prot · GQ0975 · 2003-03-20 00:00:00 — Ett antalolika åtgärder verkar ge gott resultat, som regionalahögskolor, en förändrad gymnasieskola som ger ung-domar ett större självförtroende att söka sig vidareoch en större tonvikt vid högskolepedagogik medmera. Men det är fortfarande en av de viktigaste ut-maningarna som vi måste fortsätta att arbeta aktivtmed, för man har ännu inte nått målen.En breddad rekrytering är viktig ur flera aspekter.En breddad rekrytering är också viktig för en ökadjämställdhet, och en breddad rekrytering är viktig föratt bättre ta till vara dem som har ett annat ursprungän det svenska. Men det är också en viktig sak för attskapa en högskola fri från diskriminering. En hög-skola fri från diskriminering låter ju som en självklar-het.Den nya lag som kom för attfrämja lika rättigheter på högskolan och motverka attstudenter utsätts för diskriminering är viktig. Men irealiteten är vi inte där . Det är otroligt viktigt atthögskolorna nu arbetar aktivt med att verkligen levaefter den här lagen, både vad gäller direkt diskrimine-ring i form av direkta trakasserier och mer indirektdiskriminering, som kanske är svårare att komma åt.Till exempel kan det handla om hur antagningsreglereller andra regler är utformade. Det är viktigt attkomma ihåg att det inte bara handlar om sexuellatrakasserier utan även om andra typer av diskrimine-ring, vilka grupper som gynnas eller missgynnas avregelverket. Vi måste också gå vidare till områdensom inte omfattas av den lag som infördes förett år sedan, till exempel på grundskole- och gymna-sienivå, men det får vi väl anledning att återkommatill i senare debatter om skollagen.Det finns rapporter som visar att oacceptabeltmånga kvinnliga studenter blir utsatta för sexuellatrakasserier. Bland de kvinnliga doktoranderna ärsiffrorna som allra högst. Lagen finns, men vi måstese till att den efterlevs och att vi får ordentlig uppfölj-ning av hur den följs.Flera i debatten var inne på alkoholkonsumtion.Vi har i det här betänkandet en reservation tillsam-mans med . ställdeen liten fråga. Jag tror att det är ett problem i sam-hället, därför har vi ställt upp på den här reservatio-nen. Jag tror att detta är ett problem som vi måstearbeta med på flera arenor. Högskolan är en av dem.Med anledning av att alkoholkonsumtionen är oroan-de hög bland studenter, framför allt i åldrarna ,tycker jag att denna reservation är viktig. En alltförstor andel riskerar att drabbas av alkoholrelateradeskador. En följd blir också ett försämrat studieresul-tat. Det är viktigt att högskolorna tar tag i det här ochser till att få fram konkreta åtgärder tillsammans medstudentorganisationerna.Sedan kan man säga att man inte vill ställa upp pådetta eftersom det inte finns ett tillräckligt stortbatteri med konkreta åtgärder, men jag vet inte om viska detaljstyra det härifrån. Jag tror att det är otroligtviktigt att få upp frågan på dagordningen. Jag tror kan jämföra det med hur man fick upp miljöfrå-gorna på dagordningen. Man har ålagt varje högskolaatt ha miljöledningssystem och miljöpolicy. Det göratt man sätter i gång en process på högskolan, pålärosätet och bland studentorganisationerna. Det trorjag är viktigt. Allt behöver inte vara färdigtänkt härfrån början.Till och , som tala-de om studenternas situation, vill jag säga att jagkänner stor sympati för detta. Jag håller fullständigtmed om att vi ska fokusera på studenterna. Studen-terna är ju en heterogen grupp. Många med barn stu-derar . Det är viktigt att uppmärksamma dengruppens behov. Vi tycker därför att det är mycketbra att man nu ser över den studiesociala situationen,och vi vill tillsammans med Socialdemokraterna ochVänsterpartiet återinföra barntillägget under den härperioden. Jag förutsätter och hoppas att vi får stöd avbåde och kd, som också prioriterar stu-denternas situation.