prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Men har regeringen valtatt minska statsbidragen med 19 %.Min fråga till utbildningsministern blir: Är intelängre den verksamhet som dessa science centersbedriver viktig för regeringen? De här verksamheter-na är mycket positiva för rekryteringen bland annattill naturvetenskapliga och tekniska linjer.Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Ja, visst är de väldigt viktiga! De är såpass viktiga att det är fler kommuner och regionersom ser att det här är ett sätt att stimulera barns ochungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. Vihar sett en ökning av antalet science centers.Erling Wälivaara nämnde Tom Tits och Tekni-kens Hus, men vi har också i på flera ställen bygger man nu science centers. Viökar generellt sett resurserna till science centers, mendet blir fler som vill vara med och dela på den kakan.Det innebär att man får fundera på om det finns andrafinansiärer som också kan ställa upp.Men jag delar helt synpunkt attscience centers, den här typen av Teknikens Hus ochliknande, är verkningsfulla instrument för att stimule-ra barns och ungdomars intresse för naturvetenskapoch teknik.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Det här är ju en verksamhet som är väldigtpositiv för hela samhället. Det är en god investering.Ett bibehållet statsbidrag ger många ringar på vattnetbåde lokalt och regionalt. Inte minst är det här viktigtför Norrbotten.Det handlar inte heller om stora pengar. Behovetav ett statsbidrag för den totala science center-verksamheten handlar om 26 miljoner . Det äringa stora pengar.Ser utbildningsministern någon möjlighet att sä-kerställa verksamheten vid dessa science centers ilandet, eller vill medverka till attlägga ned den här viktiga verksamheten?Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Just för att vi tycker att science cen-ters är så viktiga ökar vi anslagen till dem. Men somErling Wälivaara vet är det än fler som vill vara medoch få den här stimulansen. Det är mycket positivt.Det innebär i praktiken att fler barn och ungdomar fårchansen att möta science centers.Om jag får fundera kring ochKristdemokraternas budget för utbildningspolitikgissar jag, efter att ha haft en rad debatter med Krist-demokraterna där man i ord har velat satsa ännu merän regeringen, att om man gräver lite djupare finnerman att inte har mer pengar änregeringen, inte heller för detta ändamål.Livskraftigt lantbrukAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksministerAnn-Christin Nykvist.Vi är nu inne i ett mycket intensivt skede avseen-de reformeringen av den gemensamma jordbrukspo-litiken. Förslaget från kommissionen riskerar att fålångtgående negativa konsekvenser för svenskt jord-bruk och svensk livsmedelsindustri. Jag är övertygadom att det finns en framtid för de här båda sektorernai . Men många lantbrukare som jag har träffatkänner att vare sig regeringen eller ministern bryr sigom huruvida vi har en livskraftig landsbygd och ettlivskraftigt jordbruk . Det baserar sig påregeringens ställningstagande i utformandet av dengemensamma jordbrukspolitiken.Jag undrar: Vilka åtgärder kommer ministern attvidta för att utforma EU:s gemensamma jordbruks-politik på ett sådant sätt att vi även kom-mer att ha ett livskraftigt lantbruk i ?Anf. 61 Jordbruksminister ():Fru talman! Regeringen är alldeles övertygad omatt det finns en framtid för svensk jordbruksnäring,både när det gäller primärledet och senare led. Det ärmycket glädjande att också exporten av just livsme-delsprodukter ökar.Men det är alldeles nödvändigt att reformera dengemensamma jordbrukspolitiken om vi ska skapa enbra framtid för näringen. Därför satsar regeringen påen sådan inriktning av jordbrukspolitiken och stöttarde förslag inom unionen som innebär att vi ska ori-entera jordbrukspolitiken mot det som konsumenternaefterfrågar och även skapa ett utrymme för en miljö-och landsbygdsutveckling.Jag ser egentligen inte något skäl att befara att denhär politiken inte skulle vara i svenskt