prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Jag fick intrycket att den motion ombarnpension som jag tog upp här skulle kunna bifal-las. Det är naturligtvis svårt för attsvara för vad en minister säger i medierna, men jagundrar om kan tänka sig att föratankarna i vår motion vidare. Jag tycker att det är enbehjärtansvärd sak att inte beskatta sommarjobb isamband med barnpension.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag vet inte hur pass rå jag vågar va-ra, men jag tar chansen. Jag ger mig ut på gungflyt.Det citerade statsrådet har inte rösträtt i riksdagenskammare. Statsrådet kan föreslå detta, men statsrådetmåste komma till och föreslå det. Sedan fårvi resonera om det.Den som sitter på den vänstra sidan från min sidasett i ordförandestolen har varit med om de föränd-ringar som vi har gjort i skatteutskottet innan BarbroFeltzing kom dit. Vi vidhåller nog att de förändringarvi gjorde, jag tror att det var . ((): Det står fel i betän-kandet. Det står att det var 1998 och sedan fattademan beslutet . Det kan inte stämma. Det måsteha varit 1989 och 1990. Jag tror att det är så. )För att vara mycket ärlig mot talmannen här villjag säga att jag var rädd att skullebegära replik och ställa frågor på just det här området,för det kan jag för dåligt. Jag har stor respekt för minakolleger och föregångare, men jag vidhåller nog denuppfattningen att det här är en rimlig avvägning. Detinnebär inte att vi gör tummen ned, som man gjordepå de gamla antika arenorna. Vi kan naturligtvis re-sonera om detta.Men är vår bedömning att de åt-gärder som är vidtagna får bära och så får vi tittanärmare på det. Det är därför vi har skrivit som vi hargjort och det har lett till reservation.Lika säkert som jag tror att det är att skriver en motion om avskaffande av andraskalsteget i skatteskalan tror jag att det är att BarbroFeltzing kommer att skriva en motion om barnpen-sion . Då får vi väl diskutera frågan på nytt.Herr talman! Detta är inte något försök att skojabort detta. Jag inser att det är ett stort problem förBarbro Feltzing som kan frågan bättre än jag. Vi fårtitta på det. Jag har ett öppet sinne för det.Anf. 54 () replik:Herr talman! Tack, , för att viinte stänger dörren för detta i alla fall. Jag hoppas attministern kanske har någon påverkan även om honinte har rösträtt här i kammaren. Jag hoppas att mankommer att titta på detta. ger man de här ungdo-marna, som redan befinner sig i en utsatt situation,signaler om att det inte lönar sig att arbeta. Jag kom-mer säkert att motionera vidare.Anf. 55 () replik:Herr talman! Ja, , statsrådet, lik-som alla andra statsråd, har något inflytande.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag håller med om det sade om krigets skugga. Jag vill bara påpeka attdet är klart att det har påverkan på ekonomin. Jag villskicka med till Socialdemokraternas etikexpert attGöran faktiskt har sagt att ett snabbt krigskulle vara bra för ekonomin. Det tycker jag var ettcyniskt påpekande. Det kan vara bra att ta med det företikexperten.I sitt anförande lyfte fram att detär viktigt för Socialdemokraterna att föra en politiksom minskar klyftor. Jag har lite statistik från förramandatperiod och den inkomstskattereform som nihar genomfört i tre steg. För en undersköterska somtjänar har ni sänkt skatten med8 . Låt oss anta att hennes chef tjänar35 . För honom har skatten sänktsmed . Då är min fråga till ArneKjörnsberg: Är det en politik som minskar klyftorna?Anf. 57 () replik:Herr talman! Efterhand kommer alla de socialde-mokratiska partiledarna upp här. sadefaktiskt inte så. Han försökte göra en bedömningutifrån ekonomiska infallsvinklar vad ett kort ellerlångt krig skulle innebära. Det var det som GöranPersson yttrade sig över vid det här tillfället. Jagbehöver inte lägga några etiska, eller möjligen mora-liska, aspekter på det.Herr talman! Sedan över till ex-empel. Det handlade om kompensation för egenav-gifterna. Jag sitter fortfarande med i den genomföran-degrupp som fick i uppdrag att efter