prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — EU:s förmåga att hantera säkerhetspolitiskaproblem måste präglas av mer kompetens, och sam-verkan måste vara målet.För att kunna följa riktlinjerna i Petersbergsdekla-rationen, det vill säga att bidra med humanitär ochekonomisk hjälp, krävs det stora ansträngningar, ochdet måste få återspeglas i EU-ländernas försvarsbud-getar. En anpassning till gemensamma EU-insatserinom den svenska försvarsmakten måste öka. Sam-verkansförmågan med övriga EU-förband måstestärkas.Sveriges medlemskap i för-svarsmaterielsamarbetet ökar möjligheterna för Sve-rige att påverka inriktningen av EU:s försvarspolitik.Därmed ökar vår förmåga att genomföra ytterligaregemensamma militära insatser. Utvecklingen börinriktas på att alla svenska insatsförband ska kunnavara kompatibla med EU-ländernas materiel- ochledningsfunktioner för att kunna samoperera medNatoledda krishanteringsinsatser och fredsfrämjandeinsatser. Viktigast är sammanhållningen mellanmedlemsländerna - och över , talman! säkerhetspolitiskagemenskap utgör ett exempel på hur det utvidgadesäkerhetsbegreppet kan ligga till grund för ett lyckatsamarbete. Demokratiseringen och den ökade re-spekten för mänskliga rättigheter i länderna runt har förbättrat säkerheten i vårt närområde ochär naturligtvis i hög grad också konfliktförebyggande.Genom vårt EU-medlemskap kan söka på-verka utrikes- och säkerhetspolitik. Det ärangeläget eftersom landet alltjämt utgör en osäker-hetsfaktor i vårt närområde. innehav avNBC-stridsmedel, omfattande mil-jöproblem, unionssamarbetet med ochKaliningradsområdets ekonomiska och sociala pro-blem måste också beaktas i det här sammanhanget.Dessa osäkerhetsfaktorer måste inkluderas i Sverigesoch EU:s säkerhetspolitiska bedömningar.Herr talman! Låt mig också lyfta fram några han-delspolitiska frågor i EU-samarbetet. EU bör vara enunion för samarbete och solidaritet med omvärlden.Därför bör existerande handelshinder gentemot stegvis minskas med målet att de ska elimi-neras. De minst utvecklade ländernas andel avvärldshandeln har sjunkit och ligger nu på ungefär0,. Detta är oacceptabelt. Regeringen måste verkaför att EU ska föra en öppnare handelspolitik.Ett antal faktorer är då av avgörande betydelse.De jordbrukssubventioner inom EU som leder tilldumpning av överskottsprodukter på världsmarkna-den måste avvecklas. Den inre marknaden måsteöppnas upp för produkter och råvaror.EU måste stödja och uppmana övriga världen att följadet så kallade everything but arms-beslutet, som påsikt innebär tullfrihet för alla varor utom vapen frånde fattigaste länderna.Sverige bör gå ytterligare ett steg i denna riktningoch verka för ett avskaffande av de undantagsbe-stämmelser som finns i avtalet. Dessa säger blandannat att tullarna på ris, socker och bananer försvin-ner och att EU behåller rätten att införaskyddstullar om vissa producentintressen skulle ho-tas. Detta måste bort. Vidare måste den så kalladetulleskaleringen, det vill säga att tullarna stiger när enimportvara blir mer förädlad, minska.Herr talman! Vi måste öka engagemanget för ettutvidgat EU med ett fullgott yttre gränsskydd i syfteatt förhindra internationell brottslighet och inte minstatt eliminera den avskyvärda människohandeln. EUska vara ett område där frihet, säkerhet och rättvisaråder. EU:s blivande medlemsstater ställs inför högakrav på att uppfylla målen om ett fungerande rättsvä-sende och gränsskydd och om att bekämpa korruptio-nen.Genom EU:s program PHARE har stora framsteggjorts i arbetet på det rättsliga och polisiära området,men fortfarande kvarstår allvarliga brister. Kristde-mokraterna anser därför att EU måste ge högsta prio-ritet åt stöd i form av kunskap och ekonomisk hjälpför att säkerställa gränsskydd och korruptionsbe-kämpning . Det yttre gränsskyddetmåste fungera effektivt. Detta kräver större resurserför programmen i de här kandidatländerna. Sverigebör verka för att dessa