prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — Det är ju någonting som vi reagerar mot frånCenterpartiet just med hänvisning till den balans somockså tidigare nämnde. Det är balan-sen mellan olika intressen - mellan konstnärerna ochden enskilde.Jag vill återigen uppmana det socialdemokratiskapartiet att verkligen se över detta och att skaffa siginsyn i på annat sätt än att som i dagha en tredjedel av styrelseplatserna. Det kan ju intevara annat än att också ha makt över verksamheten.Insyn kan man skaffa sig på ett annat sätt.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag vill understryka att det här är re-presentationen för svenska folket. Det är det allmän-nas representation. Det är den svenska ,utsedd av folket, som utser statsminister som i sin turutser regering, det vill säga att den grundläggandemakten ligger hos folkets företrädare.Jag tycker att det enbart är positivt att detta kom-mer fram även i . Det är viktigt attSTIM:s styrelse inte enbart blir partsintresse. Detmissgynnar ju den enskilde. Det är alla ideella körer-na och de enskilda som kopierar som drabbas om detblir ett partsintresse för tonsättare och konstnärer avandra slag.Det är viktigt att komma ihåg att det inte är någonmajoritet, utan tre av nio. Det innebär alltså inte totaltinflytande. Däremot tycker jag att det är bra att detblir ett visst inflytande så att balansen inte väger överåt andra hållet. I många motionsyrkanden tas justproblemet upp att man är orolig för att den enskildedrabbas med dagens system. Hur blir det då inte omman helt tar bort den offentliga insynen och inflytan-det som garant för att det blir en bra balans mellanbrukaren och i det här fallet konstnären?Anf. 76 () replik:Fru talman! Mitt svar på inlägg ärdetta: För att öka demokratin kan man utse ledamö-terna på annat sätt än att regeringen gör det. Detskulle verkligen bredda insynen och även ge andramöjligheter. Så länge som regeringen bibehållermakten att utse ledamöter så är den ändå koncentre-rad till ett fåtal som verkligen kan bestämma vilkasom ska sitta med. Om man vill ha ett ökat folkligtinflytande tycker jag att man bör utse representanter-na på ett annat sätt än man gör i dag.Anf. 77 () replik:Fru talman! Det är ju det styrelseskicket vi har iSverige . Vi har en riksdag som i sin tur utserstatsminister som i sin tur utser regering. Denna re-gering är ju fortfarande ändå beroende av riksdagensförtroende. kan ju avsätta statsministernoch därmed hela regeringen. Jag vill därför under-stryka att detta kommer ytterst från folket. Vi har juden regering som vi har utifrån vad folket har röstatfram. Representanterna i styrelsen representerar där-igenom valresultatet och folkets vilja och samtidigtnaturligtvis ytterst . Jag tycker att detta ärett demokratiskt system och jag har svårt att tänkamig något alternativt system.Det som vi beslutar om vilken balans det skavara mellan konstnärerna och brukarna är ju dessut-om det som regeringen sedan kommer att företräda.Riksdagen är ju högsta beslutande organ över reger-ingen och ger uppdrag till den att utföra. Regeringenutser i sin tur tre ledamöter som givetvis ställer sigbakom det som vi här och andra gånger som vidiskuterar de här frågorna kommer fram till. Jagtycker alltså att det är mycket demokratiskt från denutgångspunkten.Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottetsförslag i betänkandet, för det glömde jag att göra imitt inledningsanförande.Anf. 78 ():Fru talman! Immaterialrätten handlar om den in-tellektuella äganderätten och skyddet för idéer ochuppfinningar. Det handlar om företags, uppfinnares,författares, konstnärers och andra människors ochinstitutioners rätt att skörda frukterna av en intellek-tuell prestation genom att få ensamrätt i form av upp-hovsrätt, patent, mönsterskydd eller vad det varamånde. Immaterialrätten säkerställer därigenom rättentill den möjliga framtida ekonomiska vinst som ärdrivkraften för uppfinnares och företags arbete medinnovationer och