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! tar upp den studi-esociala situationen. Det är glädjande att vi kan varafullständigt överens om att det är viktigt att förbättrasituationen för alla de studenter som har barn. De ärväldigt många, och det är en grupp som växer. Därförär det så tragiskt att regeringen har varit långsam närdet gäller att tillsätta den utredning som ska titta pådetta och att ta fram ordentliga förslag. Därtill harregeringen inte satt till någon parlamentarisk utred-ning, utan man låter en enmansutredare titta på situa-tionen.Fru talman! Jag kan relatera till en interpellations-debatt i just detta ärende som jag hade med statsrådetAndnor . Där sade statsrådetplötsligt att man nu skulle ge tilläggsdirektiv till ut-redningen att också titta på frågan om barntillägget.Så behöver inte vara bekymradöver vårt engagemang i den här frågan. Tvärtom ärdet snarare den socialdemokratiska regeringens bristpå engagemang som hon borde bekymra sig över.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Vi har också tyckt att utredningenkanske borde ha gått lite längre när det gäller attkomma med skarpa förslag, men det får vi väl anled-ning att återkomma till. Jag tycker att det är bra ska se över barntillägget. Det är en sak som vihar efterfrågat . Sedan är det bara trevligt att viär rörande överens.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag nämnde inte studiemedelsfrågor-na eftersom de inte direkt ingår i betänkandet, meneftersom nämner mig och Folk-partiet här vill jag påminna om att vi i hardrivit att situationen för studerande föräldrar skaförbättras, inte minst inom studiemedelssystemet. Detär en lång historia - från att vi försvarade barntilläg-get i de gamla vuxenbidragen till att vi har sagt attsmåbarnsföräldrar ska prioriteras när det gäller möj-ligheten till tilläggslån i det nya studiestödssystemet.Det är ju alldeles riktigt. Inte minst ensamståendeföräldrar, oftast mammor, hoppar av studierna ochhar jätteproblem. Vi välkomnar verkligen att dethänder något på det här området. Direktiven till denstudiesociala utredningen kunde ha varit bättre, menvi hoppas mycket på den. Vi ser fram emot att Miljö-partiet hjälper till att driva på den här frågan, för denhar stått stilla under många år.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi är väl-digt överens, och jag ser fram emot framtida samar-bete om de här frågorna.Anf. 77 ():Fru talman! Precis som en del av debattdeltagarnahar påpekat är den svenska högskolan inne i enfas av mycket snabb expansion. Vi har nästan100 000 fler studenter än vi hade för bara se-dan. Men vi är inte unika. Vi följer utvecklingen iövriga , där det finns 3,5 miljoner flerstudenter än det fanns för bara . År 2000hade ca 4 000 högskolor 12,5 miljoner stu-denter i grundutbildning.Kunskapssamhällets tillväxt är helt beroende aven ny bred och fördjupad kunskap. Därför krävs att vihar ett utbildningssystem som kan erbjuda den en-skilda människan möjlighet att få tillgång till denkunskap och den kompetens som det nya samhälletkräver. går av en årskull vidare frångrundskola till gymnasium. Majoriteten av dem läm-nar gymnasieskolan med grundläggande behörighettill högskolan. börjar av en årskullpå högskolan. Antalet studenter som går vidare tillforskarutbildning är större än det antal som togstudenten . då var debatten in-tensiv kring frågan om inte det ökande antalet stu-denter skulle urholka kvaliteten.Det socialdemokratiska målet är att av enårskull ska ha börjat en utbildning på högskolan före25 års ålder. Det är inget orealistiskt mål, och det ärinte unikt. har satt upp lik-nande mål.Högskolan är inte längre endast ett elitprojekt.Högskolan är inte längre ett projekt endast för dengrupp gymnasister som går teoretiskt inriktade pro-gram och är väl förberedda för vidare studier. Hög-skolan är en del av det livslånga lärandet, och den ärpå god väg att anpassa sig till den rollen.Fru talman! Vad krävs då av högskolan i dennanya roll? Jo, det krävs att det enskilda lärosätet finnerformer för att aktivt rekrytera nya grupper för attbryta det mönster av social och etnisk snedbalans somi dag är ganska tydligt. I ett samhälle där rätt kunskapoch rätt kompetens mer än någonsin är