intresse.Anf. 62 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag delarministerns inställning att det behövs en reformering.Det är dock viktigt att vi gör den på ett sådant sätt attvi inte tvingas konstatera att operationen gick bramen patienten dog. För det krävs det att det är rimligatidsvillkor för anpassning, och det tycker jag inte attregeringen har jobbat för i de förslag som föreligger.Kopplat till EU-politiken är också de konkurrens-villkor som vi själva förfogar över. Vi har sett hurregeringen senast i vårbudgeten försämrar gentemotkonkurrentländerna. Jag frågar ministern: åt-gärder avser ministern att vidta för att jämställa kon-kurrensvillkoren för våra svenska företag med vårakonkurrentländers?Anf. 63 Jordbruksminister ():Fru talman! Den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU måste utvecklas på ett sådant sätt att viockså kan ha en världshandel med jordbruksproduk-ter. Vi är alltså också beroende av att framgångsriktslutföra den så kallade Doharundan, där vi har möte iMexiko . Därför är det väldigt centralt att viockså går vidare i linje med vad kommissionen harföreslagit. Givetvis kommer det att bli förändringarnär de 15 medlemsländerna ska enas.När det sedan gäller konkurrensvillkoren för detsvenska jordbruket är det alltid väldigt svårt att jäm-föra mellan länder och säga att här har vi den totalakonkurrensneutraliteten. Men regeringen har utfästsig att lätta på böndernas ryggsäck, och givetvis skadet ske när ekonomin så tillåter.Följderna av ett nej till EMUAnf. 64 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till finansmi-nistern.Under den gångna våren har jag deltagit i ett antalEMU-debatter. Eftersom jag är en övertygad ja-sägare har också min argumentation legat åt det hål-let. Vad jag har upptäckt, både hos dem som har lyss-nat på debatten och hos dem som har representeratden andra sidan, som inte tror på ett medlemskap iEMU, är att de tror att ett utanförskap på något sättskulle innebära ett status quo-förhållande för Sverige.Jag tror det personligen inte själv, men mina frågorblir: Delar finansministern min uppfattning? Om så ärfallet, vad är finansministerns bedömning av prisetför utanförskapet?Anf. 65 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis en oerhört viktigfråga, vad som händer om svenska folket skulle säganej i folkomröstningen . Jag delar Sven-ErikÖsterbergs uppfattning att det inte är status quo somgäller, det vill säga oförändrat läge, utan det finns ettantal faktorer som kommer att påverka svensk eko-nomi, både på kort och på lång sikt.Jag tror att det svenska näringslivet är inställt påatt vi ska kunna få vidgade marknader åren framöver.Inte minst för de små företagen är det viktigt att kun-na få större marknader och kunna få handla i gemen-sam valuta. Det är klart att det kommer att finnas enbesvikelse hos många av de företagen om de intekommer att få lika goda marknadsförutsättningar. Detär väl en faktor som jag ser kommer attvara negativ som ett resultat av ett annat resultat ifolkomröstningen än vad både jag och många andravill.Anf. 66 ():Fru talman! Tack för svaret på den frågan. Jagskulle då vilja fråga: Är finansministern beredd atttillsammans med bland andra mig höja intensiteten idebatten och rikta in fokus på ett förtydligande av vadett utanförskap kan innebära och vilka negativa kon-sekvenser det kan ha? Jag har upplevt det som väldigtviktigt att just det kan komma fram intensivare i de-batten.Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen. Jag harju handgripliga erfarenheter från samarbetet medfinansministrarna i Ekofin, det vill säga ekonomi- ochfinansministrarna i EU. De har varit mycketgenerösa mot oss tre från , Danmarkoch som inte tillhör eurosamarbetet. Vi harfått full information, men vi har inte kunnat delta ideras överläggningar.Men det blir alltmer tydligt att ju längre vi stårutanför eurokretsen, desto svårare blir det att kunnavara med i det arbetet och framför allt att kunna på-verka. Jag kommer att arbeta mycket hårt för att Sve-rige ska få en röst i det sammanhanget också. Jag gördet inte minst mot bakgrund av att vi har haft väldigaframgångar från svensk sida under vårt medlemskapgenom att vi har lyft fram kampen mot arbetslöshetensom huvudfråga. Det är en huvudfråga på alla möten iEU . Jag hoppas att det kan vara det i fortsätt-ningen också. Där vill vi vara med och påverka även ieurokretsen.FastighetsskattenAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern.På många håll i landet, speciellt på , harvi problem med hög fastighetsskatt. Det har blivitännu besvärligare nu sedan den nya belägenhetsfak-torn införts som innebär att man räknar fastighets-skatten och därtill förmögenhetsskatten på hur näravattnet man bor.I hade man stora problem. Genom attkoppla skatten till ett inköpspris i stället för att manbetalar medan man bor i huset fick man ett systemsom var förutsägbart. undrar jag om finansminis-tern har undersökt eller kommer att undersöka om detfinns någon möjlighet att införa något liknande här.Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Det som har varit det stora bekymretde när det gäller fastighetspriserna ochfastighetstaxeringen är avsaknaden av ett rejält bo-stadsbyggande. Framför allt i storstadsområdena hardet varit ett mycket lågt bostadsbyggande. Det harinneburit att priserna har stigit i höjden rätt ordentligtpå inte minst småhus. Därför skulle jag vilja säga attdet bästa och viktigaste är att öka bostadsbyggandetför att få en rimligare kostnadsutveckling.Vi har gjort ett antal insatser för att hålla nerekostnaderna för småhusägarna. Och jag har nyligentillsatt en utredning som ser över både arvs- och för-mögenhetsskatten och även fastighetsskatten. Jagutgår från att utredningen prövar alla relevanta idéersom kan finnas.Anf. 70 ():Fru talman! Jag undrar om ministern tänker gå utmed något slags meddelande om att folk som bor ikustsamhällena kan bo kvar. Just nu är det ju bara desom har mycket pengar som kan göra det, och då blirsamhällena fritidsbyar i stället. Det sitter åhörare härnu. Skulle finansministern kunna ge dem några trös-tens ord om att det här kommer att snabbas upp pånågot sätt?Anf. 71 Finansminister ():Fru talman! Jag är medveten om att den snabbaprisutvecklingen har varit mycketoförmånlig just för folk med låga inkomster när detgäller möjligheten att behålla sina fritidshus ellersmåhus. Det var ett av skälen till att vi införde den såkallade begränsningsregeln, som innebär att ingenbetalar mer än högst av sin inkomst i fastighets-skatt.Jag har också gett utredningen i uppdrag att se omman kan göra andra saker, bland annat när det gällerfritidshusen, i fortsättningen. Jag utgår från att denarbetar i snabb takt och kan leverera förslag sompåverkar den bofasta befolkningens möjligheter att bokvar i just sådana områdena som varit utsatta förprispress men också fritidshusboendes förutsättning-ar. Utredningen kan som sagt var lägga fram förslagpå hela området.Konfessionella skolorAnf. 72 ():Fru talman! har situationen runtde fristående skolorna diskuterats ganska intensivt.Förutom en mer allmän debatt om de fristående sko-lornas roll och kostnader har frågan om de friståendeskolorna med olika religiösa inriktningar kommit ifokus.Av läroplanens skrivningar framgår att utbild-ningen ska vara icke-konfessionell. Min fråga somjag riktar till utbildningsministern blir: Anser minis-tern att förekomsten av konfessionella skolor är för-enlig med läroplanen för skolan?Anf. 73 Utbildningsminister ():Fru talman! Det första och det viktigaste är att allaskolor, oavsett vem som är huvudman och oavsettvad de har för pedagogisk idé, ska följa läroplanenoch den demokratiska värdegrund som ligger tillgrund för hela vår skolverksamhet. Det är en väldigtviktig utgångspunkt, och där finns det ingen möjlig-het till avvikelse.Den senaste tidens debatt tycker jag har stärkt minuppfattning att det som regeringen nu gör skärpertillsynen och kvalitetskontrollen av våra skolor, inteminst när det gäller skolor som har konfessionellgrund. Det är en mycket viktig inriktning.Det måste