prot · GQ09106 · 2003-05-19 00:00:00 — Utan åtgärder avdenna typ som ökar värdet av det bundna sparadebeloppet tror jag att vi får se en påtaglig minskning avdet formella och långsiktiga pensionssparandet.Statsrådet använde av sitt svar till att ta uppen annan fråga som jag har tagit upp, nämligen attanalysera generella sparpremier, även om det framgårav svaret att mitt förslag inte berör generella sparre-former. Det gäller att till det pensionssparande somfinns kunna koppla en säkerhet i lånet och attkunna låna motsvarande det sparade beloppet.Jag tror att statsrådet gör ett tankefel när han sägeratt det inte skulle bli några ytterligare hyresrätter.Under alla mina år i bostadsutskottet lärde jag mig attnär det byggs någonstans - oavsett var - friställsbostäder någon annanstans. Folk som köper bostads-rätt, radhus eller villa lämnar i regel något annat.Därigenom friställs också hyresrätter. Jag har lärt migatt den kedjan i boendet fungerar inte minst i vårastorstäder. Byggs det mera frigörs bostäder. Det ärjätteviktigt.Jag ska i ett senare inlägg återkomma till det somvar positivt i svaret, nämligen att statsrådet säger attförslaget är intressant.Anf. 38 ():Herr talman! Vi hörde en interpellationsde-batt som handlade om de ungas tilltro till politiken.Jag tror, herr talman, att om det är något område därmånga unga inte hyser särskilt stor tilltro eller någotframtidshopp gäller det just bostadspolitiken.Bostadsutskottet gästade , . Ordföranden där, somockså råkar vara finansborgarråd i , berät-tade att bostadskön i - detomfattar inte bara - för närvarandeär 89 000 människor. Många av dem är ungdomar.Den bostadspolitik som har bedrivits för hållbarutveckling är ingen olycka, utan den är enkatastrof för dessa människor.Det problem som vi ser är att man måstevara miljonär för att ha råd att köpa sig en bostad i tillexempel . De flesta unga är intemiljonärer. Det är ett fåtal som är miljonärer.Statsrådet har alldeles rätt i att den åtgärd som be-hövs mest av allt är att värna hyresrätten. Det är det mest centrala problemet av alla. Mankanske kan säga att om det byggdes hyresrätter skulledet inte behövas mycket sedan.I har vi haft den principenunder socialdemokratisk ledning att det långsiktigasparandet kan gynna skattesystemet. Det beror på attden här typen av långsiktigt sparande - det vet stats-rådet, som god jurist från , där man även lär signationalekonomi och företagsekonomi i början av sinkarriär - är detsamma som en investering. När den ärtillräckligt långsiktig kan man tillåta sig att uppskjutabeskattningen av den. Det är egentligen detta som deti grunden handlar om.Jag menar att frånvaron av långsiktiga möjligheteratt spara i framtida boende är ett verk-ligt problem. Jag skulle vilja uppmana statsrådet,oavsett hur han tar ställning till det förslag som ErlingBager har kommit med här, och regeringen att funde-ra över hur man ska stimulera den här typen av lång-siktigt sparande. Vi har det på pensionssidan, ävenom jag inte säger att allt är perfekt där heller. Mennysparandet i bostadssektorn skulle vara väldigt bra.Jag ska bara kommentera en mening i statsrådetssvar: "Härtill kommer att generella sparpremier inteär fördelningspolitiskt effektiva eftersom de ekono-miskt mest svaga hushållen inte kan tillgodogöra sigsådana. "Det är lite lustigt att höra just detta argument, fördet var med samma argument som statsrådets företrä-dare introducerade allemanssparandetför - det är kanske . Dåanvändes just det argumentet på motsatt sätt. kan inte vara sanna - det är helt omöjligt.Jag kan förstå att man inte ska ha några generellasparpremier i den bemärkelsen. Vid den tidpunktenvar inflationen väldigt hög, och det har skett en för-ändring. Man måste vara lite försiktig när man an-vänder argumentationen. Jag tycker nog att statsrådethar mer rätt än vad hade den gången.Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska försöka undvika att vidgadiskussionen till att bli en mer allmän bostadspolitiskdiskussion. Vi får tillfälle att återkomma till de frå-gorna i en annan interpellationsdebatt nästa vecka.Jag gör bara en reflexion, där vi tycks vara över-ens, och det är att bostadsbyggandet måste lyftas frånnuvarande 20 000-21 000 lägenheter upp mot de25 000-30 000 lägenheterna. Det bör vara ett bo-stadsbyggande till rimligare kostnader och rimligarepriser, som vänder sig till bredare hushållsgrupper änden mer ensidiga inriktningen på en dyr och exklusivbostadsrättsproduktion som vi har sett framför allt iStockholmsområdet. Den tycks nu också ha problemmed avsättningsmöjligheterna. Den mer allmänna,vida bostadspolitiska diskussionen kan vi återkommatill.Jag tycker att jag gav ett ganska positivt svar tillErling . Jag redovisade de invändningar somman kan rikta mot ett sådant förslag som förespråkar. Om man använder pensionssparandetsom säkerhet kan det nämligen i sig innebära riskerför den enskildes pensionssparande. Den ökade gradav belåning som man kan åstadkomma genom ensådan säkerhet som pensionssparandet utgör ochbättre villkor för belåningen har ju en motsvarandenegativ sida i form av ett ökat risktagande för pen-sionskapitalet.Samtidigt är jag väl medveten om kapitalförsörj-ningsproblemet, framför allt för unga människor ochmänniskor med mer inkomster, och svårig-heterna att efterfråga en ägd bostad därför attdet krävs höga kapitalinsatser.Därför säger jag att för- och nackdelar med detförslag som förespråkar får analyseras iannat sammanhang. Jag är beredd att göra det. Jag ärberedd att ta till vara det här uppslaget som ett upp-slag till hur vi kan underlätta den fortsatta kapitalför-sörjningen. Men då måste vi analysera både för- ochnackdelar med förslaget och också konsekvensernaför pensionssparandet.Det är riktigt, som säger - kanskelite överdrivet - att det individuella pensionssparan-det är i kris. De senaste årens väldigt dystra börsut-veckling har naturligtvis fått många människor att blilite försiktigare när det gäller pensionssparandet.Jag vill avslutningsvis säga att jag ser ett behov avatt förbättra kapitalförsörjningen och ett behov av attgöra en analys av hur vi kan klara kapitalförsörjning-en till bostadssektorn . Det innefattar bådebosparande, eller det upplägg som harförespråkat, och kreditgarantisystem och andra in-strument för att underlätta människors möjligheter attefterfråga bostäder till rimliga kostnader.Anf. 40 ():Herr talman! När det gäller det personliga pen-sionssparandet kan man också se hur många byggerupp privata pensionsfonder i olika värdepapper ochanvänder dem som säkerhet vid lån. Det är fritt framatt göra det. Det som skulle vara den stora fördelenhär är att det privata pensionssparandet är det endasom statsmakten ger en gynnad inriktning. Detär det enda av staten gynnade sparandet. Om man kananvända sitt privata pensionssparande också för attgöra det möjligt att skaffa sig en bostad - och därige-nom få dubbel effekt - med lägre ränta på annars dyratopplån, och även möjlighet att låna med de sparadepengarna som säkerhet, får man en starkare ställningpå bostadsmarknaden. Det är det som jag har lyftfram.Jag tycker att det är väldigt trevligt att statsrådetsäger att förslaget är intressant och att det är ett ex-empel på hur det befintliga sparandet skulle kunnaanvändas på ett effektivare sätt. Det är jättebra uttalati svaret. Det kommer också fram att bostadsministernär beredd att gå vidare och analysera för- och nack-delar med förslaget. Det är utmärkt. Jag ser nu frammot att kanslihusets resurser används för att gå vidareoch analysera förslaget. Det tror jag kommer att gyn-na folk som söker bostad.