avgörande förden enskildes möjlighet till delaktighet i samhälls-och yrkesliv får ingen grupp lämnas utanför. Detskulle väldigt snabbt skapa ett samhälle i obalans. Atträtt ta till vara varje persons reella kompetens blir idetta sammanhang ett mycket viktigt demokrativerk-tyg, och beredskapen för en pedagogisk förnyelseinom högskolan blir som en följd av detta ett måste.Att mitt i denna dynamiska utbildningsutvecklingsom föreslå att endast en mycket begrän-sad del av en årskull ska äga tillträde till högskolan ärför mig ett tecken på att man kör framåt med blicken ibackspegeln.Vad krävs mer av en framåtblickande högskola änrekrytering av nya grupper? Jo, det krävs en öppenhetmot det omgivande samhället. Högskolan verkar intei ett vakuum och har aldrig verkat i ett vakuum. Denhar alltid varit en del av det samhälle som den verkati. Och finns högskolan i ett samhälle där upp-byggnaden av ny kunskap inte endast sker inom hög-skolan. Kunskap och kompetens föds, växer ochackumuleras även utanför högskolan. För kunskaps-samhällets utveckling är det avgörande om kontaktenär tät och levande mellan högskolan och det omgi-vande samhället.En viktig kontaktyta är högskolans styrelser.Att där låta högskolan och det omgivande samhälletmötas skapar nytt tänkande, nya verksamheter ochlägger grunden för den flexibilitet som är ett måsteför en högskola som även fortsatt vill ha en betydan-de roll att spela i ett snabbt föränderligt samhälle. Attdå stänga dörren till högskolans styrelserum för allarepresentanter för det omgivande samhället, såsomFolkpartiet och tycks förespråka, ochlåta högskolan snurra endast kring sin egen axel tarbort en mycket viktig mötesplats för dialog och tan-keutbyte med det samhälle för vilket högskolan fak-tiskt finns till och verkar.Fru talman! Den öppna högskolan är beredd påden förändring som samhällsutvecklingen kräver.Den är beredd att bli en högskola för alla.Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka avslagpå samtliga reservationer med anledning av motio-nerna.Anf. 78 () replik:Fru talman! vackraord om kunskapssamhället låter sig höras. Men låt ossnu granska verkligheten som den har utvecklats under90-talet. Det var ju då som Socialdemokraterna an-vände den högre utbildningen som en avledare förarbetslösheten. Vi moderater har ingenting emot flerstudenter vid akademierna, men det ska ske medbibehållen kvalitet, och det ska också ske med oför-minskade anslag, vilket inte har varit fallet, som jagsade i mitt huvudanförande.Låt mig ge några tydliga exempel som jag tror attMajléne får svårt att säga emot.Först och främst har vi fler studenter vid våralärosäten, men vi har också färre lärarleddaundervisningstimmar. Det är ett faktum som har konstaterat. Vi har också en ökningav antalet doktorander. Men vi har inga utökadeforskningsanslag till dessa doktorander. Vi har enuppgradering av högskolerektorerna till biträdandeprofessorer. Men det har skett utan en satsning påderas forskning. Rapporterna från Högskoleverketsom kom nu i vår talar sitt tydliga språk - de förpup-pade lektorerna har som biträdande professorermindre forskningsutrymme än de hade före reformen,men har de högre krav på sig i kraft av sin nya titeloch sin arbetsbeskrivning på institutionerna. Vadsäger om det?Socialdemokraterna talar mycket om nya grupperoch öppenhet mot det omgivande samhället. Och heltplötsligt ska universitetsstyrelserna, dessa kaffedrick-ande och mazarinätande församlingar, bli den platsdär man möter det omgivande samhället. Tillåt migtvivla på detta eftersom jag själv en gång har suttit ien sådan styrelse som studentrepresentant. Nej, vi skaha system som låter småföretagarna möta akademinoch system som låter uppfinnare få del av det senasteakademiska tänkandet. Det är först när vi skaparmötesplatser som ligger utanför de traditionella sty-relserummen som vi når ut. Det är därför som vi harskrivit den här reservationen om att inte ha så mycketpolitisk styrning som vi alltid har i övrigt i Sverige.