principöverens-kommelsen försöka utforma en lång rad regler. Jagråkar alltså kunna den här frågan.Bland annat parti ville ha ege-navgifterna, men vi ville inte ha sådana. För attkomma fram till en lösning på ett väldigt viktigt pro-blem för vårt land accepterade vi det, men vi sade attvi om vi får ekonomiska möjligheter vill kompenseraför dem.Det är, som naturligtvis kännertill, så att man betalar olika höga egenavgifter bero-ende på hur stor inkomst man har, dock upp till ettvisst tak, nämligen 7 ½ basbelopp eller för närvaran-de . Ska man kompensera för dessa ege-navgifter blir det med naturnödvändighet så att desom har betalat större egenavgift får mer tillbaka. Detligger i sakens natur.Sedan får man använda andra metoder för att ut-jämna klyftorna, till exempel maxtaxa på dagis. Dettjänar faktiskt alla på, men det är klart att de som harbetalat hög dagistaxa tjänar mer på det.Jag tycker att man ska ha progressiviteten i skatte-skalan, vilket en del inte tycker. Jag tycker inte ska ha progressivitet i exempelvis barnomsorg-staxan, för då slår det oftast fel. Vi får leta efter andramedel för att åstadkomma det som . 58 () replik:Herr talman! Det är alldeles tydligt att det är enmedveten prioritering att göra skattesänkningar somfår väldigt olika utfall. Vi kan då leka med tanken hurdet ser ut när ni har gjort det här fullt ut. Ni tyckteinte om egenavgifter, men får man olikapension när man blir pensionär. När inkomstskattere-formen är fullt ut genomförd betalar man egenavgif-terna men får sedan kompensation för dem. Alltsåbetalar man inte sina egna egenavgifter.Ni har lyckats skapa ett system som varken jäm-nar ut klyftor eller . Klyftorna kommeratt gå i arv med den politik som ni för.Anf. 59 () replik:Herr talman! måste jag börja med vissa fun-damenta. Vad är pension för ? Pen-sion är inget annat än uppskjuten lön. Man kan väljaatt ta ut mera nu och mindre när man blir gammaleller tvärtom. Vi socialdemokrater har med - låt miganvända det uttrycket - de fyra borgerliga partiernaträffat en överenskommelse.Jag utgår från att står fast vid denöverenskommelse vi har träffat i detta avseende, ochdet leder till att om man tjänar mer pengar får manupp till ett visst tak högre pension. Man har uppskjutiten del av den lön som man kunde ha tagit ut och sagt:Den vill jag ha när jag blir gammal. Det är principenbakom den överenskommelse som vi har träffat.Socialdemokraterna kommer i varje fall att stå fastvid den överenskommelse som vi har träffat. Jag äralldeles säker på att också och Cen-terpartiet kommer att göra det.Anf. 60 ():Herr talman! lade jag framett ganska oskyldigt förslag vid Socialdemokraternasekonomiska seminarium i . Jag föreslog att manskulle kunna vidga vad som betraktades som kostna-der för intäkternas förvärvande och låta även uppgif-ter i hemmet inkluderas i den kategorin. Man skullealltså kunna göra skattemässiga avdrag för köp avsådana tjänster.En av deltagarna på seminariet, sedermera viceriksbankschefen , blev djupt upprördöver detta och kallade det att införa ett pigsamhälle.Så föddes pigdebatten.Uppenbarligen rör den här debatten upp väldigtdjupa känslor eftersom den bara fortsatte och inte harvelat tystna. Reaktionen var från början oerhört stark,inte minst från vänsterhåll, och de moraliska argu-menten var eldfängda. Man ska inte klättra på andrakvinnors ryggar, sade i en TV-debatt.Man ska bära ut sin egen skit, sade någon annan. Mänska inte kunna köpa sig fria från sitt hushållsarbetegenom att köpa tjänster utifrån.De här moraliska argumenten kom så småningomatt överges och ersättas av mera ekonomiskt laddadeargument. Då var argumentationen följande: Inte skaman subventionera andras konsumtion. Inte ska mansubventionera andras fritid. Inte ska man subventio-nera de rikas köp av bekvämlighet, och nog ska skat-tepengarna användas till viktigare saker än detta slagsverksamhet.Det är i och för sig okej, sade man lite motvilligt,eftersom det uppdagades att även företrädare förvänstern köpte sig tjänster. var enav dem. var det i och