vara öppna dörrar, och vi måste göra enrejäl utvärdering. Är det så att det kommer fram upp-gifter som tyder på att barn och ungdomar inte får enbra utbildning, där man också har demokratin ochrespekten för varandra som utgångspunkt, då skaskolorna stängas. Jag utgår från att det nya Skolverketsom har bildats för sköter dettamycket skarpt och aktivt ute på skolorna.Anf. 74 ():Fru talman! I förslaget till ny skollag arbetasbarnkonventionens grundläggande principer in. Dethandlar om att barnets bästa ska sättas i främstarummet vid alla åtgärder som rör barn. Det är natur-ligtvis mycket positivt, och jag tror att ministern delarden uppfattningen. konstaterar vi att den såkallade valfrihetsreformen inom skolan visat sig varaganska mycket inriktad på vuxenvärldens behov ochintressen. Min följdfråga till ministern blir: Är vuxnasrätt till valfrihet viktigare än barnens rättigheter?Anf. 75 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är väldigt bra formulerat av Len-nart . Det tror jag verkligen slår huvudetpå spiken.Det är barnens rätt till god utbildning och utveck-ling som ska stå i centrum. Barnens rätt kommer i dethär fallet, menar jag, före föräldrarnas rätt till valfri-het. Det är bra med valfrihet och alternativ, men detfår aldrig ske på bekostnad av barnens utbildning ochden demokratiska värdegrund som ska genomsyraskolan.Därför är det bra att vi ser över den nya skollagenför att se om vi ytterligare kan skärpa detta barnpers-pektiv och om vi kan göra det ännu tydligare att sko-lans utgångspunkt ska vara demokrati, allas lika vär-de, pojkars och flickors lika rättigheter, men utbild-ningen ska också vila på vetenskaplig och sakliggrund. På det sättet ges ännu mer av stöd iatt vara aktiv tillsynsmyndighet.Sedan är det sorgligt att se att det inte finns majo-ritet i kammaren för att skärpa tillsynen genom attockså involvera kommunerna. Till det har ett antalpartier, de borgerliga plus , sagt nej. Menvi återkommer till den saken senare.ArbetskraftsinvandringAnf. 76 HANS ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet fall av asylsökande invandrare som ska utvi-sas från har uppmärksammats. De ska utvisastrots att de under väntan på besked om de ska få stan-na i eller inte har blivit integrerade i landetoch fått jobb.I tisdags i sade statsrådet attregeringen tycker att arbetskraftsinvandring är bra,och det lät ju positivt. Men hon sade också att för attbli godkänd som arbetskraftsinvandrare ska man hajobb inom ett bristyrke, alltså där det fattas folk. Manska vara en så kallad nyckelperson. Det innebär, somjag ser det, att dagens system med en myndig-hetsprövning, identifiering av bristyrken och fackligtveto mot anställning består. Det skulle innebära attmänniskor som blir utvisade från fast dehar jobb också kommer att utvisas . Då harju bara regeringens retorik förändrats, inte dess poli-tik.Jag skulle därför vilja fråga omnågon förändring av regeringens politik när det gällerarbetskraftsinvandring har skett i praktiken.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Till att börja med har vi ett aktuelltfall som belyser det här. När det gäller människorfrån de länder som inträder i Europeiskaunionen har vi börjat tillämpa ett undantag som inne-bär att tillfälligt arbetstillstånd förlängs från 18 till 36månader. har för närvarandebeviljat förlängt arbetstillstånd i 500 fall.I den utredning som har gjort om an-passningen av åtgärder med anledning av utvidgning-en av arbetsmarknaden föreslår hon för den här ar-betskraften en förlängning till den tid då ländernainträder i unionen och alltså blir delaktiga av hela deneuropeiska fria arbetsmarknaden. kommerregeringen att lägga fram sina slutsatser med anled-ning av förslaget, och vi kommer att behandla detpositivt.Anf. 78 HANS ():Fru talman! Det är bra att det tas steg i rätt rikt-ning. Men jag tycker ändå att man skulle släppa dethelt fritt och säga att de som har ett jobb i skafå stanna.Jag har en följdfråga som gäller detta med bristyr-ken och nyckelpersoner. Enligt många företagareruntom