning och metodutveckling.Vad avser insatser för humani-tär minröjning vill jag framhålla att dessa är efterfrå-gestyrda och grundar sig ytterst på förfrågningar omsvenskt stöd från mindrabbade länder och internatio-nella organisationer som arbetar med humanitär min-hantering. Som jag nämnde ovan kan åtagandenavariera beroende på vilka aktiviteter som påbörjasoch avslutas ett visst år. Sammantaget kan detta ledatill fluktuationer i totala åtaganden.Räddningsverkets ställning som svensk operativaktör för humanitär minröjning ligger dock fast. Upp-gifterna att främst svara för ledning, utbildning ochkvalitetssäkring av insatser kommer att fullföljas avRäddningsverket också under 2003.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet svaret om stöd till humanitär minröjning.Det är några saker som jag särskilt skulle vilja un-derstryka. I den senaste rapporten från den internatio-nella kampanjen mot landminor visar man på påtagli-ga resultat. Det är nu hela 143 stater som har skrivitunder avtalet om att förbjuda landminor, alltså trefjärdedelar av världens länder. Men trots detta har vistora problem.90 stater i världen är drabbade av minor och oex-ploderad ammunition. dör och lemlästastusentals människor, och det är framför allt kvinnoroch barn som sprängs i luften av dessa minor. I 69länder skedde det olyckor , ochde flesta olyckor skedde i de hårdast drabbade stater-na , , , , , , och . Och det allra värsta idenna utveckling är att det i 23 väpnade konfliktersom nu pågår har det lagts ut nya minor av regerings-styrkor och gerillaorganisationer.Problemet är alltså väldigt stort, och mycket åter-står att göra.