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag ska börja med att bemöta TobiasBillströms syn på universitetens och högskolans sty-relser som meningslösa mazarinätande och kaffe-drickande församlingar. Jag tycker att det var enmycket grov förolämpning mot näringslivets repre-sentanter, mot forskare och mot representanter förstudentkåren som sitter i dessa styrelser och som jagfaktiskt upplever för mycket konstruktiva dialogeroch är av en oerhört stor betydelse för den enskildahögskolans sätt att fungera i det omgivande samhäl-let.Jag hoppas att det var lite överord i stundens yra,kan man säga. Det är nämligen inte på det sättet somjag upplever styrelserna för universitet och högskolor.De består av människor med mycket stor erfarenhetoch stora kunskaper.När det sedan gäller anslagen vill jag säga attvarje ny plats som den enskilda högskolan fick underexpansionen var finansierad. Däremot ökade intepriset. Prislappen var densamma, och kostnadernaökade ute på universitet och högskolor. har rege-ringen tillsammans med våra samarbetspartier börjatmöta kostnadsökningen genom att satsa på de delarav utbildningen som har fått vidkännas de störstaanslagsförlusterna, nämligen humaniora och sam-hällsvetenskap.Anf. 80 () replik:Fru talman! Nej, det var inga överord. Jag står förvad jag säger i den här kammaren. Jag tycker inte attdet viktiga utvecklingsarbetet sker i universitetssty-relserna i det här landet. Det viktiga utvecklingsarbe-tet sker på institutionsnivå och ute bland studenter,doktorander och forskare. Universitetsstyrelsernasmöjligheter att dra upp strategiska dokument under-känner jag inte. Men det är inte det som är poängen.Och att hävda att det är där i dessa små församlingarmed 10-15 personer som man ska ha den stora öp-penheten mot det omgivande samhället är inte seriöst,det tycker jag inte.Sedan var det fråga om fler studenter kontra merpengar. Ja, jag tror på de siffror som vi har fått frånSveriges högskoleförbund och som visar att vi fak-tiskt har fler studenter i systemet men mindre pengaroch att vi och 1995 har fått vidkännas enminskning med av det totala anslaget.Jag tror också på det som vi har kunnat konstatera närvi ser siffrorna från om att fakul-tetsanslagen, de pengar som går direkt ut, inte harräknats upp i den omfattning som är behövlig för attbibehålla kvaliteten. Jag tror också på de siffror somvisar att det finns institutioner runtom i landetsom inte kan erbjuda mer än fyra-fem timmars lärar-ledd undervisning. Och om det är detta som ärMajléne och om en högre utbildning med god kvalitetmåste jag säga att det är ett mycket stort avståndmellan den uppfattningen och den som mitt partiModeraterna företräder.Anf. 81 () replik:Fru talman! Man får höra många nya ingångar närvi får nya ledamöter i kammaren. Det som TobiasBillström sade var intressant, nämligen att högskolansstyrelser är helt betydelselösa församlingar.När jag läser de reservationer som finns från mo-derater och folkpartister verkar det som om det ärdessa församlingar som helt har tagit över styrningenav fördelningen av forskningsresurser, innebärandeatt forskarna är totalt upplåsta av främst politi-kerna som sitter i dessa mazarinätande och kaffe-drickande församlingar.Någonstans brister det i logiken här men det kanvi kanske diskutera i utskottet vid ett annat tillfälleeftersom inte har rätt till fler repliker.När det sedan gäller anslag är det ganska intres-sant vad den nye ordföranden för ,, säger. Han är inte riktigt säker på attresurser och kvalitet totalt hänger ihop, utan han villgärna att , när man går ut och gör sinakvalitetsutvärderingar, också ska se på detta med omlåg kvalitet beror på att resurstilldelningen är förliten. Finns det ett samband där? Han verkar interiktigt övertygad om detta beroende på att de kvali-tetsutvärderingar som har gjort iväldigt liten utsträckning visar på en kvalitetsbrist iundervisningssituationen ute på högskolorna - dockinte den typ av brist på kvalitet som gör att man gergult eller rött kort. Man har vissa anmärkningar meninte mer.Anf. 82 () replik:Fru