i landet är det svårt att identifi-era ett bristyrke i en viss kommun. Det är inte så attett yrke klassas som bristyrke generellt sett bara föratt det är ett bristyrke i till exempel , som jagkommer från. Detsamma kan gälla nyckelpersoner.Det kan ju råda brist på slaktare, frisörer och svetsarei en viss kommun. Blir de nyckelpersoner i det fallet?Det har exempelvis hänt i i mitt hemlänGävleborg att en arbetsgivare har sagt att hennessalong måste stängas om den anställde utvisas urlandet. Det känns som en brist i politiken. Dessutomär det olyckligt från integrationssynpunkt att männi-skor som är väl integrerade i samhället utvisas.Min fråga till är om statsrådet inteanser att det är väldigt svårt att avgöra vad som är ettbristyrke i en viss kommun och vem som är att be-trakta som en nyckelperson.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Jag är övertygad om att det i ett fallsom det relaterade till i kanvara utomordentligt vanskligt, inte minst från dennatalarstol, att avgöra huruvida en bristyrkessituationföreligger eller om andra motiv kan ha föresvävatinnehavaren vid beslut om nedläggning. Självfalletkan det vara så.Jag vill bara understryka att huvudlinjen i rege-ringens politik i den här frågan är att vi inom kortkommer att gå över till en fri arbetsmarknad för ettstarkt utvidgat och att situationen för de män-niskor som det berör kommer att lösas. Det kommeralltså att innebära, i enlighet med för-slag, att vi förlänger de tillfälliga arbetstillstånd somgäller så att människor inte råkar i den besvärligasituation som vi såg i ett fall med enlettisk kvinna. I avvaktan på den utredning om tredjeland som vi nu förbereder och ska sätta i gång kom-mer vi att fortsätta den reglerade arbetskraftsinvand-ringen.En trygg skola för allaAnf. 80 ():Fru talman! Min fråga är till utbildningsministern.De senaste veckorna har vi sett ett antal olika otrevli-ga scener från vissa av landets konfessionella skolor.Det har naturligtvis ställts många frågor om hur dethär är möjligt, hur mobbning och acceptans för våldkan ha förekommit i den utsträckning som det hargjort. Det är självklart nödvändigt att beivra det här,självklart nödvändigt att kontrollera och följa upp det.Men det är också nödvändigt att ta upp andra frå-gor. Majoriteten av eleverna i det här landet går jufaktiskt inte i konfessionella skolor. De går i kommu-nala skolor. Vi ser en ständigt växande kurva avotrygghet. rapporterar ständigtom ökad mobbning och misshandel och om ökandetrakasserier på våra skolor. Det gör problemet allmäntmen inte mindre viktigt.Min fråga till utbildningsministern blir självfallet:Finns det inte en risk att vi glömmer bort att koncent-rera oss på huvuduppgiften att skapa en trygg skolaför alla om vi, som generaldirektör i ettantal intervjuer har sagt, enbart ska koncentrera osspå att kontrollera en viss skolform?Anf. 81 Utbildningsminister ():Fru talman! Det vore ett verkligt fattigdomsbevisom vi, som verkar antyda, sade attmissförhållanden i en del konfessionella skolor rör såpass få elever att vi inte ska bry oss om den typen avverklighet, utan vi ska koncentrera oss på något an-nat. Självklart måste vi ha ett skolverk som mycketskarpt är ute och tittar på den här verksamheten ochbedömer om den är förenligt med den läroplan som vidiskuterade alldeles . Det ska gälla alla skolor.Ska det bli riktigt verkningsfullt hoppas jag att ocksåModeraterna kommer till insikt om att även kommu-nerna måste få möjlighet att finnas ute i de här sko-lorna och utöva tillsyn så att vi får en bra tillsyn re-gelbundet ute i verksamheterna.Kampen mot mobbning för vi väldigt engagerat ialla våra skolor, och där behöver det ske väldigtmycket. Skolledarnas ansvar är mycket stort för att setill att man på varje skola, oavsett om den är kommu-nal eller fristående, ska ha konkreta handlingsplanerför hur man ska sätta stopp för all form av förtryck iskolan. Vi behöver också se över skollagen för att seom det finns tillräckligt lagstöd för att ingripa kraft-fullt när sådant här sker. Vi