prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Vi borde i denna kammare kunna enas om attregeringen kräver att årligenfår en rapport och genomför en årlig debatt om lägetbeträffande de mänskliga rättigheterna och demokra-tin i medlemsländerna. Fördelen med det förfarandetskulle vara Name and Shame. Det innebär att mantydliggör för hela världen vilka regimer som brytermot de mänskliga rättigheterna och inte agerar demo-kratiskt.Fru talman! Jag välkomnar att ett enigt utskott ibetänkandet har kunnat uttala sig mot att ett land somLibyen, som grovt och systematiskt bryter mot re-spekten för mänskliga rättigheter och demokrati,valdes som ordförande i årets kommission förmänskliga rättigheter. Själva omständigheten att ettsådant val är möjligt visar på ett övertydligt sätt vik-ten av att reformera Förenta nationerna.Likaledes, fru talman, finns det anledning tillglädje över utskottets enhälliga välkomnande av Iraksbefrielse från skräckvälde. När nukanske även kommer till sans borde mankunna enas om en kraftfull resolution i säkerhetsrådetför att garantera övergång till arabvärldensförsta demokrati, förstås oräknat. Av morgo-nens nyhetssändningar att döma förefaller det som attresolutionen är på väg att kunna antas ganska snart.Fru talman! Enligt min mening är ett demokratisktstabilt en grundläggande förutsättning för enbestående fred i . Det gäller särskilt vidtillämpningen av den så kallade färdplanen för fredmellan och Palestina.Fru talman! Det är bra att sträva efter en reforme-ring av säkerhetsrådet så att det bättre förmår uppfyllasitt ansvar. Men det räcker inte. Det kommer alltid attfinnas en risk för att säkerhetsrådet även i framtidenav politiska skäl genom veto eller majoritetsbeslutväljer att stå passivt i en kritisk situation.Vad anser företrädarna för regeringspartiet? Rege-ringen har hävdat att kriget mot bröt mot folk-rätten. Hur tycker ni att vi ska förhålla oss om detuppstår en situation i ? Risken är påtagligt storbåde i och . Om säkerhetsrådet även iett sådant fall skulle vara oförmöget till beslut, ska vioch världen då sitta med armarna i kors som i Rwan-dafallet och titta åt andra hållet?Vore det ett brott mot folkrätten för någon att age-ra? Vad tycker företrädarna för regeringspartiet attSverige ska göra i ett sådant fall? Tycker ni verkligeninte som vi att människorätt och mänskliga rättigheterpå ett tydligare sätt ska framhävas som en del avfolkrätten? Folkrätten är inte statisk utan i ständigutveckling. Vi anser att det föreliggerfolkrättslig grund för att ingripa vid till exempelfolkmord och massförföljelse.Fru talman! Vi vill slutligen betona att säkerhets-rådets brist på ansvarstagande inte kan accepteras närdet gäller att förhindra de grövsta brotten mot FN:sprinciper såsom folkmord och folkfördrivning. Där-för, fru talman, bör verka för att skyddet motsådana brott uttryckligen, genom kodifiering, kanutgöra grund för ingripanden enligt FN-stadgan.Anf. 132 ():Fru talman! Jag vill inleda med att säga att jag stårbakom alla liberalernas motioner men attjag nöjer mig med att yrka bifall till följande reserva-tioner:- Reservation 13 om att demokratiskt styrelseskickska sättas i fokus.- Reservation 17 om att folkrätten fokuseras mer påindividen än på staters suveränitet.- Reservation 22 om att kvinnors rätt till fri abortska drivas som en rättighet i internationella sam-manhang.- Reservation 23 om att homosexuellas, bisexuellasoch transpersoners rättigheter uppmärksammas ien internationell i åtta den 6 augusti1945 utraderades japanska . Den förstaamerikanska atombomben hade gjort entré. Tre dagarsenare drabbades . 