Återigen: Jag är säker på att det här skulle stimu-lera sparandet. När människor kan skaffa sig en bo-stad friställs en bostad någon annanstans, och detgynnar hela den samlade bostadsmarknaden.Anf. 41 ():Herr talman! Jag har full förståelse för att statsrå-det inte vill ha någon allmän bostadspolitisk debatt.Jag sparar den med stor glädje till . Den ärkanske inte till så stor glädje för många andra, menjag tror att den blir väldigt trevlig.Jag tycker också att det var klokt av statsrådet attavstå från att kommentera det här med de generellafördelningspolitiska stimulanserna, om de var effekti-va eller inte. Där skulle jag ha skrivit något annorlun-da. Denna bedömning kvarstår tills vidare, skulle jagvilja säga. Den kan ju komma att ändras i och med deargument som jag hade. Det brukar variera över tiden.Men som statsråd har man ibland ett val att göra.Och statsrådet har alldeles presenterat ettförslag om ganska stora byggsubventioner. Det ärmomsen, i stora drag, som ska tas bort. De pengarnagår, enligt mitt förmenande, rakt ned i byggarnasfickor. Det är fråga om ganska stora pengar.Om man hade haft en annan syn på vad som är braför de boende hade man kunnat säga att det vi behö-ver är mera sparande för många ungdomar. Då skulleman, utan att ta ställning till konstruktionen, kunnasäga att långsiktigt sparande i pensioner och bostäderär väldigt bra långsiktiga investeringar, och då skulleman kunna komma fram till ett annat förslag än detförslag som ligger, som kostar statskassan ej så fåmiljarder.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! tangerades den mer övergripandebostadspolitiska diskussionen och det som kommaska, men låt mig ändå göra en reflexion. Samladebedömningar av och andra, kommunerna,visar att det finns en väldig brist på hyresrätter i dag.Det är en väldig efterfrågan på hyresrätter , ochdet gäller i särskilt hög grad unga människors efter-frågan på bostäder. Hyresrätten är kanske den naturli-ga första boendeformen.Det finns ett stort behov av att öka produktionenav hyresrätter, och den stimulans som regeringen gårin med siktar just på att man ska få till stånd en sådanökad produktion. Sedan måste man också göra denreflexionen att det finns en stor uppgift för byggent-reprenörer och byggherrar att inrikta bostadsproduk-tionen på att nå bredare hushållsgrupper.Det går att bygga billigt och bra. Det visar Bygg-kostnadsforums undersökningar och deras pilotpro-jekt. En rad byggentreprenörers verksamhet, exem-pelvis , som jag vet att bostadsutskottet fick enförevisning av , visar också att det ärmöjligt att bygga utan att hamna på de fantasipriservad det gäller insatser som den riktigt dyra bostads-rättsproduktionen har svarat för.Jo, jag är beredd att analysera det förslag som Er-ling har fört fram, men är jag inteberedd att säga ja eller nej till det. Det ligger idet här att analysera för- och nackdelar. Det finns junackdelar med ett sådant förslag också. Det handlarom riskerna för pensionskapitalet, som den enskildehar sparat ihop under . De riskerna skanaturligtvis inte underskattas, utan de måste tas med ibedömningarna när man tittar på möjligheten attgenomföra ett sådant här förslag.Det finns också andra uppslag kring hur man kanstimulera bosparande som det finns anledning attfundera närmare på. Jag konstaterar dock att det bo-sparande som bedrivs av de storabostadsrättsorganisationerna är framgångsrikt. Det ärväldigt många svenskar som bosparar i bostads-rättsorganisationernas regi, ofta på ganska goda vill-kor och också med ganska goda lånemöjligheter.Men, än en gång, jag ser ett behov av att se överfrågan om kapitalförsörjningen till bostadsmarkna-den, och då är uppslag ett uppslag somska finnas med i det arbetet.Anf. 43 ():Herr talman! När det gäller de höga byggprisernatror jag att det är nödvändigt med en ökad konkurrensinom landet på byggmaterialsidan. Eventuella kartel-ler som håller tillbaka utländska företags möjligheteratt sälja i landet bör stävjas . Vi har sett tenden-ser till kartellbildningar, och det är väldigt få produ-center av cement, isolering och mycket annat bygg-material. Om vi kan få ned priserna på byggmaterialhar vi kommit långt när det gäller frågan om att kun-na bygga billigare.Sedan har jag mottagit att bostadsministern är po-sitiv till att gå vidare och analysera förslaget i mininterpellation. Det är jag tacksam för. motser jagdärför att kanslihuset utan dröjsmål kommer att tafasta på förslaget och rädda vad som räddas kan avbåde det frivilliga pensionssparandet och en ökadkundfinansiering av nya bostäder.Jag vill slutligen påminna statsrådet om hans rollsom biträdande finansminister och det viktiga i atttillvarata olika bidrag, så att pengarna används påbästa sätt.