för sig dotterns kompis somutförde det hela, så frågan var om man köpte ellerinte köpte de tjänster det gällde. an-sågs det hur som helst att det var ganska okej att köpatjänster, men man skulle betala dem fullt ut själv.Med den utgångspunkten har man grundlagt ettsystem där bara väldigt få personer med extremt högainkomster har råd och möjlighet att köpa sig en litenlättnad i sin vardag. Med de skatter som vi har i daghar vi en skattekil på ungefär 4. Vad innebär detta?Jo, man tycker att den som ska plocka upp efter enhemma eller vad det är fråga om ska ha en lön på12 , vilket egentligen är en väldigtlåg lön. Det betyder att den som köper tjänsten skatjäna för att transaktionenska vara ekonomiskt försvarbar.Jag vet eftersom jag har tittat på statistiken att detinte är många människor som har en lön på 48 000 kri månaden, inte ens en hyggligt avlönad riksdagsman.Man har alltså med detta begränsat den här typen avföreteelser till ett väldigt litet antal personer. Jag ochmånga med mig tycker att det här är galet. Det finnsfaktiskt ett antal människor som har lägre inkomsteroch som också skulle vilja köpa sig lite avlastning.På det sätt som jag resonerar, som mitt parti reso-nerar och som man nu resonerar i den borgerligafyrpartimotionen skulle man med skattemässiga av-drag göra den här möjligheten mycket lättare till-gänglig för många fler.Det har snart gått , två utredningar harpasserat och ett stort antal motioner har väckts på dethär området, men platt intet har hänt. Motståndet frånvänstern är fortfarande precis lika kompakt. Vi fickexempelvis höra : Vem ska då utföra de härtjänsterna? Som om det skulle vara något kränkandeatt göra detta. Vad är kränkande i att utföra ett arbetesom man får en hyfsad ersättning för?Jag kan ge exempel på vilka som skulle kunnatänka sig att utföra de här tjänsterna, personer somringde och skrev till mig i samband med den härdebatten. Det var en manlig sjukpensionär från , djupt deprimerad av att inte ha någon funk-tion i samhället, som fick sin avi en gång i månadenmed pengar att leva på. Han tyckte att livet var trå-kigt och kände att en ny möjlighet hade öppnat sig förhonom.Han sade: Jag kan inte göra detta , detklarar inte min kropp, men jag kan arbeta några tim-mar . Tänk att även jag kan ha en uppgiftatt fylla!Jag fick brev från en invandrarkvinna i Rosen-gård, som menade att det var jättebra att jag tog uppden här frågan. Vi här är glada över att få göra något- låt vara att detta kanske inte är drömjobbet. Vi ärtacksamma att få in en fot på den svenska arbets-marknaden.Jag fick en röd ros från vår lokalvårdare på insti-tutionen i , med argumentet: "Du är så bra, fördu är den första som sagt att också det jag gör har ettvärde. "Det är några som kan tänka sig att göra detta.De argument jag förde fram då, se-dan, är desamma som man kan använda för att förafram det här förslaget . Då hade vi en hög ar-betslöshet. Det har vi också, inte så hög som1993, men den finns där. Det här var ett sätt att skapaen arbetsmarknad för människor som kanske inte kompetens som behövs på den arbetsmarknad vinormalt sett tänker på men som också vill göra eninsats.Med den här typen av tänkande kan vi få en bättrearbetsfördelning. Människor som arbetar för mycketkan få en viss avlastning, och människor som arbetarför lite kan få någonting att göra. På det sättet mår vialla bättre. Kanske kan det också bidra till att minskasjukskrivningarna, utbrändheten och ohälsan.Vi kan omvandla en svart sektor till en vit sektor.Visst utförs den här typen av arbeten avlönade, mende görs i en svart sektor. Det räcker att alla ni som ärkritiker åker ut till villaområdena, så ska ni få se vadsom händer där efter att de som bor i villorna har åkttill sitt arbete på morgonen.Det vore väl utmärkt om man kunde omvandladetta till ett vitt arbete. Därtill kommer de som utförarbetet att kunna få pensioner och försäkringar ochomfattas av de lagar som gäller andra anställda i dethär landet.Det skulle vara bra för jämställdheten, det vill sä-ga att