200 000 människor brän-des till döds på ett par timmar.Det var finalen av , som rasatunder . låg i ruiner, och 60 miljonermänniskor världen över hade dödats. Miljoner judar,romer och homosexuella hade gasats ihjäl i AdolfHitlers förintelseläger. Hunger, svält och sjukdomarhärjade, och miljontals människor var rotlösa ochutan hem.I detta skede föddes det viktiga världssamfund,, som vi ska diskutera . Den24 fanns det 51 medlemsstater.FN-stadgan lovade: Vi de förenade nationernasfolk är beslutna- att rädda kommande släktled undan krigets gissel,som två gånger under vår livstid tillfogat mänsk-ligheten outsägliga lidanden,- att betyga vår tro på de grundläggande mänskligarättigheterna, på den enskilda människans värdig-het och värde, på lika rättigheter för män ochkvinnor samt för stora och små nationer,- att skapa de villkor, som är nödvändiga för upp-rätthållande av rättvisa och aktning för förpliktel-ser, härrörande ur fördrag och andra källor till deninternationella rätten,- att främja sociala framsteg och bättre levnadsvill-kor under större frihet.Det är mål som vi kan återfinna i FN:s nutidamillenniedeklaration.I dag har antalet medlemmar i ökat från 51 till191. Inget land har någonsin gått ur FN. FN har ocksåspelat en väldigt stor roll för att lösa konflikter ochockså för att mildra fattigdomen.Ändå får man gång på gång, också i den svenskadebatten, höra att spelat ut sin rolloch att världen inte längre behöver FN. Den synen ärdjupt beklaglig för alla dem av oss här inne som kal-lar sig för världsmedborgare.Vi lever i en värld där det fortfarande finnsmänniskor vars livsöden är så grymma att man knapptkan förstå dem. 1,2 miljarder av jordens 6 miljardermänniskor lever fortfarande i extrem fattigdom. Flerän 800 miljoner är undernärda på jordklotet.Det är i dessa tragiska misslyckanden som vimåste finna utmaningarna och fortsätta visionen omen bättre värld. Det är i det förflutna man möterframtiden och åter kan vitalisera visio-ner om frihet, mänskliga rättigheter och jämställdhet.Först och främst har det de senaste decenniernaofta varit misslyckanden. FN har ofta varit handlings-förlamat när det handlat om att stoppa pågåendefolkmord och konflikter. Händelserna i inne-bar en människoslakt av miljoner individer. Situationen i Kosovo var en stor tragedidär Nato till slut fick gå in för att skydda befolkning-en.Samtidigt har vi sett att konflikter som är utanförCNN-kamerornas brus knappt uppmärksammas överhuvud taget. När tragedin pågick för fullt på islutet av 90-talet hade vi en liknande katastrof i An-gola i södra . , Rädda Bar-nen eller Röda Korset var knappt där över huvudtaget, och allra minst amerikanska CNN.Vi måste reformera folkrätten rejält, sommin moderata kollega var inne på tidigare. Det hand-lar om att vi inte kan förlita oss på att blodiga dikta-turstater frivilligt underkastar sig. Det fungerar inte.Ibland måste man använda sig av våld. FN-stadganoch dess våldsförbud, som är kopplat till säkerhetsrå-det och de permanenta medlemmarnas vetorätt,skrevs i en annan tid under helt andra förutsättningar.Varför ska massmord som begås vid enskilda till-fällen väga tyngre än systematiska mord och kränk-ningar av mänskliga rättigheter ?Redan i dag har vi sett att våldsförbudets innebördständigt påverkas och omformas av den verklighetsom vi lever i.Folkrätten har varit och är fortfarande ett viktigtinstrument för att tillförsäkra människor grundläg-gande rättigheter, men de fredliga mekanismernamåste utvecklas i konfliktlösningen. Folk-rätten får inte vara en rätt för regimer att kränka män-niskors rättigheter. Det får inte vara en rätt för regi-mer att bedriva en skurkaktig politik. Staterna är tillför människorna och inte tvärtom, vilket behandlas iFolkpartiets reservation 17.Jag vill här även kort nämna vårt starka stöd förden som skapadesför att komma till rätta med den straffrihet som harförekommit för folkmord, för brott mot mänsklighe-ten och krigsförbrytelser. Jag tycker att det är skam-ligt att vägrar att skriva under och ansluta sig tilldenna.Vi måste också blicka bakåt till FN:s grundvärde-ringar för att trovärdigt kunna förvalta vårt arv. Ireservation 13 lyfter fram vikten av de-mokrati som det enda styrelseskick som ska varavärdigt fria medborgare.Vi lever invaggade i ett rosenfärgat skimmerom att demokratin har segrat världen över. Men så ärinte fallet. Vi