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska bara göra ett förtydligande,så att det inte blir någon missuppfattning. Jag har intesagt ja till förslag, men jag har sagt attförslagets för- och nackdelar tål att analyseras närma-re. Jag har pekat på ett antal nackdelar också.Sedan är och jag helt överens om attdet som behövs på byggmarknaden och bostadsmark-naden är en ökad konkurrens, framför allt på bygg-materialsidan.Det har ju visat sig när mindre byggherrar ochmindre fastighetsägare bygger att man genom braupphandlingsmetoder och genom att vända sig tillutlandet när man handlar byggmaterial kan pressapriserna ganska rejält. Den erfarenheten borde ocksåde större aktörerna ta till sig.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:336 om ris-ker med mobiltelefonerAnf. 45 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att ta initiativ till att införa varnings-texter på mobiltelefoner, att medverka till att rekom-mendationer för handsfree-utrustning utfärdas ochom jag är beredd att ta initiativ till att överväga ettmobiltelefonförbud för barn.Det finns en oro hos många människor för att nyteknik kan medföra hälsorisker av olika slag. För attminska allmänhetens bestrålning från till exempelmobiltelefoner har det i olika sammanhang framförtsatt det bör finnas varningstexter på telefonerna.Regeringen tar frågan om eventuella hälsoeffekterav exponering för elektromagnetiska fält på stortallvar. Det är precis som påpekartelefonerna som står för det största strålningsbidraget,inte antenner och basstationer. Det pågår mycketforskning både i och utomlands, där elektro-magnetiska fälts eventuella effekter på människanstuderas. Regeringen har valt att ge Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap i uppdrag att bevakasvensk forskning om elöverkänslighet. För att fullgö-ra sitt uppdrag har rådet anlitat externa forskare, ochen rapport väntas . har också inrättat ett internationelltvetenskapligt råd som ska bistå generaldirektören ifrågor som rör elektromagnetiska fält. De samladeresultat som finns tillgängliga från forskningenger inte stöd för att strålning från mobiltelefoner ochbasstationer leder till skadliga hälsoeffekter, så längegränsvärdena iakttas. De svenska gränsvärdena följerEU:s rekommendationer.Jag har sagt att det skulle kunnavara motiverat att undersöka om det behövs någonform av informationstext där strålningen från telefo-nen beskrivs och där förslag ges om hur man kanminska exponeringen för strålningen. I en sådan in-formationstext kan exempelvis rekommendationen attanvända handsfree ingå. Jag avser att uppdraåt SSI, , att se över möjlig-heterna till en sådan informationstext och eventuellmärkning. I uppdraget kommer att ingå frågan omsärskilda regler behövs när det gäller barns använ-dande av mobiltelefoner.Anf. 46 ():Herr talman! Jag vill första tacka miljöministernför det positiva svaret.Det var för att väcka debatt om mobiltelefonernasbrister som jag skrev den här interpellationen, för jagvill att debattens fokus ska flyttas från masterna ochantennerna till den apparat som finns hos en stor delav befolkningen. Därmed menar jag naturligtvis inteatt förminska människors oro för strålningen frånmaster och antenner, men de är ett problem i sig, ochde diskuteras redan i större utsträckning än vad falletär med telefonerna.När det gäller masterna kan många människorkänna sig maktlösa och utan chans att påverka sinsituation. Men när det gäller mobiltelefonerna före-ligger en helt annan situation. Mobiltelefonen förfo-gar man över och kan hantera själv. Telefonen kanman undvika. Ingen är tvingad att köpa och användaen mobiltelefon. är det olyckligtvis så att den delav befolkningen som kanske har svårast att välja attavstå från