talman! I mitt huvudanförande tog jag upp ettantal problem som, är jag rädd, kommer attleda till försämrad kvalitet. De nya grupper som bådeMajléne och jag vill välkomna tillhögskolan möts alltså av neddragen undervisningstid.Jämfört är det nu färre undervis-ningstimmar, färre lärarmöten, mindre handledningoch så vidare. Regeringens egen utredare, universi-tetslärarna med flera har konstaterat att det är uppen-bart att undervisningspengarna per student har mins-kat med 20-25 %.Vi i har föreslagit en resursökning, ettförslag som avslagits vid budgetbehandlingen. Meneftersom fakta talar sitt språk är det, tycker jag, vik-tigt att på något sättkommenterar hur hon vill ge alla dessa studenter enmöjlighet att klara sig bättre.Faktum är att svenska studenter hoppar av från si-na studier eller tar väldigt på sig genom ut-bildningssystemet. I verkligheten är det, som sagt,av en årskull som över huvud taget tar uten examen efter fullföljda studier.Min fråga som helhet handlar alltså om hur vi kanförbättra situationen för studenterna.Majléne gjorde ett märkligt på-stående, nämligen att anser att en begrän-sad del av en årskull ska få tillträde till högskolan.Jag förstår inte riktigt detta, utan det får nog precise-ras.Vad jag frågade varvad vi ska göra åt det faktum att det är så svårt attkomma in på högskolan, att det är alldeles för få avde ungdomar som går ut gymnasieskolan som kom-mer in på den utbildning de vill till och att de måstekomma in på sitt andra- eller tredjehandsval ellerkompletteringsläsa på komvux.Min motfråga blir därför: Vad gör vi åt att det ärså oerhört svårt att komma in på en högskoleutbild-ning?Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är väldigt enkelt att svara på frå-gan om varför det är så svårt att komma in på enhögskoleutbildning: Vi har långt fler sökande än vihar platser. Det är detta som är grundproblematiken.Vi får avvisa av alla sökande studenterdärför att vi inte kan erbjuda platser på högskolan.Trots att vi mitt i besparingstider gjort kraftsamlingenatt skicka i väg pengar till högskolan för 100 000 nyahögskoleplatser är det fortfarande inte tillräckligt. Detär det enkla svaret på frågan om varför det är så svårtatt komma in på högskolan.När det sedan gäller antagningen till högskolanförstår inte min fråga. Jag ska läsa direktur reservation om villkor för grundläg-gande behörighet:"Det som ger grundläggande behörighet för hög-skolestudier skall enligt mening varastudentexamen från gymnasieskolans studieförbere-dande program eller motsvarande utländsk utbild-ning." Jämfört med när vi diskuterar validering avreell kompetens, det här med att släppa in nya grup-per i högskolan och så vidare ser jag detta enbart somatt smalna av dörren in till högskolan.Anf. 84 () replik:Fru talman! sista svarhär visar tydligt att Socialdemokraterna har bestämtsig för att nu föra samma politik för högskolan somman har fört för gymnasieskolan, nämli-gen att helt enkelt bara skicka människor vidare tillett utbildningssystem utan att kunskaper finns för attklara av den nivå som de hamnar på.Er lösning, att kalla det för att man börjar på hög-skolan när man i själva verket ska börja med att re-petera gymnasieskolan, kan på papperet se ut som attdet är fråga om högskolestudier. Men i verklighetenär det inte så, utan man repeterar helt enkelt gymna-siekurser. Det tycker jag alls inte är en bra lösning.Det stora problemet är att det är väldigt mångamänniskor med bra förkunskaper som inte kommer inpå utbildningar. Detta beror inte alls bara på att vi harfler sökande än platser, utan det stora problemet är atter centralstyrning av hur många platser en högskolaska få ha och var de ska ligga har resulterat i det kän-da faktumet att det till vissa utbildningar är långaköer, medan det på andra utbildningar finns tommaplatser. En mängd högskolor har ju i panik fått draned på antalet utbildningsplatser därför att man intehar kunna leva upp till uppsatta mål.Det absurda i situationen är alltså att vi har tommaplatser och långa köer. Detta