tror kanske att det bara finns några fåmörka fläckar i form av grymma diktaturstater somKina, och . Men sanningen är merdunkel. I dagens värld lever av befolk-ningarna i fullgoda demokratier där fria val får hållas.Bara 85 av 191 stater kan betraktas som tillfredsstäl-lande demokratier. Värst är situationen i och påden afrikanska kontinenten.Sverige bör mycket hårdare än driva att rät-ten till demokrati, fria val och yttrandefrihet tillsam-mans med flera andra grundläggande mänskliga rät-tigheter faktiskt i viss mån bör överordnas de ekono-miska, sociala och kulturella rättigheterna i FN:sdeklaration.Rätten till statligt garanterat arbete och lön påallmänna helgdagar värderas formellt som likaviktig som rätten till liv, vilket är något absurt ävenom det naturligtvis är en viktig rättighet att lyfta fram.Detta leder till att exempelvis diktatorn på konsekvent viftar bort förekomstenav politiskt förtryck med att medborgarna ju faktiskthar gratis utbildning och sjukvård.I afrikanska stater har envåldshärskare länge på-pekat att först när människorna fått en tillräckligt höglevnadsnivå kan man tillgodose mänskliga rättigheteroch demokrati. Det är viktigt för oss som är privilegi-erade att betona att frihet och demokrati aldrig fårvara en idé som förbehålls oss som lever i den vitaprivilegierade europeiska delen av världen.Det handlar också om att FN måste förnyas kraf-tigt. FN behöver få en mycket tydligare feministiskagenda för kvinnors rättigheter. Kvinnor är i dagandra klassens medborgare i alla länder på hela jor-den. Att förtrycket av världens kvinnor upphör är engrundförutsättning för att kunna hävda att en bättrevärld ska vara möjlig. Kvinnors möjlighet till frihetoch ekonomiskt oberoende måste utvecklas.Det handlar också om att börja driva att vi får denförsta kvinnliga generalsekreteraren i Förenta natio-nerna.Vi lever i där knökkonservativa politi-ker som tillsammans medpåven och det muslimska prästerskapet sätter värld-sagendan och moralistiskt drar in finansiellt stöd tillabortkliniker i och stryper biståndet för att fåu-länder att förbjuda kvinnors rätt till fri abort.Vi i kräver att man kraftigt höjer an-slagen till för att stödja detarbetet. Vi tycker i vår reservation 22 att kvinnors rätttill fri abort ska vara självklar i alla länder i världen.FN måste utvecklas i toleransens tecken. Situatio-nen för världens homosexuella, bisexuella ochtranspersoner måste uppmärksammas mer. I en delländer är homosexualitet fortfarande lika med dödenoch tortyr. Det handlar om att de här människornautmålas som samhällsfarliga brottslingar bara för attde råkar älska en person av samma kön.I 50 länder på den afrikanska kontinenten rådertotalförbud mot homosexuella handlingar. Även i denannars så framsynta västvärlden finns mörka fläckarav intolerans.I 13 amerikanska delstater råder förbud mot sexmellan personer av samma kön. I har vikommit långt när det handlar om homosexuellasrättigheter, även om jag tycker att vi bör få en köns-neutral äktenskapsbalk och lesbiska kvinnors rätt tillinsemination innan jag är nöjd.Det är vår plikt att fortsätta detta arbete interna-tionellt. Den här kampen ska ske på samma sätt somvi lyfter fram kvinnors rättigheter och barns rättighe-ter, även om det är en kontroversiell fråga . Somvi framhåller i vår reservation tycker jag att vi börskapa en internationell konvention om rättigheteravseende sexuell läggning och könstillhörighet.Fru talman! Jag vill avslutningsvis betona att ävenunder svåra stunder måste vi somkallar oss för internationalister helhjärtat stå upp ochförsvara FN som idé. FN har många utmaningar kvaralltifrån att utrota världssvälten, lösa konflikten mel-lan och och ge västsaharierna ett egetland ockupation av . Mångautmaningar återstår.Samtidigt måste vi minnas att en organisation ald-rig blir mer än vad dess medlemmar gör den till. Motden bakgrunden tycker jag att det är sorgligt att densocialdemokratiska regeringen med sina stödpartierVänsterpartiet och valt