prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Jag är helt övertygad om att denärade ledamoten har rikliga tillfällen att rikta denfrågan direkt till . 35 ():Herr talman! Jag är medveten om att Socialdemo-kraternas gruppordförande inte är medlem av reger-ingen, men hon pratade då om hur regeringen jobba-de, och därav min fråga.Jag blev så förskräckt när det stod så här i en ru-brik i största tidning: Socialdemokraterförhalar obekväma beslut i . Jag ringde ochkollade med den aktuella journalisten, en mycketseriös journalist som heter , och hanhade varit på presskonferensen och bekräftade att honsade att regeringen jobbade så. Då tycker jag att det ärstatsrådet ansvarsområde. Jag har ingen möj-lighet att ställa någon fråga här i kammaren till denaktuella ledamoten. Det var regeringens arbetssätt detgällde.Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan garantera frågeställaren ochriksdagen i övrigt att vi tar på största allvar.De tillkännagivanden som gör respekterarregeringen. Vi har ett sådant arbetssätt och en sådanrelation till . Det fungerar alldeles utmärkt.StudentbostäderAnf. 37 ():Herr talman! Jag skulle vilja sjunga: "Sjungomstudentens lyckliga dag." Med anledning av det villjag ställa en fråga till statsrådet , nämligen omstudenternas situation i min hemstad är väldigt positivt att vara i . Vi hartvå stora universitet, SLU och det traditionella, ochmånga söker sig hit. Man tycker att det är en brastudieort, och det finns en god tradition i det.Men det finns ett problem. Utbildningsplatsernabyggs ut, och det är bra att staten ger resurser till det,men bostadsbristen hämmar utvecklingen. Därför villjag ställa en fråga, inte om investeringsbidrag, som vihar pratat mycket om, utan om mark och om statensansvar.Akademiska Hus och har jumark till sitt förfogande, men bolagen har inte haftsom uppgift att tillgodose behovet av studentbostäderutan mera lokaler för universitetsstudier. Jag skullevilja fråga statsrådet om han är beredd attändra på det så att man också får in ett krav på ska få en balans mellan lokaler för studier ochstudenternas bostäder.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag är inte i detalj insatt i markför-hållandena och de planer som Akademiska Hus har iUppsala. Jag ska naturligtvis undersöka den saken,men jag kan inte på rak arm ge ett svar till RigmorStenmark på den här punkten.Jag vill ändå tillägga att vi nu går in med ett kraf-tigt utökat investeringsstöd till studentbostadsbyg-gandet, som innebär att det finns goda ekonomiskaförutsättningar för att bygga i kapp den brist på stu-dentbostäder som jag är väl medveten om att vi harbåde i , i och på en delandra håll i landet.Anf. 39 ():Herr talman! Det är ju angeläget att studenterna,när de nu på vårterminen går ut och sjunger sina gla-da studentsånger också känner: Å, vad härligt att fåkomma tillbaka till nya studier ! Då måste manfaktiskt lösa det här med markfrågan. Det hjälperliksom inte med bara investeringspengar.Då finns det också en annan fråga som har medsamhällsplanering att göra. Den har att göra medöverklagandesystemet och . Vihar ju en översyn av , och jag villfråga statsrådet: statsrådet beredd att med kraft setill att vi förändrar överklagningssystemet?Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att en utredning seröver plan- och bygglagstiftningen. Den har blandannat i uppgift att med förtur titta på planprocessenoch försöka åstadkomma en snabbare och enklareplanprocess. I avvaktan på det har regeringen på olikasätt försökt snabba upp förfarandet inom ramen fördet nuvarande systemet. Vi har gett länsstyrelsernadirektiv om att behandla planärendena inom loppet avtre , och regeringen har samma ambitio-ner på regeringsplanet. I avvaktan på utredningen harvi vidtagit åtgärder. Sedan får vi se vad utredningenkommer fram till när man ska presentera sitt betän-kande senare i höst.HembränningAnf. 41 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet vet ju att alkoholkonsumtionen har ökat dras-tiskt och att svensken dricker ca bränn-vin . Men en aspekt av drickandet som sällannämns är den ökande konsumtionen av hembränt -detta också bland mycket unga människor. I en färskundersökning som har presenterats i norra delarna avmitt hemlän visade det sig att varannan niondeklassa-re drack hembränt och att av eleverna kän-de till någon som hade hembränningsapparat.Min fråga till är således: Vilkaförebyggande åtgärder avser attvidta för att stoppa hembränningen och på det sättetockså förebygga att alltfler unga människor hamnar ialkoholmissbruk?Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att hembränningenfortsättningsvis är ett stort problem. Som RagnwiMarcelind sade: Utöver diskussionen om den totalakonsumtionen är också hembränningen alltjämt ettstort problem.Jag tror att man behöver jobba på två sätt. Det enagäller att förebygga alkoholkonsumtionen som sådanbland unga människor. Vi har en alkoholpolitiskhandlingsplan som antog för drygt ett årsedan där man satsar sammanlagt 550 miljoner kro-nor för att bland annat bygga upp enalkohol- och drogförebyggande verksamhet i kom-munerna och landstingen. En del av de pengarnafördelas via länsstyrelserna, också, utgår jag ifrån, idet län talar om.Då handlar det just om att jobba med ungdomarför att varna för riskerna med hembränt. Man vetaldrig riktigt vad man får i sig. Det är viktigt att po-ängtera. Jag talade med min norska socialminister-kollega , och där har mannu en stor affär som handlar om att