utveckling. Idérikedom ochnyskapande är nyckeln till ekonomiskt framåt-skridande och välstånd.Ett tydligt och enkelt immaterialrättsligt regelverkoch en effektiv administration är också en viktigkonkurrensfaktor för vårt näringsliv. I det samman-hanget vill jag passa på att välkomna att det mångåri-ga arbetet med att få till stånd ett gemenskapspatentinom EU nu verkar vara nära att komma i mål.Fru talman! I dagens alltmer gränslösa ekonomilägger man bäst grunden för effektiva, ändamålsenli-ga och administrativt enkla skydd för immaterialrättergenom ett aktivt arbete på den internationella arenan,inte minst inom EU:s institutioner. Det oklokaste viskulle kunna göra vore att vända ryggen åt det arbetesom pågår inom EU och andra internationella organoch i stället åstadkomma hemmabyggen utan motsva-righet i andra länders immaterialrätt.Vi anser att många av de frågor som tas upp mo-tionsvägen i detta betänkande är mycket angelägna.Men av de skäl som jag redovisade anser vi attde bäst hanteras inom ramen för internationella över-enskommelser genom framtagande av EG-förordningar, direktiv och andra internationella över-enskommelser. Vi följer detta arbete mycket noga. Viförväntar oss att är en pådrivande kraft inomEU och andra organ för att få till stånd ett effektivare,enklare och mer ändamålsenligt immaterialrättsligtregelverk.Fru talman! Jag skulle vilja säga några ord om enfråga som däremot är en helt svensk angelägenhet.Det är styrelsesammansättningen i . utserregeringen både ordförande och två övriga ledamöteri . Detta är en ordning som har funnits undermycket . har ju funnits i närmare 80 år.Man kan fråga sig varför regeringen nödvändigtvisska utse företrädare just i detta organ. Vi har tidigarehört regeringssidans företrädare tala om att det ärlämpligt att regeringen är representerad på grund avatt man på det sättet åstadkommer en sammanjämk-ning mellan olika partsintressen. Men i själva verketska inte vara en sammanjämkning mellan olikapartsintressen. ska vara en partsföreträdare förupphovsmännen och bevaka upphovsmännens intres-sen och rättigheter. Det är ett arbete som förövrigt fullgör på ett mycket effektivt och, såvitt jagkan se, mycket ändamålsenligt sätt. Jag blir väldigtförvånad över att det är ett argument för att man skabehålla en statlig inblandning i denna organisationsom faktiskt är en av många partsintressen på detimmaterialrättsliga området.Redan 1995 föreslog att stateni framtiden inte skulle utse ledamöter och ordförandei . Man ansåg detta av de skäl jagnyss har redovisat. Man pekade också på de negativakulturpolitiska effekter det kan få med en alltför när-gången statlig inblandning i organisationer av dettaslag.Jag tycker att det finns en stor brist på argumentfrån regeringssidan för varför man vill behålla dennuvarande ordningen. Men det handlar kanske om vill försvara en inarbetad tradition, och man ärkanske också en smula förtjust i att se statliga repre-sentanter i diverse organisationer som ska vara fristå-ende.Fru talman! Med anledning av detta vill jag förFolkpartiets räkning ställa mig bakom reservationnr 3 som handlar om statens engagemang i . Jagyrkar alltså bifall till den reservationen och i övrigttill majoritetens förslag i betänkandet.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att tycker att fungerar alldelesutmärkt trots de här tre representanterna från staten.Han säger att detta skulle få negativa konsekvenser.Det intressanta är att han säger att dennaordning har funnits . Det haruppenbarligen inte fått negativa konsekvenser. Det ärkanske till och med så att på grund av den här repre-sentationen får man en bra balans som leder till attSTIM gör ett bra arbete. Därför ser jag ännu mindreanledning att ändra ordningen. Jag tycker att det fun-gerar bra, och det gör också.Sedan tror jag att det är nyttigt för att blipåmind om att brukaren är mycket svag i mångaavseenden. Det är viktigt för enskilda att kunna utövaeller ta del av verksamheter i undervisningssyfte iskolor och ideella