telefonerna överensstämmer med den delav befolkningen som är minst lämpade att användadem.Flera forskarrapporter, senast lundaforskarna med flera, har funnit att hjärnans skyd-dande så kallade hjärnbarriär påverkas av mikrovå-gorna från en mobiltelefon, dessutom att sammastrålning kan döda nervceller i delar av hjärnan. Ef-tersom barnens hjärna inte är färdigbildad, påverkasden starkare och är extra känslig. Dessutom kommerbarnen att använda mobiltelefonerna under mångafler år än vi vuxna.I de djurförsök som man gjorde valde man för-söksdjur som motsvarade mänskliga tonåringar, ochdjuren blev klart påverkade. Jag kan tala om att defysiker som gjorde det här experimentet själva inteanvände mobiltelefoner.Våra barns och tonåringars innehav av mobiltele-foner ökar . Föräldrar utrustar sina barnmed mobiltelefoner för att känna sig säkra på vadsom händer dem. Tonåringarna har ett eget använ-darmönster och använder telefonerna ofta och myck-et. Mobiltelefonen är en självklar sak för dem.Även om man som förälder är lite skeptisk, german lätt efter för tonåringarnas tjat om mobiltelefon.Men det kanske är många föräldrar som om 15-20 årkommer att ångra det. Det har ju hänt tidigare attämnen och annat visat sig farliga i efterhand, även omman vid införandet inte var medveten om riskerna.Men i det här fallet kan man inte säga att man inte harfått varningar. Det går inte att utesluta riskerna i dettafall, menar jag.Det som pågår har av forskare kallats för världensstörsta experiment. En fjärdedel av jordens befolk-ning utgör frivilliga försökspersoner i ett experimentsom går ut på att de trycker en liten mikrovågsalst-rande apparat mot sitt huvud. Det stora experimentetomfattar också alla sladdlösa telefoner.Innan forskarna är eniga och pågående utredning-ar klara anser jag att vi ska iaktta försiktighetsprinci-pen. Vi har dessutom ett hälsopolitiskt program atthålla oss till.I svaret från ministern står att de samlade resulta-ten som finns inte ger något stöd för att strål-ningen leder till hälsoeffekter. Det tycker jag intestämmer alls, för alla forskare är inte överens. Andraländer har dragit andra slutsatser.Jag blir glad över ministerns svar att hon ska ta ettinitiativ i frågan och ge ett uppdrag att se över var-ningstext och eventuella begränsningar. Men jag blevlite bekymrad när jag i slutet av svaret läste att det varSSI som skulle få uppdraget, för har SSI för-nekat att det föreligger någon risk med strålningen,och man har inte alls agerat i den riktning som jagvill. Jag tycker därför att uppdraget borde formulerastydligt, att det inte ska undersökas om det behövsrestriktioner, utan att det ska genomföras restriktio-ner.Anf. 47 Miljöminister ():Herr talman! och jag är eniga ombetydelsen av att ha ett barnperspektiv på detta ochatt i hög grad se till barns speciella villkor. Det tyckerjag är viktigt. Det är också därför som jag vill ge SSIdet här uppdraget.När det gäller forskarnas resultat är det så som vihar rapporterat, att forskarna inte är eniga, och det ärjust det som är problemet. Men situationen är ändockfortfarande den att den konsensus som finns i fors-karvärlden är att några hälsorisker inte har kunnatpåvisas. Det finns enskilda forskare, precis som KarinThorborg påpekar, som har påvisat oroande resultat.Jag har själv tagit del av dessa. Vi fortsätter att följaforskningen, och som jag sade har vi uppdragit åtForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap attfölja detta.När det gäller uppdraget är det ett uppdrag somenligt strålskyddslagen ska gå till SSI. Det är som har ansvaret för detta. Jag harstort förtroende för SSI:s sätt att sköta detta. Som jaghar sagt har SSI fördjupat och intensifierat sitt arbetenär det gäller att följa hur arbetet sker i andra länder.Som säger gör man i vissa länderandra bedömningar. Det gäller dock inte mobiltelefo-ner, där vi alla följer samma gränsvärden. Däremothar vissa länder valt att gå längre när det gäller bas-stationer och antenner, men när det gäller mobiltele-foner gör