det skulle ge kvinnor möjlighet att konkurrerapå samma villkor som männen. Varenda man som görkarriär har markservice. I väljer vi att intelåta kvinnor få ta del av den här typen av tjänster. Istället ska vi kvotera in kvinnor på de höga positio-nerna.Den stora poängen med detta är att det skulle för-bättra statens budget. Det skulle ge staten mera peng-ar att satsa på precis det som här såvältaligt har givit uttryck för: vård, skola och omsorg.Det beror på att den här typen av övning inte kostarstaten någonting, av två skäl. För det första finns det ingen vit sektor som man undandrar skattekraft.Detta görs ju eller utförs svart. För detandra skulle staten på detta sätt få minskade utgifterför arbetslöshet, för bidrag av olika skäl och för kost-nader för sjukfrånvaron. Det är alltså bara pluseffek-ter.Frågan är inte, herr talman, om vi har råd att infö-ra en sådan här reform utan om vi har råd att avståfrån den. Det skulle bättra på situationen en hel delför svensk ekonomi.Slutligen ställer jag mig naturligtvis bakom samt-liga moderata reservationer, men jag ställer mig spe-ciellt mycket bakom reservation 12, under punkt 12.Inte trodde jag i min vildaste fantasi se-dan när jag väckte det här förslaget att jag skulle ståhär i denna talarstol och försvara vår motion.Jag tycker att det är hemskt trevligt.Anf. 61 () replik:Herr talman! En lite skämtsam infallsvinkel: Densom var skyldig till - eller gjorde en bra insats; detska jag inte bedöma nu - att fickgöra framträdandet på det socialdemokratiska eko-nomiska seminariet på för ungefär tio årsedan är statssekreterare i . Olika vägar kan vi gå här i livet.Herr talman! Först vill jag säga något om princi-pen bakom hur vi ser på det här. Vi tycker att den typav avsteg som förslag och re-servation nr 12 innebär bryter alldeles för mycket motlikformigheten och den neutrala beskattningen i vårtskattesystem, som parti och Social-demokraterna står för. Det är den principiella invänd-ningen mot förslaget.Låt mig sedan ta mig själv som exempel. Jag till-låter mig faktiskt att tycka att det är fel att någonannan ska betala för att jag ska få städat, i min över-nattningsbostad på eller hemma på i . Jag tycker att det är fel attnågon annan ska betala för det. Oavsett vad säger blir det ju på det sättet, för detska skattesubventioneras på ena eller andra sättet.Anf. 62 () re-plik:Herr talman! Det var väldigt trevligt att bjöd in mig. Han är tillika en av mina gamlastudenter, och en mycket begåvad student. Jag hand-ledde honom i hans uppsats, och den var mycket bra.Jag tycker att han gjorde ett mycket klokt val.När det gäller det här med att betala för vad, är detklart att man kan ha en utgångspunkt att vi ska göraallting själva. Jag utgår från, herr talman, att ArneKjörnsberg delar mycket jämlikt, broderligt och sys-terligt på sysslorna i hemmet. Det är väl inte så att detär fru som gör de här sysslornautan att få någon betalning?Det är en utgångspunkt att vi ska dela på allting.Men jag tycker att detta är en konstig utgångspunkt.Jag företräder en idé om att var och en gör det man ärbra på, och sedan byter man med varandra. Man byterpå marknadsmässiga, rimliga och acceptabla nivåer.Genom att göra den här typen av konstruktion som vitalar för här, är det en garanti för att lönen för demsom utför de här sysslorna kan hållas på en anständignivå. Skulle man välja andra lösningar, som föresla-gits på annat håll, skulle det leda till att lönesprid-ningen blir mycket större. Det här är faktiskt ett sättatt hålla ihop löneskalan.Ytterligare en punkt är den här: Varför accepterarman att vi får göra skattemässiga avdrag för andraaktiviteter, till exempel att resa till och från sitt arbe-te, köpa pensionsförsäkringar och liknande? Varföriakttar man inte denna likformighetsprincip i de avse-endena?Anf. 63 () replik:Herr talman! För att kunna göra jobbet behöverman ta sig dit. Det är det enkla svaret. Det är därförman får göra avdrag för att resa till och från jobbet.Mer komplicerat är det inte.Anne-Marie kan