program fortsätter även efteratt länderna har inträtt i EU.Vidare är samarbetet i kampen mot männi-skosmuggling och trafficking ytterst viktigt, och detbör intensifieras. Den ökade människohandeln härrörofta från EU:s anslutningsländer, som ursprungs-eller transitländer. Lagstiftningen på området börstärkas, polisens kompetens förbättras och samarbetetbli bättre med det civila samhällets. Det så kalladeSTOP-programmet, som har bekämpat människohan-deln inom EU, bör tjäna som ett gott exempel förarbetet också i kandidatländerna.Herr talman! Kampen mot den internationellabrottsligheten är avgörande för att EU:s medborgareska känna trygghet inför utvidgningen. Utan dentryggheten riskeras det politiska stödet för utvidg-ningen. Vi kristdemokrater är fast beslutna att betonavikten av det långsiktiga arbetet med att skapa jäm-ställda samhällen som bygger på respekten för varjemänniskas unika värde. Respekt för lag och ordningmåste vara fundament i ett fungerande samhälle.Länder som till exempel är drabba-de av korruption, som urholkar medborgarnas tilltrotill såväl poliskår som rättsväsende, vilket i förläng-ningen drabbar hela samhället.Sverige och EU bör därför fortsatt verka för ge-mensamma projekt i syfte att ge kompletteringsut-bildning till poliser och jurister - detta för att garante-ra bättre etik i myndigheternas utövning av medbor-garfrågor. Utbildningen bör fokuseras på respekt förmänskliga rättigheter, likhet inför lagen och betydel-sen av ett rättvist och korruptionsfritt samhälle.Sverige borde stå som värd för en europeisk kon-ferens om den internationella brottsligheten, dit före-trädare för polis-, åklagar- och domstolsväsende,underrättelse- och säkerhetsorganisationer med flerafrån EU:s medlems- och kandidatländer kunde bjudasin. Syftet bör vara att utarbeta konkreta riktlinjer förhur kampen mot den internationella brottsligheten skaföras.Herr talman! mål i Europapo-litiken kan formuleras med ett citat av är inte att slå ihop stater utan att förena männi-skor.För att detta ska gå i uppfyllelse krävs det omfat-tande åtgärder från samtliga medlemsländers sida.Herr talman! Från svenskt håll krävs mer tydlig-het, mer mod och mer handlingskraft!Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag ställde i mitt anförande en frågatill som jag vill repetera. Som jagser det finns det en motsättning i texten mellan reser-vationerna 7 och 11 vad beträffar synen på vad somär basen för ett försvar för länderna i . Är detEU eller är det den transatlantiska länken? Även omman själv föredrar alliansfrihet - vilket gör - kan man ändå ha en synpunkt på detta.Min andra fråga gäller EU:s handelshinder påjordbruksområdet. sade, vilket jagtycker var alldeles utmärkt, att målet är att EU:s han-delshinder ska elimineras. Gäller detta även jord-bruksområdet? När jag menar handelshinder handlardet inte enbart om att göra sig av med exportsubven-tioner, tullar, kvoteringar och minimipriser utan detgäller allt. När ska de vara avskaffade, ?Anf. 109 () re-plik:Herr talman! Först vill jag göra helt klart att närdet gäller försvarspolitiken handlar det självklart omatt samverka. Man kallar på medlemsländerna dendag man behöver agera gemensamt inom EU. Det ärinte ett gemensamt EU-försvar utan det är medlems-länderna som träder till när situationen uppträder ochnär FN så sanktionerar. Den transatlantiska länken äroerhört viktig för . Den är inte pånågot sätt ifrågasatt. Vi har beklagat attden försvagades i samband med Irakkrisen.Vi har uttalat starkt vad gäller jordbruksfrågornaatt vi i första steget ska ta bort exportsubventionerna.Det är de som gör att inte kan producerasina egna livsmedel. Det tycker vi är ett viktigt förstasteg. Den dumpning som sker på dessa marknader göratt de inte kan producera egna livsmedel. Sedan kanvi diskutera nästa steg, nämligen deras förmåga attexportera exempelvis till EU. Vi fokuserar på detförsta steget först.