är ett resultat av ettcentralstyrningssystem som inte längre fungerar.Anf. 85 () replik:Fru talman! Såvitt jag förstår ropar man ute påhögskolorna på långsiktighet när det gäller planering-en av grundutbildningen. Man tycker att det är be-svärligt och jobbigt att, just som beskri-vit, inte veta hur många sökande det blir bland stu-denterna till de platser som erbjuds.När man nu ute på högskolorna ropar efter lång-siktighet undrar jag ändå, , om det är rättsvar på det nödropet som ger när svaret ärden studentpeng som ska följa studenten. Svaret är judå att lärosätet termin för termin eller kurs för kursfår se hur mycket resurser man får till lärosätet.Jag tror alltså inte att detta är lösningen vad gällerden långsiktighet som är basen för att skapa möjlig-heten att släppa in fler studenter på högskoleutbild-ningen. I stället skulle det skapa en oerhörd nervositetute på högskolorna och riskera att man populariserarkurser för att dra till sig studenter som har student-peng med sig. Det tror inte jag är lösningen, utan jagtror att det är mycket bättre att fördela platser somhögskolan sedan kan hantera.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om väldigt mycketav det som sade i sittanförande. Vi är också väldigt stolta över att ha med-verkat till att bygga ut högskolor och universitet såsom skett . Men nuär kvalitetsproblem på gång.I mitt anförande tog jag särskilt upp den hotandebristen på högskolelärare. Vi har efterlyst en strategifrån regeringen för att kunna rekrytera kompetentalärare så att vi inte hamnar i en situation där studen-terna inte har lärare som kan undervisa på ett bra sätt.Då hotas hela högskoleutbildningen.Därför vill jag fråga strategi anser du att vi ska ha för att lösa dethär problemet? Det kan inte räcka med att vänta på enutredning från om framtida behov. Vivet ju att behovet är stort, och ännu störrekommer det att bli. Då måste man agera medan tid är.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot den utredning somHögskoleverket ska göra, därför att jag är en varmanhängare av distansutbildning som verktyg, och jagvet att även är det. En fråga man stäl-ler sig då är: Hur kommer ett ökat utnyttjande avdistansutbildning att påverka behovet av lärare, efter-som campussituationen kommer att förändras?Men för att gå tillbaka till det som vi faktiskt hargjort för att öka rekryteringen av lärare till högskolan:Vi har ju genomfört den nya forskarutbildningen. Enav de mest betydelsefulla bakomliggande idéerna förden nya forskarutbildningen var, när vi sade att fyraår bör vara gränsen för utbildningstid för nya forska-re, just att vi skulle snabba upp leveransen så att sägaav nya lärare till högskolor och universitet, och sam-tidigt se till att få ut fler disputerade i näringsliv och ioffentlig sektor. Att öka antalet lärare tycker jag är ettviktigt strategiskt beslut som vi har fattat i riksdagen.Men med informationsteknologins utveckling mötervi också en framtid som vi inte riktigt har grepp omnär det gäller just behovet av lärare.Anf. 88 () replik:Fru talman! Det är säkert bra, det här med den nyaforskarutbildningen, men jag tror inte alls att det ärtillräckligt för att möta de stora behov som kommer,inte minst på grund av de pensionsavgångar som vistår inför.Jag tycker att det är jättebra att du tar upp det härmed distansutbildningen och sätter in den i sitt sam-manhang. Kan vi förvänta oss att Socialdemokraternaaktivt och offensivt kommer att medverka till att vifår en mera heltäckande strategi för att rekrytera lära-re, både till distansutbildning och annan utbildninginom universitet och högskolor framöver? Vi är allt-för sent ute , men kan vi vänta oss att det blir enförändring och att vi kan agera för det framåt hösten?Anf. 89 () replik:Fru talman! När vi kan börja agera beror ju allde-les på när vi får den information som vi tycker ossbehöva för att kunna börja agera. Själv ser jag inte attframtiden är så att säga okomplex beträffande dettamed student-lärare, vilket jag tyckte för bara fyra femår sedan.