naturligtvis detta mycketbättre än jag, dels därför att hon är professionell påområdet, dels därför att hon har den geografiska när-heten. vet naturligtvis att man iDanmark först hade en ganska hög nivå och att detkostade alldeles för mycket pengar för den danskastatskassan så att man sedan var tvungen att sänkanivån. Det blev också, som mycketriktigt påpekade, ganska få jobb. Man brukar i Dan-mark tala om att det är i intervallet 5 000-7 000 -eller 4 000-6 000; jag är något osäker.Sedan har vi gränsdragningsproblem. visade bara genom att citera ur er reservationvilka gränsdragningsproblem som skulle uppstå. Jagtycker att vi har alldeles tillräckligt med gränsdrag-ningsproblem i vårt skattesystem utan att vi ska tillfö-ra några fler.Tro mig eller inte, , men detvore förmätet av mig - och det kanske ligger utanfördenna debatt - att redovisa hur vi i vårt hushåll klararhushållsnära tjänster.Anf. 64 () re-plik:Herr talman! Det låter betryggande. Jag utgår frånatt det är en jämlik fördelning mellan hushållstjäns-terna.Jag ska inte förneka att här finns gränsdragnings-problem. Det finns här, liksom i alla andra samman-hang när det gäller beskattning. Men jag menar attproblematiken med gränsdragningen inte är av sådanart att den i sig är ett skäl för att inte ha den här typenav skattemässiga avdrag.Man tar ofta exemplet . Jag ska er-känna att det var ett tag sedan jag fick information omvad som hände där.Däremot säger man väldigt lite om erfarenheternafrån ett svenskt pilotfall, den försöksverksamhet sompågick i inom projektet . Det varegentligen väldigt positiva scenarier därifrån. En radmänniskor ville arbeta med uppgifterna. Det var enväldigt stor efterfrågan på tjänsterna, och man lyck-ades få till stånd en struktur som var väldigt fördel-aktig. Man finansierade det bitvis genom EU-pengar.Det var en försöksverksamhet, och man lade ned denefter - tyvärr, för jag tror att många saknardetta.Det som är viktigt i den här diskussionen handlarom några saker. Det handlar framför allt om hur manser på kostnaden. Där har det bitit sig fast en uppfatt-ning att det här kostar någonting. Det är det som ärmin grundläggande kritik mot dem som kritiserarförslaget, därför att detta kostar ingenting. Just därförbör man införa denna typ av möjlighet. Det finns såmånga fördelar med det. Därför menar jag att det voreväldigt trevligt om fler partier än ändradeuppfattning i frågan.Anf. 65 ():Herr talman! I bor det ca 3,8miljoner människor. Det är ett av norra vik-tigaste potentiella tillväxtcentrum. Till exempel finnsdet tio universitet i området.Hade regionen legat bara i ett land hade vi säkertkunnat ta till vara de här tillväxtmöjligheterna mycketbättre. Men regionen har varit delad av geografiskaoch legala diken. Det ena diket, , överbryg-gade vi , och finns en växandeintegrerad regional trafik mellan och södraSverige. Men det andra, olika regelverk i skatte-,försäkrings- och pensionssystem, är fortfarande ettstort hinder.Det är framför allt två förhållanden som kraftigtmotverkar integrationen. Det ena är att skattereglernainnebär att man inte betalar skatt till den kommun därman bor om man arbetar på andra sidan sundet. alltså inte pengar till den kommun där man fårservice, där barnen går i skola, där man får vård et-cetera. Därutöver, vilket jag har aktualiserat i en an-nan motion, omfattas en dansk av begränsningsregelnnär det gäller fastighetsskatten om inkomsten skattas iDanmark, och betalar därmed betydligt lägre fastig-hetsskatt än grannen i ett likadant hus. Var och enförstår att det här kommer att leda till stora spänning-ar mellan grannar och i kommuner, och den här ut-vecklingen går faktiskt fort. Jag läste senast för ett partimmar sedan att redovisade att antaletdanskar som köper bostad i ökade med 40 %under förra året. Det beror på att vi har betydligt lägreboendekostnader i Sverige.Men det andra förhållandet är att de som verkli-gen arbetar på bägge sidor sundet, som kanske ärnågra dagar på danska sidan och påsvenska sidan, drabbas av en fullständig