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag är nöjd med svaret på fråga ettom den transatlantiska länken.Däremot är det oklart vad kd står för. I anförandetsade att målet är att alla handels-hinder ska elimineras. när vi kommer in på jord-bruksprodukterna - det börjar bränna till - är det intefråga om att eliminera alla handelshinder. Då ska i ettförsta steg exportsubventioner tas bort.Finns det ett svar på frågan från kristdemokrater-na? Anser ni att slutmålet bör vara att alla handels-hinder som EU har på jordbruksområdet ska elimine-ras? I så fall när?Anf. 111 () re-plik:Herr talman! Jag tror inte att jag uttryckte mig såatt alla handelshinder på jordbruksområdet ska av-vecklas. ((): Nej, det var allahandelshinder . )Kontrollera gärna i protokollet om det står jord-bruksområdet.Vår uppfattning är att man ska börja med export-subventionerna. Det är de som är förödande. Detfinns ett intresse i de allra flesta länder på vår glob attbehålla ett visst stöd till jordbruket för att också ga-rantera en självförsörjning av baslivsmedel och inteminst försäkra sig om en god livsmedelskvalitet. Detintresset finns också för . Därför driver vi intefrågan om att allt stöd till jordbruket ska bort. Mennär det gäller bistånds- och utvecklingsländerna harvi sagt att exportsubventionerna ska bort. Där har vistort och brett stöd, och den frågan driver vi.Anf. 112 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Herr talman! har EU tre nya organ förkrishanteringsinsatser. Det första organet är KUSP,vilket är en kommitté för utrikes- och säkerhetspoli-tik. Den har ett övergripande ansvar för politisk kon-troll och strategisk ledning. Det andra organet ärEUMC, en militärkommitté. Det tredje organet ärEUMS, vilket är en militär stab. De tre, numera, per-manenta organen genomför krishanteringsinsatsersom kräver både civila och militära resurser.Det konstateras i betänkandet att krishanterandeinsatser kan sättas in i flera olika sammanhang. Dekan ske för att ge stöd åt humanitära insatser. De kanske i sammanhang där båda parter i konflikten sam-tycker till ingripande. Den tredje och mest krävandeinsatsen har ett fredsframtvingande mål där EU skasätta in militära resurser. Dessa ska skilja stridandeparter åt som den civila befolkningen skabeskyddas. Just i denna fråga har vi invändningar.Enligt EU:s dokument ska militära EU-insatsergenomföras både på begäran från en ledande organi-sation, till exempel FN eller , eller i en själv-ständig EU-aktion. Det är således fullt möjligt för EUatt intervenera i krishärdar världen över. Enligt EU-dokumentet ska alla EU-interventioner ske "i enlighetmed principerna i ".Vänsterpartiet delar inte denna syn på grund av attden är svagt formulerad. Att EU:s interventioner skaske "i enlighet med principerna i " är enbetydligt svagare formulering än om man hade sagtatt det ska "krävas ett FN-mandat för tvingande mili-tära insatser i EU:s regi".Det står visserligen varje medlemsland fritt att av-stå från att delta i en enskild operation. Den svenskaregeringen har deklarerat att inte kommer attdelta i fredsframtvingande insatser om det inte före-ligger ett FN-mandat. Varje medlemsland har emel-lertid också rätt att inlägga veto mot en EU-intervention och därmed hindra att den genomförs.Det finns en tydlig risk för att EU kan komma attgenomföra fredsframtvingande insatser utan FN-mandat, även om och vissa andra länder intedeltar. En så negativ utveckling kan dock stoppas. Iett positivt scenario skulle EU:s initiativ att byggaupp en krishanteringsförmåga kunna innebära ettsamordnat europeiskt stöd till FN. Detta kräver docksjälvklart att tvingande EU-insatser sker med FN-mandat. Ett mandat från skulle geökad legitimitet åt EU:s beslut. Därför föreslår Väns-terpartiet att mandat från FN ska vara en förutsättningför att EU ska kunna genomföra fredsframtvingandeoperationer.Den bör verka för att EU klartoch tydligt deklarerar att EU endast kommer att ge-nomföra