attminska biståndet. Det här drabbar också våra livsvik-tiga FN-organ.Anf. 133 ():Fru talman! står naturligtvisbakom samtliga de reservationer vi har. För tids vin-nande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2.Kristdemokraterna har en stark tro på multilatera-lismen och anser att FN måste stärkas. En absolutförutsättning är att FN-systemet reformeras i grunden.Bristerna vad gäller organisation, koordinering ochmanagement är allvarliga. Ineffektivitet, byråkrati ochsvårigheter att få insyn karakteriserar viktiga delar avFN:s verksamhet.Kristdemokraterna anser att regeringen inom EU-kretsen måste initiera en omfattande översynav FN-arbetet med fokus på biståndsverksamhetenoch FN:s olika specialorgan. Översynen bör gälla FN-systemet i stort eftersom organisationskulturen ochpersonalpolitiken är gemensam. De viktigaste frågor-na för styrelsearbetet i de olika FN-organen är rekry-teringsprinciperna, organisationskulturen och rivali-teten mellan olika FN-organ samt en reformering avsäkerhetsrådets beslutsregler.Parlamentariker och andra viktiga aktörer på in-ternationell nivå måste ges ett större inflytande överFN:s arbete.Fru talman! FN är den viktigaste globala säker-hetspolitiska organisationen. De permanenta med-lemmarna i säkerhetsrådet - , , , och - har genom att läggain veton alltför låtit maktpolitik försvå-ra eller till och med omöjliggöra säkerhetsrådetsfunktion.Sverige bör tillsammans med de nordiska länder-na i EU ta initiativ till en process som kan leda framtill att säkerhetsrådets beslutsregler om vetorätt kanreformeras. Dessutom bör sammansättningen av rådetses över. och Europeiska unionen bör övervä-gas som nya permanenta medlemmar i säkerhetsrådet.Fru talman! Det övergripande målet för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete är att höja defattigas levnadsnivå. Vi kristdemokrater anser attåtgärder för främjandet av mänskliga rättigheter ochen demokratisk samhällsutveckling också måste varaen övergripande målsättning.Mänskliga rättigheter ska vara ett mål i sig, rättig-heter som både främjar och går hand i hand med enpositiv samhällsutveckling. Därför bör folkrättenytterligare utvecklas för att sätta människan mer icentrum. Kom ihåg att internationella demokratiskainstitutioner gynnar fattigdomsbekämpningen. Attetablera mänskliga rättigheter är en viktig del avutvecklingsbiståndet.Fru talman! Arbetet för mänskliga rättigheter iEuropa behöver stärkas, framför allt inom flyktings-politiken och genom att utplåna handeln med kvinnoroch barn. Grundläggande för hela arbetet är behovetav en fördjupad diskussion om rättigheternas innehålloch giltighet och om hur de ska främjas i praktiken.För att nå en god utveckling i de fattiga ländernakrävs ett omfattande undervisningsstöd och utbild-ningsbistånd. Biståndet bör innehålla stöd till basut-bildning för lärare, läromedelsinsatser samt uppbygg-nad av skolor. Alla barn och ungdomar bör på etttidigt stadium få diskutera etiska principer och fåmöjlighet att lära sig demokrati och mänskliga rättig-heter.Fru talman! Situationen i är långt ifrånperfekt. är bra på att arbeta fram nya konven-tioner för mänskliga rättigheter och i regel också brapå att ratificera dem. Men när det kommer till attförverkliga dem går det trögare.Jag anser att regeringen bör redovisa vilka inter-nationella konventioner och tilläggsprotokoll somSverige inte har ratificerat och återkomma med tydli-ga förklaringar om anledningen till detta till oss här iriksdagen.Fru talman! Det regelverk som finns mellan folkoch länder går under benämningen folkrätten. Denbestår av en samling internationella traktat, konven-tioner, förklaringar och resolutioner samt sedvanerätt.Folkrätten har traditionellt sett utgått från avtal mel-lan stater. Principen om statssuveränitet har varitstark och innebär att staterna själva bestämmer inomlandets gränser. har principen ommänskliga rättigheter fått ett allt starkare gehör, ochinhumana regimer har fått allt svårare att gömma sigbakom