behöver väcka barn ochungdomar för att det inte är acceptabelt med någontyp av förtryck på skolorna.Anf. 82 ():Fru talman! Varje elev som far illa i hemmet elleri skolan innebär ju ett misslyckande. Och det gäller ganska många. av landets barn känner i dagobehag inför att gå till skolan enligt den senaste rap-porten från Barnombudsmannen.Majoriteten av de som far illa går dock inte i enkonfessionell skola. Ändå säger general-direktör i intervjuer att man ska koncentrera sinaresurser på vissa skolor, trots att dessa är i minoritet.Det verkar, i varje fall i mina ögon, inte som denbästa lösningen, i synnerhet inte när det från Skolver-kets sida motiveras med att man har bristande resur-ser, någonting som jag verkligen tycker att utbild-ningsministern borde kommentera. Det finns en in-tervju i senaste numret av , som kom i brevlådan.Rent bisarrt blir det ju när , ge-neraldirektören för , begär att ska öka tillsynen över de konfessionella sko-lorna. Det är ju uppenbart att det är föräldrarnas frånbörjan felaktiga uppfattningar om barnaga och bar-nens rättigheter som individer som ligger till grundför problemet.Så om bara kontrollerar mer kan mantydligen, enligt de här tjänstemännen, friskriva sigfrån problemen. Det menar inte jag och ,men vad menar utbildningsministern?Anf. 83 Utbildningsminister ():Fru talman! Uppriktigt sagt förstår jag inte TobiasBillströms poäng. Vi ser rektorer för fristående skoloruttala sig på ett sådant sätt att det uppenbart striderbåde mot svensk lag - man talar om våld mot barn -och mot läroplanen, pojkars och flickors lika värde.Menar att en statlig myndighet inteska ingripa i detta fall? Det är ju alldeles självklart.Dessutom behöver vi ett ännu mer engagerat ar-bete på alla våra skolor när det gäller kampen mot alltyp av mobbning, alla typer av trakasserier. Det är ettarbete som måste ske genom att man har ett tydligtledarskap på skolan, att man har tydliga värderingaroch att man verkligt kraftfullt visar att man tar av-stånd mot alla typer av trakasserier som kan före-komma. Då behöver man också se över regelverket ibotten. Men det får inte förhindra att ett aktivt skol-verk, nu med fördubblade resurser för utbildningsin-spektion, griper in när man får rapporter om kränk-ningar där till och med skolledningar påstås varainblandade.Stödet till jordbruket i NorrlandAnf. 84 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till jordbruks-ministern. Frågan gäller den nationella merkostnad-sersättningen till det norrländska jordbruket. Jordbru-ket i har ju förutsättningar som skiljer sigfrån dem i andra delar av landet, inte minst när detgäller transportavstånden och kostnaderna för dessa -bland annat. Därför finns det ju ett nationellt mer-kostnadsstöd till det norrländska jordbruket.Riksdagen beslutade i sin vishet, på förslag frånregeringen, att höja den nationella merkostnadsersätt-ningen i budgeten 2001, alltså . Detta skaanmälas till EU för att godkännas, men det har ännuinte skett, och ingen höjning har kommit till stånd.Jag vill därför fråga ministern: har inte dennanödvändiga höjning genomförts? Eftersom jag miss-tänker att jordbruksministern kommer att skylla påEU frågar jag också: Vad har gjorts för att trycka påEU-kommissionen i denna fråga?Anf. 85 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi är helt överens om att det är viktigtatt ha det här stödet till det norrländska jordbruket.Det är också ett stöd som vi ser har goda effekter närdet gäller att behålla jordbruket och att också få denlandsbygdsutveckling som vi eftersträvar. Det är klartatt vi, enligt de regler och den ordning som finns,notifierar de stöd som vi måste notifiera inom EU. processen är vi när det gäller just stödet till detnorrländska jordbruket. Jag kan inte för dagen geSven ett mer exakt svar än detta.Anf. 86 ():Fru talman! Tack för svaret i alla fall, försöket tillsvar. Då vill jag bara följa upp och fråga: Stämmerdet att den här notifieringen dröjde , att deninte skedde förrän i juli 2002? Och i så fall: Varfördröjde innan den gjordes?