fredsframtvingande insatser om det förelig-ger ett FN-mandat. Den hållningbör också vara att inlägga veto mot en eventuellfredsframtvingande EU-insats som inte har mandatfrån FN eller OSSE.Med anledning av detta yrkar jag bifall till Väns-terpartiets reservation nr 13 om mandatfrågan i sam-band med unionens krishanteringsinsatser.Sedan yrkar jag bifall till vår reservation nr 14.Enligt betänkandet betraktas brott mot as-sociationsavtalet med som en teknisk fråga. I dagkrävs såväl politiska som ekonomiska påtryckningarför att tvinga den israeliska ockupationsmakten attfölja folkrätten och respektera de mänskliga rättighe-terna.Jag vill sluta med att säga att vi står bakom allavåra andra reservationer och särskilda yrkanden.Anf. 113 () re-plik:Herr talman! Detta med att ha ett säkerhets-rådsmandat som grund för en fredsframtvingandeinsats är ju önskvärt. Men vad gör man om man intefår det i en situation när en befolkning hotas av folk-mord? Vi hade den situationen i norra , och detblev inget säkerhetsrådsmandat. Det handlade om 3 ½miljoner människor i norra som man fruktademed stor sannolikhet skulle fördrivas eller utsättas förfolkmord. Det fanns ju planer för detta. Är det verkli-gen så att menar att det i ett sådant lägeär bättre att ett folkmord får ske? Eller hur ska vi beteoss?Ett folkmord bryter grovt mot prin-ciper. Ska vi tillåta ett grovt brott mot FN-stadgansprinciper i ett fall när säkerhetsrådet inte förmår ta sittansvar? har ju ett ansvar att förhindrafolkmord. Men om man genom veto inte förmår ta detansvaret, ska man verkligen då låta folkmordet ske?Anf. 114 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik:Herr talman! Jag förstår aspekten med den härfrågeställningen. Det är nämligen fråga om tid. I dendemokratiska processen tar det tid att få fram ettbeslut. Till exempel har företrädarevarit mycket tydlig på denna punkt. Man har förklaratatt även om FN-mandat är att föredra är det inte nöd-vändigt, eftersom EU-insatser då skulle kunna stop-pas av ett veto i säkerhetsrådet. Det är mest det härscenariot som framtvingar ett sådant argument.Jag tycker att vi diskuterar frågan i en konstig va-riant. Frågan gäller att reformera FN för att få fram ettsnabbt beslut. I stället för att satsa på den här linjenkan man inte komma och säga att man tar beslutetändå. Vår linje är att reformera FN i stället, för att fåett snabbt beslut.Anf. 115 () re-plik:Herr talman! Till syvende och sist handlar det omfrågan: Ska då ett folkmord genomföras? Ska mantillåta att ett folkmord får genomföras om det är enblockering i säkerhetsrådet, som gör att man inte medsäkerhetsrådsmandat kan motverka detta?Sverige är å andra sidan skyldigt enligt folk-mordskonventionen att motverka folkmord. Det är enskyldighet vi har åtagit oss när vi skrivit på detta.Vilket väger då tyngst?Det här är inget teoretiskt exempel, utan det är ettexempel på någonting som utspelades under störredelen av . Skulle verkligen ha fått genomföra ett folkmord eller en folkför-drivning i norra därför att säkerhetsrådet ickeförmådde ta beslut i denna fråga? Kan det vara enrimlig ståndpunkt, som har?Anf. 116 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik:Herr talman! Jag kan kontra med att komma medett teoretiskt exempel i stället. Låt oss säga att Mode-rata samlingspartiets beslutsprocedur är ganska trög.Skulle en medlem i Moderata samlingspartiet gå urpartiet och bilda ett nytt i stället för att kämpa för attbeslutsprocessen blir snabb och väsentlig?Jag kan förklara vår ståndpunkt med ett sådantexempel, eftersom jag märker att jag inte har lyckatsförtydliga detta.Anf. 117 () replik:Herr talman! Jag har två frågor. Den första fråganär längs samma linje som fråga.Min fråga är helt enkelt den här: Var det fel att upp-rätta och upprätthålla flygförbudszonerna i norra ochsödra ? De hade inte FN-mandat. Hade det varitbättre om och inte hade upprättatde här zonerna, och inte utövat verksamhet