sammanhang. Det gäller till exem-pel skolundervisningen där läraren har rätt att spela inTV-debatter och visa för eleverna . Det ärett undantag som är väldigt viktigt ur undervisnings-synpunkt. Skolorna skulle inte ha råd med detta an-nars. Det är väldigt viktigt att påminna tonsättarna,och i det här fallet andra som har intressen i detta, omatt det finns undantag där de ändå inte har någrakommersiella intressen.Jag tror inte att behovet att förändra den ordningsom gäller är så jättestort. Det fungerar bra som detär.Anf. 80 ()replik:Fru talman! I mitt tycke känns det lite grann somom försöker uppfinna nya argumentför att rädda ett tidigare resonemang. Det jag sade varatt på ett effektivt sätt fullgör sin roll att varapartsföreträdare för upphovsmännen. I och med attSTIM ska fylla den uppgiften, att bevaka en viss partsintressen på det immaterialrättsliga området, tyckerjag att det är betänkligt att staten utser såväl ordfö-rande som två övriga ledamöter i just den styrelsen.Jag vill ställa en fråga till . Om detnu är så angeläget av någon sorts allmänna balansskälatt staten ska vara representerad i just den immaterial-rättsliga organisationen, vad ska man dra för slutsat-ser av det? Kommer regeringen nu eller attföreslå att regeringen ska börja utse ledamöter i stortantal andra immaterialrättsliga organ som ska företrä-da olika partsintressen?Kulturutredningen pekar också på att är,och bör vara, ett partsintresse som ska få sina önske-mål vägda mot andras i rättstillämpningen utifrån denlagstiftning vi har. Just på grund av att är ettpartsintresse får det kulturpolitiskt olyckliga konse-kvenser när staten engagerar sig så djupt i detta or-gan.Jag tycker fortfarande att regeringssidans resone-mang till stöd för den nuvarande ordningen är någotsvajigt, för att uttrycka det försiktigt.Anf. 81 () replik:Fru talman! Nej, vi kommer inte att införa enstatlig representation om det inte föreligger särskildabehov. Det får naturligtvis prövas från fall till. Förut-sättningarna är ju olika på olika områden. Det ärväldigt viktigt att sprida kulturen till ideella organisa-tioner, skolor och så vidare. Man kan till och medtänka sig att sprida den till sjukhus. Därför finns detskäl i det här fallet.Men det allra viktigaste för oss är att det fungeraralldeles utmärkt som det är . Det är inte en majo-ritet från det offentliga utan tre ledamöter av nio. Deandra sex kan bestämma över huvudet på det tre.Däremot finns de med för att ge synpunkterunder processen. Om det inte hade fungerat bra hadevi självklart föreslagit att ordningen skulle ändras,men eftersom det fungerar så bra som det gör i dagvill vi inte förändra den.Anf. 82 ()replik:Fru talman! kommer det fram ytterligare ar-gument. Jag tycker fortfarande att det känns som omman försöker komma på nya argument under debat-tens gång. Det nya argumentet skulle vara att STIMhar en särställning eftersom det handlar om kultur.Men, fru talman, är ju bara en av många orga-nisationer som bevakar immaterialrättsliga intressenpå kulturområdet. är definitivt inte det endaorgan som har betydelse för att bevaka upphovsrättenför människor som ägnar sig åt olika former avkonstnärligt skapande - det må vara musik, litteratur,film eller vilka andra konstformer som tänkas kan.Det resonemang som nu för fram,att dagens ordning i ska försvaras med justkulturpolitiska argument, tycker jag bordepeka fram emot att staten ska börja blanda sig i ocksåde andra immaterialrättsliga organen på kulturområ-det.Nej, i mina öron går resonemanget från regerings-sidan inte ihop. Jag tycker fortfarande att försvaret fördagens ordning känns som att man på ett oreflekteratsätt bara vill ställa sig bakom det rådande systemetdärför att det är det som vi har, kort och gott i någotslags invand konservatism. Bakom det anar jag enförtjusning i att se statliga representanter i olika orga-nisationer på immaterialrättens område.Fru talman! Detta är inte ett argument som vi frånFolkpartiet kan ställa oss bakom. Självklart står jagbakom reservation nr 3.