dessa regimskyddande folkrättsprinciper.Den utveckling som sker inom folkrätten handlar igrunden om att uppvärdera mänskliga rättigheter påbekostnad av just statssuveränitetsprinciper. Dennautveckling måste stödjas eftersom människan alltidbör komma i centrum i politiken. Då stater misslyck-as att garantera människan hennes fri- och rättighetermåste det internationella samfundet träda in och ta sittansvar.Jag anser att aktivt måste driva en förnyadfolkrätt med människan i centrum där mänskligarättigheter uppvärderas.Fru talman! FN har utarbetat en konvention omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.EU:s ministerråd har beslutat att biståndsinsatser skautgå från ett jämställdhetsperspektiv. Detta är ett stegi rätt riktning, men det räcker inte.Jämställdhetsarbetet, nationellt såväl som interna-tionellt, handlar om att ge kvinnor och män lika möj-ligheter, rättigheter och skyldigheter på alla livetsområden. Parallellt med jämställdhetsarbetet måstedärför kränkande företeelser som hedersmord, traf-ficking, prostitution, kvinnlig könsstympning, prena-tal könsdiskriminering och våld mot kvinnor bekäm-pas med stor prioritet.Andelen kvinnor i förhållande till män har sjunkitdramatiskt . Detta gäller speci-ellt i . Enligt vissa beräkningar saknas 60 miljo-ner kvinnor i den delen av världen. Orsaken är aborterav flickfoster, undernäring och överarbete blandkvinnor.Könsselektiv abort tillämpas inte bara i ochKina utan också i , , ochMalaysia. har ett ansvar i det multi- och bi-laterala biståndsarbetet att uppmärksamma kvinnorsoch flickors situation. Det finns stor anledning förSverige i arbetet för demokrati och mänskliga rättig-heter att förhindra prenatal könsdiskriminering. Vidförhandlingar om bistånd med mottagarländer finnsall anledning för att hävda flickors och poj-kars lika värde och rätt att födas, äta sig mätta, utbil-das och ha samma tillgång till medicinsk vård ochbehandling.Fru talman! I dagens värld är det inte längre en-bart nationalstaterna som har den makt som avgörutvecklingen. Näringslivet och speciellt de multina-tionella företagen har vuxit fram som regionala ochglobala aktörer av vikt, ibland på bekostnad av rege-ringarnas makt och inflytande.Därför ska alla globala aktörer ha ett ansvar för attfrämja mänskliga rättigheter. Den svenska regeringenbör utveckla bättre relationer med näringsliv ochorganisationer för internationell samverkan såvälnationellt som globalt. I samma anda som FN:s Glo-bal Compact och har densvenska regeringen upprättat ett forum för närings-livsföreträdare för att diskutera och utveckla strategi-er för främjandet av mänskliga rättigheter och miljö.Det är viktigt att regeringen inte stannar vid dettaförsta steg utan håller en levande dialog med närings-livet också fortsättningsvis.Anf. 134 ():Fru talman! Kritiken mot äribland stark. Kritiken riktar in sig på att FN-systemetinte alltid förmår hantera internationella kriser. Vi harsett det i ett antal fall - är kanske det tydli-gaste sveket mot en befolkning som led under ettfolkmord.Samtidigt siktar kritiken ibland in sig på att ersättaFörenta nationerna med en rättsordning som skullekunna kallas för djungelns lag. I stället för att se attFN trots sina brister är alternativet för att hanterainternationella konflikter finns det de som säger: StällFN åt sidan! Låt de starkaste bestämma! Låt denmilitära och ekonomiska makten vara den som avgörnär internationellt våld ska användas i internationellasammanhang och vilka diktatorer som ska bombasbort eller få sitta kvar.Själva påståendet att folkrätten i större utsträck-ning måste ta hänsyn till mänskliga rättigheter ärokontroversiellt, åtminstone i riksdag. Folk-rätten måste också ta större hänsyn till demokrati, tillfattigdomsbekämpning, till allt det som är målen förden svenska utrikes- och utvecklingspolitiken. Menom detta tas som intäkt för att folkrätten ska omdefi-nieras så att den som så önskar och har möjlighetensjälv ska kunna avgöra när krig ska utbryta, när