oförutsäg-barhet när det gäller skatter och avgifter. Det drabbaralla som jobbar på konsultbasis, och det har drabbatde företag som har gått före och uppmanat sina an-ställda att vidga sin kompetens genom att jobba ifabrik och på kontor på bägge sidor sundet.Tyvärr har många företag och enskilda blivitbrända och avbrutit de här försöken. avråderman snarare från att gå över nationsgränsen. Det härär mycket allvarligt, eftersom bilden av att det äromöjligt att arbeta sundsöverskridande nu satt sig sådjupt i medvetandet både hos företag och enskilda attuppförsbacken blir svår när vi väl har löst detta.Det positiva klimatet som fanns i samband medbroinvigningen kommer att bli svårt att återskapa.Därför vill jag naturligtvis att de här problemen skalösas fort. Helst skulle de ha lösts sedan.Många med mig har med spänning följt alla deadlinesom har satts upp för samarbete och förhandlingarmellan den svenska och den danska regeringen, mentyvärr har vi aldrig blivit bönhörda. Jag vill minnasatt det senast var den nytillträdda borgerliga regering-en i som direkt utropade att man skulle lösadet här . Efter de här dagarna visadedet sig att det var fullständigt omöjligt att kommafram till en lösning.Det har varit många sådana här deadline, och tå-lamodet börjar faktiskt tryta. Man ska komma ihåg attdet är en hämsko på tillväxten i , entillväxt som skulle komma hela och helaDanmark till del. Eftersom det tycks ta en sådan tidatt nå en ordentlig överenskommelse om långsiktigaregler har jag i min otålighet i min motion föreslagitatt vi ska införa ett provisoriskt system med ett ge-mensamt skattekonto. skulle dåkunna göra rätt för sig och veta att de inte drabbas aven skattesmäll i efterhand och att de har rätt till deförsäkringar och de förmåner som hänger sammanmed avgifter och skatter som de betalar. Sedan får välländerna göra upp om hur pengarna ska fördelas, menden enskilde ska veta att han har gjort rätt för sig.Jag kan, herr talman, mycket väl förstå att skat-teutskottet vänder sig mot ett sådant här bastardför-slag, och jag vet att skatteutskottet mycket väl har sattsig in i problematiken, bland annat med en hearing.Men det är och lite mer, och fortfarandeär frågan inte löst. Många skåningar ställer sig fråganom det hade varit lika svårt att lösa den här proble-matiken om hade varit den ena parten ochinte västra talman! Jag lovar dyrt och heligt att åter-komma och plåga utskottet tills frågan är löst.Anf. 66 TALMANNEN:Jag vill först säga att jag tycker att detta har varitväldigt intressant och värdefullt. De nya debattformersom har varit i samband med det här betänkandettycker jag har fungerat väldigt bra. Ni har tagit repli-kerna här framför mig, och utskottet och kanske övri-ga har suttit runt talmanspodiet. Jag hoppas att detfortsätter på det här sättet och att det sprider sig tillövriga ledamöter, så att man ser fördelarna med detta.Jag ser också att ni har haft den här fyraminutersin-ledningen. Den kunde jag inte höra själv, men jag seratt det kommer att fortsätta så när det gäller utskottetsbetänkanden. Det är säkert också mycket bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )13 § Allmänna motioner om företags- och kapi-talbeskattningFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU8Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskatt-ning.Anf. 67 ():Herr talman! Vi ska debattera skatteutskot-tets förslag och ett antal motioner från den allmännamotionstiden som gäller frågor med anknytning tillbeskattning av företag och deras ägare.61 motioner är avlämnade i ärendet där det före-slås ett antal förändringar av de befintliga lagar somvi har. I många fall är motionerna likalydande medmotioner som har avlämnats ,men då motionärerna har fått avslag på demåterupprepar de dem nu med samma krav.Många av de ämnen som motionärerna tar upp ut-reds, analyseras eller bereds redan av regeringen.Något ärende ligger dessutom hos EU-kommissionenför behandling. Därför tycker vi inte att det kan ansesvara påkallat med någon ny insats.