där undermånga år, som skyddade framför allt kurder motfördrivning och folkmord? Hade det då varit bättre attlåta den legala, den ortodoxa tolkningen gälla ochacceptera att 2 ½ miljoner kurder antingen dödadeseller fördrevs? Hade det varit bättre att det skett än ändrade och gick emot tanken på ett FN-mandat?Det är ju en oerhört långtgående och cynisk tolkning.Den andra frågan är: Är det ett tryckfel i Vänster-partiets program att ni anser att ska lämnaEuropeiska unionen? Om det inte är ett tryckfel, tän-ker ni använda er av artikel 59 i det nya fördraget?Anser ni att bör lämna tillväxt- och stabili-tetspakten såsom ett steg på vägen mot utträde?Anf. 118 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik:Herr talman! Flygförbudszonen har vi diskuteratflera gånger i den här församlingen. Då ska jag frågaFolkpartiet och vad de har haft för politiknär det gäller anfallet mot . Där kunde arabermördas och dö - det var inget problem. Den här in-ställningen för flygförbudszonen grundar sig inte påmänniskornas lika värde. I stället är det en politiksom man använder för att vända kappan efter vinden.När det gäller EU-frågan har tendens att driva sina hjärtefrågor i stället för attdiskutera sakinnehållet i betänkandet. Det börjademed Natomedlemskap, och fortsätter han medutträde ur EU. Den diskussionen får vi ta på annatställe vid annat tillfälle, som till exempel i EMU-debatten, men inte här.Anf. 119 () replik:Herr talman! Finns det ett svar från Vänsterpartietpå frågan om flygförbudszonerna skulle ha upprättatsoch upprätthållits? Finns det ett svar på den frågan?När man diskuterar med måste encentral fråga vara huruvida ska vara kvar iEuropeiska unionen eller inte, eftersom det är självagrundbulten i er EU-politik. Ni tycker inte att Sverigeska vara med, och då måste man väl få diskutera detsom är grundbulten i partiets politik. Allt annat voreavvikelser från huvudspåret. Jag håller mig verkligentill huvudspåret.Anf. 120 SERMIN ÖZÜRKÜT (v) replik:Herr talman! Vår linje, linje, är attfå FN:s mandat i varje internationell fråga. Det gällerockså flygförbudszonerna i norra är mer vårt problem, vår fråga,vår diskussion än . Den här diskussionenhör, som jag sade förut, inte hit. Den tar vi senare.Anf. 121 ():Herr talman! Det vi nu diskuterar om EU handlarom . Men det handlar naturligtvis också omframtiden. Jag väljer att hålla mig till framtiden, ef-tersom en del av de motionskrav som vi har lagt frami det här huset avhandlas i det här betänkandet.Vi har reserverat oss i betänkandet. Vi har alltsåen annan uppfattning än majoriteten på en del punk-ter. Det handlar först och främst om att vi vill geanslutningsländerna full rörlighet för arbetskraftenfrån början. Där reserverar vi oss tillsammans med deandra borgerliga partierna. Vi vill också se ett ökatsamarbete med EU:s grannländer i öst. Vi vill se attregeringen arbetar för en starkare gemensam utrikes-och säkerhetspolitik inom EU. Vi vill att miljömässighänsyn ska vägas in i ,den så kallade Lissabonstrategin. Vi vill att jord-brukssubventionerna i EU inte avvecklas ensidigtutan motsvarande minskning inom andra WTO-länder och, slutligen, att försiktighetsprincipen skagälla inom EU till skydd för människors och djurshälsa.Det som händer i EU visar att EU är ett projekti rörelse, ett projekt som saknar ett slutmål. Det är braatt EU:s inriktning vägleds av en pragmatisk grund-hållning. Men det är bra bara i kombination med entydlig viljeinriktning om EU. Det gäller att ha enviljeinriktning med det europeiska samarbetet. Detfinns en tendens att ett projekt som EU får en själv-genererande effekt som innebär att EU ska syssla medallting. Det riskerar att varken bli effektivt eller sam-lande. EU bör syssla med det EU är bra på och lämnaåt medlemsländerna själva att vara fortsatt suveränaoch effektiva på områden som inte omfattas av ettgemensamt samarbete. vill se ett smaltmen effektivt EU med en tydlig uppgiftsfördelningmellan