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tänker försöka att inte upprepa desaker som har sagts tidigare från talarstolen och somjag instämmer i. De handlar till exempel om vikten avhela detta ärende som handlar om immaterialrätt ochom det upphovsrättsskydd som upphovsrättsinneha-vare ska ha.Detta betänkande är viktigt, och det är betydelse-fulla frågor som tas upp. Det pågår mycket arbete justnu. Den stora frågan är upphovsrätten i informations-samhället, där ett EG-direktiv just nu är ute på remiss.De skrivningar och den promemoria som Justitiede-partementet har sammanställt med utgångspunkt idirektivet håller nu på att remissbehandlas. Det kom-mer att bli intressant att se vilka av de frågor som debatteras som kommer att lyftas fram i de olikaremissinlagor som är på gång.Vänsterpartiet har inte heller reserverat sig tillförmån för något av yttrandena. Vi har däremot avgi-vit ett särskilt yttrande där vi vill påvisa att det finnsen problematik som vi nu i och för sig förutsätterkommer att finnas med i detta beredningsarbete, ochdet handlar om datorrelaterade uppfinningar. Dator-mjukvaran är ett känsligt område som det finnsoklara regler för och där vi ser att små företag blirhindrade i sina nya lösningar. Det gäller framför alltnär nya uppfinningar i redan befintliga program för-hindras av att ett större företag har tagit patent sådanauppfinningar.Fru talman! Jag tänker ändå beröra de reservatio-ner som finns. Det finns en orsak till att Vänsterparti-et inte har ställt sig bakom de krav som reservanternahar lyft upp utan i stället har valt att stödja utskottetsförslag och ställa sig bakom dess betänkande.Jag vill först och främst gå in på de frågor somhandlar om ersättningen till och den reserva-tion som avgivits av . Visst finns det enbehjärtansvärd bakgrund till att vill attstudieförbund och ideella organisationer inte ska bliekonomiskt betungade när man till exempel framförmusik vid konserter, i elevuppspel och i sådana situa-tioner. Detta kan jag förstå, men vi ska också se tillden praktiska verkligheten.Jag hade precis före debatten kontakt med STIMför att få de allra senaste uppgifterna om vad somgäller, för att få veta om det har skett några föränd-ringar sedan vi förra gången talade om det här ären-det. Jag har alltså fått de uppgifter som gäller, och jagkan inte påstå att de visar att det finns skäl för att manskulle göra några förändringar med hänvisning till dekrav som ställer.Det kan till exempel handla om en konsert somges gratis av en ideell organisation eller av vilkenannan som helst. Kostnaden om max 100 personerkommer till konserten utan att betala entré blir, frutalman, . Om man tar inträde ska man tillämpaen procenttariff med minimi- och maximiavgifter.Hela tiden utgår man från att den som en gång harkomponerat ett verk faktiskt ska få ersättning för detsom denne en gång har skapat.Jag tycker inte att de tariffer som tillämpas äroskäliga. Tvärtom blir man väldigt förvånad överderas skälighet. Man kan i snitt räkna med att det tillde flesta av den typ av konserter som till inte kommer mer än kanske 100 perso-ner. Kommer det 300 personer rör sig kostnaden om900 kr.För studieförbunden finns det särskilda avtal tillvilka faktiskt alla studieförbund är anknutna. Man harett ramavtal med speciella tariffer som faktiskt gördet ännu billigare för studieförbunden.Vad sedan gäller den diskussion som har tagitlängst tid i debatten här, nämligen statens engage-mang i , står det väldigt tydligt i ut-skottets ställningstagande att utskottet anser att denmarknadsdominans som följer med verksam-het på området motiverar offentlig insyn med enfortlöpande och tillförlitlig granskning av verksam-heten.Det faktum att också tillämpar internatio-nella konventionsförpliktelser har enligt oss i utskot-tets majoritet inte gjort en statlig insyn i verksamhe-ten genom styrelserepresentationen mindre motive-rad. Min fråga till er som har yrkat bifall till reserva-tion 3 är därför: Vilka är de negativa kulturpolitiskaeffekter som ni skriver om i er reservation? Vi harinte hört en enda av er moderater, centerpartister ochfolkpartister som har lyft fram den här frågan klargö-ra vilka dessa negativa effekter är. Jag har inte riktigtförstått det.Det är inte ett självändamål att utse statliga repre-sentanter i en styrelse. Den fråga som ställde var varför sådana ska utses i just dettaorgan. Svaret är: därför att det är endast detta organsom har uppgiften att se till tonsättares intresse. Detfinns ingen annan sådan organisation. Inom bild-konstområdet, inom teaterområdet, inom litteraturom-rådet och så vidare finns det flera olika organisatio-ner. är den definitivt största organisationen,som omsätter allra mest pengar av de upphovsrättsor-ganisationer som finns inom konstnärsområdet.Enligt min mening finns det därför faktiskten motivering för att staten ska fortsätta att utse re-presentanter. Dessa representanter utgör heller abso-lut inte något hinder. Tvärtom har det inte förekom-mit någon kritik från styrelsen som har visat på att destatliga representanterna skulle lägga sig i, i störreomfattning än vad andra gör.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera det som TassoStafilidis sade här tidigare om att avgifterna till STIMinte skulle vara betungande. Man kan till och medordna en konsert med upp till hundra personer, ochtotalkostnaden skulle vara , och det låter juväldigt bra.Men kärnan i det hela är att det är gratis. Det är juinte alla som har goda givare som ställer sig bakomdet hela. Det finns fortfarande väldigt många småideella organisationer runtom i landet och studieför-bund som, för att klara att genomföra ett kulturarran-gemang, på något sätt måste finansiera annons, loka-ler och kanske också till exempel något fika. Det ärjust där som problemet uppstår: Man kan känna sigtvingad att ta inträde för att klara av att genomföra dethär.Det finns en paragraf som hänvisar till upphovs-rättslagen § 21 som säger att inträdet ska vara avgifts-fritt, och det är just det som är problemet. Har man dåinte några som kan stå bakom och skänka medel föratt undvika inträde blir situationen en helt annan.Med anledning av det har vi en avvikande åsikt iförhållande till utskottet. Jag vet inte vad har för synpunkt, men det måste kunna varamöjligt också för den som inte har någon som kanfinansiera det här att kunna ha ett kulturarrangemangoch helt öppet kunna ta ett litet inträde.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det här är detaljer som jag egentligeninte tycker att vi i ska lägga oss i såvida deinte är oskäliga. säger nu ändå att det äroskäligt och att det förhindrar för små organisationer.Hade det varit så att även jag och hadehaft den åsikten så hade vi ju så klart agerat till för-mån för dessa små organisationer. Men om man haren avgift som ligger betalar man 3:40 krper besökare. Då kan det vara upp till 2 000 männi-skor som kommer och besöker arrangemanget. talar om oskäliga avgifter och att manska ta in en liten entréavgift undrar jag var nivån pådet som ifrågasätter ligger. Var liggernivån på den mindre avgift som man vill ta in? Rördet sig om att man ska ta in stora entréavgifter så kanjag över huvud taget inte se varför det skulle finnaslättnader för organisationer som tar in stora avgifter ientré men inte vill betala till upphovsrättsinnehavar-na.Anf. 86 () replik:Fru talman! Till skulle jag verkli-gen vilja säga att det är de små detaljerna som ärkryddan i tillvaron. Det kan vi verkligen märka när vidiskuterar avgifter till . Utöver att vi har pratatom avgifterna är det också så att det medför en byrå-krati. När jag nu hör att det är per besökaresom ska redovisas in tycker jag att det finns ännustarkare skäl till att verkligen ifrågasätta om man skahålla på med allt det merarbete som det skapar förden som har ansvaret för att inbetala och redovisa ochför som ska kontrollera det här. Jag tyckerfortfarande att det är en angelägen fråga att de häravgifterna ska