vi alltså samma bedömning.SSI följer nu detta. Man har inrättat sitt interna-tionella råd, och man kommer att fördjupa analysenav om försiktighetsprincipen är tillämplig. Jag hartidigare sagt att min bedömning när det gäller mobil-telefoner är att det finns skäl att fördjupa analysen avom försiktighetsprincipen bör vara tillämplig.Här har vi frågan om, som påpe-kar, strålning som kommer mycket nära örat. Vi vetinte vad detta långsiktigt kan betyda. Vi vet att detger värmeeffekter. Därför ger vi nu SSI det här upp-draget. Det är ett normalt sätt att förfara. Jag ser framemot det underlag som vi får från SSI och kommersedan att gå framåt i den här frågan.Anf. 48 ():Herr talman! Jag vet att forskarna inte är överens.Men olika länder drar olika slutsatser. I Storbritanni-en har man ju speciella rekommendationer för barn.När lundagruppens forskningsrön publiceradesväckte det väldigt stor uppmärksamhet internationellt.De blev nedringda av vetenskapsmän och journalisterfrån hela världen men väldigt få från Skandinavien.Jag håller inte riktigt med om att alla länder hållersamma gränsvärden. Jag läste i en tidning i går attryska strålskyddsinstitutet avråder på sin hemsidabarn , gravida och personer med neurolo-giska sjukdomar från användning av mobiltelefoner.När det gäller detta med SSI är det väldigt mångasom tycker att de försäkringar som SSI ger inte ärriktigt pålitliga, att de inte riktigt lugnar. Man sägeratt det inte föreligger någon risk så länge som gräns-värdena hålls. Men i den forskning som lundagruppenutförde användes värden som låg långt under gräns-värdet och ändå såg man effekter av strålningen. Mananvände tre olika effektstyrkor. Försöksdjuren utsat-tes för 2, 20 och per kilo, samtliga vär-den under dagens gränsvärde på per kilo. Allaexponeringar gav celldöd trots att värdet låg mellanhundra och under gällande gränsvärde.Naturligtvis motarbetas sådana här resultat avmobiltelefonibranschen, som talade om att det här varspekulationer och skrämselpropaganda. Man villnaturligtvis sälja så många telefoner som möjligt. Jaghar därför ett nytt förslag när det gäller uppdraget tillSSI eller vem som får det, och det är att det bordevara förbjudet för mobiltelefonibranschen att vändasig till barn i sin reklam.För en månad sedan hade Råd & Rön en artikelom mobiltillverkarna. Efter att ha testat fem mobilte-lefoner löd deras rubrik: Det mesta går in i huvudet.Man såg alltså hur mycket av effekten som användestill kommunikation och hur mycket som gick in ikroppen, och ingen av de telefoner som undersökteshöll måttet. Man såg också att värdena förändradesunder mobilsamtalets gång.Jag undrar: Vad är ett gränsvärde egentligen? Gårdet att sätta ett sådant över huvud taget? Det som SSIlugnar befolkningen med är ju att man håller gräns-värdena. Jag tycker att det gäller att minimera strål-ningsrisken och att exponera sig för strålning så litesom möjligt. Här tycker jag att regeringen kan göraen stor insats för det växande släktet genom att införaolika restriktioner.Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig först kommentera lite omforskningen. Jag är övertygad om att om Lundafors-karna har gjort betydelsefulla insatser och fått framintressanta och viktiga resultat så kommer de att be-kräftas av andra forskare. Det är så arbetet måste gåtill i forskarvärlden. För oss som politiker handlar detom att ta vara på det samlade resultatet av forskning-en. Det måste vi göra på det här området precis sompå alla andra områden. Det är självklart att vi också ärintresserade av, och påverkas av, nya och viktigaresultat som visar på risker som vi kanske tidigareinte har fått fram i forskningen. Men detta måsteföljas upp av andra forskare.När det gäller detta med olika länder är det möj-ligt att jag var otydlig. Jag syftar på EU, där vi harsamma gränsvärden för mobiltelefoner.Låt mig sedan säga att jag håller med om att viska minimera strålningsrisker. Det är just därför jagtycker att det förslag vi har är bra, att vi ska gå frammed ett uppdrag.