de olika beslutsnivåerna - ett EU där maktenbyggs underifrån - därav vårt förslag om att tillämpafederalismens principer i det konventsarbete som nupågår för att hitta en beslutsordning som blir hanterlignär EU utvidgas.Herr talman! Irakfrågan är det tydligaste exempletpå att EU inte har visat effektivitet på ett område därdet är viktigt att samarbeta - den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken. EU:s främsta syfte är attvara ett fredsprojekt. Det sattes åt sidan när enskildamedlemsländer uppenbart satte andra nationella vär-den framför en gemensam europeisk hållning i . I de frågor där EU:s medlemsländer harsamordnat sin syn och talat med en röst har fram-gångarna däremot inte uteblivit. Ett sådant exempel ärKyotoprotokollet, då unionens medlemsländer varöverens om vikten och betydelsen av protokollet.Centerpartiet vill se en förstärkning av den ge-mensamma utrikes- och säkerhetspolitiken där EUtydligare måste tala med en röst. Det förutsätter re-surser till ett permanent sekretariat som självständigtkan analysera utrikes- och säkerhetspolitiken ur etteuropeiskt perspektiv. Det förutsätter också resurserför konfliktförebyggande och konflikthantering, inteett gemensamt försvar efter hotbild ellerett Nato som ger vetorätt över europeisk säker-hetspolitik. EU:s krishanteringsstyrka ska kunnaagera fredsbevarande och fredsframtvingande i enlig-het med Petersbergsuppgifterna och, som i Makedo-nien, som ett gemensamt bidrag till FN-insatser. Age-randet ska naturligtvis ske enligt prin-ciper.Herr talman! Låt mig också ta upp vikten av attEU har ett gott samarbete med de blivande grannlän-derna i öst. Framför allt gäller det samarbetet medRyssland. EU:s samarbete med är viktigt iekonomiskt, politiskt och säkerhetspolitiskt hänseen-de. Det är viktigt att vidga det säkerhetspolitiskaperspektivet. Säkerhetspolitik handlar inte läng-re bara om bomber, missiler, spioneri, krig och hotom krig. Säkerhetspolitiken måste också handla omIT-säkerhet, sårbarheten i samhället, olika orsaker tillgrogrunder för missnöje, som fattigdom, avsaknad avvatten och ren miljö och människors känsla av otill-räcklighet. Det är ett tillräckligt perspektiv för ska inse att ett nära samarbete med ärviktigt och angeläget för EU. Det bör medkraft arbeta för inom EU, betydligt mer än vad majo-riteten ger uttryck för när den avslår Centerpartietsmotion i det här avseendet.Centerpartiet vill att EU också ska ta etisk omsorgoch konsumenternas oro för produktionsmetoderinom livsmedelssektorn på allvar. Försiktighetsprin-cipen ska gälla i syfte att skydda människors ochdjurs hälsa. Dessa faktorer måste återspeglas i euro-peiska ställningstaganden om framtidens jordbruks-politik och i handelsförhandlingarna inom WTO.Herr talman! Jag väljer att för tids vinnande en-dast yrka bifall till reservation nr 20 som handlar justom livsmedel och miljö. Vi står självklart bakom deövriga reservationer som jag har i betänkandet.Anf. 122 () replik:Herr talman! Vi diskuterar nu jordbrukspolitikoch handelspolitik. Det är ett centralt område vadbeträffar EU:s yttre politik och också när det gällertredje världens bönder och medborgare. Det går inteatt häva fattigdomen i tredje världen med mindre änatt EU och , för den delen, reformerar sin jord-brukspolitik.Man måste välja. Man kan inte både slå vakt omjordbrukspolitiken som den är i de rika länderna ochtro att man kommer åt fattigdomen i tredje världen.Därför har jag en fråga till och Cen-terpartiet.Om jag uppfattade det rätt sade häratt jordbrukssubventionerna ska avvecklas bara somen del i en samtidig avveckling av den här typen avsubventioner i WTO, till exempel. Det innebär, såvittjag förstår, att inte ens är berett att gå sålångt som som säger att man skaavveckla exportsubventionerna i EU. är,om jag uppfattar det rätt, inte ens berett att avvecklaexportsubventionerna ensidigt.Anf. 123 () replik:Herr talman! har sina favoritom-råden.