tas bort för dessa arrangemang somsker helt utan vinstsyfte. Vi är också fullständigtövertygade om att det är enda vägen att verkligenkunna leva upp till de kulturpolitiska mål som riksda-gen har fastslagit.Anf. 87 () replik:Fru talman! Självklart, och Cen-terpartiet - det här är ju en avvägning. Majoriteten iutskottet har gjort den avvägningen att vi tycker attäven upphovsrättsinnehavarna, de som har skrivit denmusik som framförs, ska ha del av de intäkter someventuellt tas in och att de ska ha en liten del av ka-kan så att säga när deras verk framförs. Det är denavvägningen som vi har gjort. Det handlar ju inte omatt det inte sker i vinstsyfte. Det som det handlar omär att när man gör ett arrangemang och när man an-vänder någon annans verk, något som någon annanhar skrivit, så ska det finnas en skälig ersättning fördet. Då har man kommit fram till den här summansom väldigt skälig. för en entréfri tillställningför upp till hundra personer tycker inte jag är specielltmycket.Men för upphovsrättsinnehavarna, framför allt desmå upphovsrättsinnehavarna, innebär det att de medsin redan ekonomiskt dåliga ställning faktiskt får ettlitet tillskott till kassan. När man sedan talar om Ben-ny och sådana personer, som får flerahundra i ersättning, kan jag förstå tycker att de ändå får så mycket. Men det hand-lar också om att det är små upphovsrättsinnehavaresom får ersättningen till del när deras verk spelas, tillexempel av en ideell organisation. Och som sagt:Studieförbund kommer undan ännu bättre eftersom dehar ett brett ramavtal. Jag tycker därför inte att detfinns något skäl att göra någon ändring i enlig-het med det som har föreslagit.Anf. 88 ()replik:Fru talman! försvarar statens en-gagemang i med att säga att är den endaorganisationen på tonsättarnas område, vilket ger denen särställning. Av det skälet är det berättigat attstaten genom regeringen utser en viss andel av styrel-sen. Men här tycker jag att är ute påhal is, därför att det finns ju i själva verket ganskamånga olika organisationer på upphovsrättens områdesom inom sina respektive sektorer är helt marknads-dominerande. Det kan gälla olika saker: olika upp-hovsrättsfrågor för författare, bildkonstnärer, fotogra-fer och vad det nu vara månde. Med det resonemangsom nu för fram skulle det öppna förett mycket stort antal statliga representanter i diverseupphovsrättsliga organ.Därför vill jag fråga om han stårkvar vid det här resonemanget. Jag tycker att detkänns ganska sökt att peka på ensamställninginom sin sektor som det bärande argumentet till var-för staten skulle engagera sig just i STIM.Tasso Stafilidis frågar vidare vilka negativa kul-turpolitiska konsekvenser det finns av att staten utserordföranden och två andra ledamöter i . Ja, frutalman, det beror kanske på vilken kulturpolitik manstår för. För mig som liberal är det självklart att det ären viktig del av vår kulturpolitiska vision att det skafinnas en tydlig rågång mellan staten och de friståen-de organisationerna och intressena på kulturlivetsområde. Det gagnar inte kulturpolitiken att statensätter sig i ledarsätet för en organisation som ska varaett partsintresse för vissa på upphovsrättens område.Men med den kulturpolitik som harkanske det tvärtom är en fördel att staten engagerarsig på detta sätt.Anf. 89 () replik:Fru talman! Det var ett otroligt märkligt argumentsom valde att kasta in i avslut-ningen av sin replik, och det var definitivt inget svarpå vilka de kulturpolitiska negativa effekterna är, somni hänvisar till. Visa på en enda punkt att det harfunnits negativa kulturpolitiska effekter med att statenhar utsett tre representanter, alltså en tredjedel avrepresentanterna i styrelse.Man kan inte komma ifrån, vilket jag tycker attMartin försöker göra, en sak. Jag talarom tonsättarnas upphovsrättsorganisation, som ärSTIM. Jag tog andra organisationer som exempel föratt visa att inom andra områden finns det flera olikaorganisationer. De omsätter en pytteliten del jämförtmed de pengar som omsätter.