män-niskor ska lemlästas av bomber och när ett land skautsättas för dagliga raketanfall, då har alternativet folkrätt med brister blivit en osäker värld.Det är vad som riskerar att följa i spåren av i . Vi har en ockupationsmakt sompå ett ganska arrogant sätt meddelar att det är de somska styra, att det , sannoliktlängre, är de som ska avgöra vilka irakier som ska fåvara med och styra landet. Det är som ska be-stämma. Det är gevärspipans makt som talar.Det här är en osäkrare värld. Det här är en världsom gör det svårare att hantera internationella kon-flikter. Det är dessutom en värld där man i störreutsträckning lägger ansvaret för internationell fredoch säkerhet på den enda kvarvarande supermakten istället för på världssamfundet. Och att den super-makten inte alltid har rena syften, inte alltid har de-mokrati och mänskliga rättigheter som utgångspunktför sin utrikespolitik, det vet samtliga i denna sal.Vi vet också hur har ställt sig över interna-tionella konventioner. Det kan gälla Kyotoprotokolletom miljöfrågor, men det gäller framför allt, i förhål-lande till det här betänkandet, synen på den interna-tionella brottmålsdomstolen. har väl någonmakt på ett mer arrogant sätt visat att man är bereddatt inte bara för egen del ställa sig vid sidan av eninternationell konvention utan också använda sinmakt för att påverka andra stater att själva ställa sidan av den internationella konventionen. USAhar oblygt försökt påverka bland annat flera av EU:skandidatländer att skriva under avtal om att ameri-kanska medborgare minsann aldrig ska utlämnas tillden . Därigenomunderminerar man hela brottmålsdomstolens existens.Varför ska vi ha en brottmålsdomstol som kan dömajugoslaver, serber och kanske irakier men aldrig ame-rikaner?Fru talman! Israel- och ärkanske den mest brännande konflikt som världssam-fundet har att hantera framöver. Den har varit långva-rig. Det finns ingen ljusning. Snarare syns mörkatecken på att förbereder annekteringar av pa-lestinskt territorium. Det byggs just nu en apartheid-mur inne i Palestina.Här har den svenska politiken förändrats på ettsätt som inte stämmer överens med den tradition ochhistoria som har i utrikespolitiken. Den harförändrats till att mindre betona vikten av att FN:sresolutioner ligger som grund för en lösning av kon-flikten och mindre betona ansvar för att dratillbaka ockupationsstyrkorna, för att upphöra medtrakasserierna och det vardagliga våldet mot palesti-nier för att därigenom skapa förutsättningar för enrättvis fred i regionen.Blockader och vägspärrar, att förhindra tillförselnav mat och mediciner som skulle behövas på pales-tinskt område, att se till att palestinier inte får tillgångtill rent vatten eller ibland inte får något vattten alls -det är ockupationsmaktens politik i dagsläget.Man kan då fråga sig hur omvärlden förhåller sigtill detta. hållning är ganska entydig och en-kel: måste stödjas. Alla förslag till resolutionersom läggs fram i röstas ige-nom med oerhört stor majoritet, men ett par tre länderröstar alltid emot: , senast också ochCaymanöarna, och naturligtvis även Israel.Med den inställning som supermakten visar måstevärldssamfundet trycka på både i och i Israeloch framför allt visa att ockupationen aldrig kan ac-cepteras. Det görs inte bara genom fagert tal. Det görsinte bara genom att man framhåller vikten av en två-statslösning. Det görs framför allt genom att managerar, att man visar att agerande är oaccepta-belt. Därför måste frihandelsavtal ifrågasättas. Därförmåste bojkott av israeliska varor vara en fråga somdiskuteras för att komma åt den israeliska ockupa-tionsmaktens aggressivitet.Fru talman! Internflyktingars utsatthet är kanskeinte någonting som diskuteras i kammaren.Vi diskuterar ibland flyktingsituationen i världen.Ofta diskuterar vi flyktingsituationen utifrån att vi,framför allt vi i , har problem med derelativt små flyktingströmmar som söker sig hit. Förmed världsmåttstock är de stora flyktingströmmarnamycket långt borta från länder.