människor hardött därför att de har fått i sig metanol.Man vet aldrig vad man får i sig, och man tar oer-hört stora risker både när man tillverkar detta och närman dricker det som är tillverkat under osäkra för-hållanden och hembränt.Den andra delen är naturligtvis att bli bättre påbrottsbekämpning. Detta är ju brott. Det handlar omatt stärka rättsväsendet när det gäller polisinsatser,domstolar, åklagare och övrigt.Anf. 43 ():Herr talman! Tack för det, . Ja,visst är det brott. Trots det är det bara två styckensom åker fast i mitt hemlän för att de har gjortnågot brottsligt. Det bevisar ju lite grann hur viktigattityden till hembränt är. Det oroar mig väldigtmycket att det är mer eller mindre okej attdricka hembränt. Det är den attityden som vi måstearbeta brottsförebyggande med.Morgan sade att den alkoholpolitiskahandlingsplanen också ska inbegripa det här proble-met. Det är 100 flickor per 100 000 invånare i åldern10-14 år som hamnar på akuten för alkohol-förgiftning.Min fråga är då: Finns det någonting mer konkretsom kan peka på som drastisktkan förändra situationen nu? Den är akut.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att jag har nämnt konkretaåtgärder. Vi går in med pengar till drog- och alkohol-förebyggande arbete ute i landet, och det är ganskamycket resurser.I fråga om att informera, riktat mot ungdomar,måste vi bli mycket bättre. Här gör Alkoholkommit-tén ett väldigt gott arbete, med de resurser som dehar. För att möta den relativt kraftiga ökningen avalkoholkonsumtionen, framför allt i ungdomsgrup-perna, måste vi bli ännu bättre.Jag avser att försöka ta nya initiativ på det härområdet för att vi ska kunna möta den här utveckling-en, både när det gäller förebyggande åtgärder och närdet gäller vårdinsatser så småningom.Det är riktigt, som påpekar, attbland de ungdomar som kommer in för alkoholför-giftning har andelen flickor fyrdubblats och andelenpojkar tredubblats . Det är en viktig varnings-signal om att det här är ett problem som vi måste tapå allvar.Världslägets påverkan på EuropasamarbetetAnf. 45 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet har skolungdomar från här i dag.Ungdomar är mycket intresserade av internationellafrågor och vill engagera sig för att vara solidariskamed ungdomar i andra länder.Det är en orolig tid vi lever i , ochdet har varit en orolig tid även inom utrikespolitiken.Kan förklara för ungdomarna här ochför mig om den här oroliga utrikespolitiken har på-verkat länderna inom EU och om den har påverkatsamarbetet med den gemensamma valutan?Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Det är en riktig iakttagelse att deneuropeiska unionen harvarit utsatt för mycket stora inre konvulsioner i an-slutning till . Olika EU-länder har hamnatpå olika linjer, och det har varit hårda ord mellan deländer som har haft olika synpunkter.Samtidigt är det helt klart att samarbetet kring detsom är EU:s inre kärna, den inre marknaden och dengemensamma valutan euron, fortsätter. Ingen harställt krav på att resa handelshinder mellan Spanienoch bara därför att man har olika uppfatt-ningar om hur man skulle avväpna . I det somär EU:s inre kärna, den inre marknaden och den ge-mensamma valutan, fortsätter samarbetet. Det fördju-pas dessutom, och det kommer att fördjupas än mer ioch med utvidgningen. Vi som står utanför eurosam-arbetet kommer att bli än mer utanför när unionenutvidgas med ytterligare tio medlemmar.Anf. 47 ():Herr talman! Min följdfråga blir just om de ländersom nu står i kö och vill bli medlemmar i ochkomma med i den gemensamma valutan: Hur påver-kas samarbetet om de ser att det är oroligt inom utri-kespolitiken? Påverkar det också steget för de härländerna in i den gemensamma valutan?Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Det är ett väldigt starkt stöd för EU-medlemskap i kandidatländerna. Vi har en rad folk-omröstningar framför oss , härnäst i . Det ärsamtidigt folkomröstningar i kandidatländerna kringden gemensamma valutan. De har ingen möjlighet attställa sig utanför. De vill heller inte. De vill in i deteuropeiska samarbetets inre kärna, det som rör dengemensamma valutan. När den inre kärnan är starkkommer, i förlängningen, möjligheterna att driva engemensam utrikes- och säkerhetspolitik att bli bättre.Visserligen har vi haft problem med den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken i anslutning tillIrakkriget, men har vi gjort väldigt storaframsteg . Se till exempel påEU:s syn på hur man ska hantera konflikten i Mellan-östern. För fyra var det fullständigtorimligt att tänka sig att , med sina historis-ka relationer till palestinierna, och engelsmän ochtyskar, med sina historiska relationer till , i daghar en gemensam ståndpunkt, inte minst tack vare ettväldigt idogt arbete av . Vi ska intedöma ut den gemensamma utrikes- och säkerhetspo-litiken bara därför att vi har haft problem i sambandmed Irakkrisen.Utbildning av servicehundarAnf. 49 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till socialmi-nister . Jag tror att det är hans fråga.Om socialministern inte kan svara kanske göra det.För några veckor sedan hade vi besök här i riks-dagen av rörelsehindrade personer med servicehun-dar. En servicehund är en hund som hjälper och bistården rörelsehindrade med att plocka upp tappade sa-ker, hämta telefon, öppna dörrar och så vidare. Ut-bildningen av dessa hundar sker helt och hållet, enligtuppgift, på ideell basis och med sponsring. Den rörel-sehindrade får själv inköpa hunden. En hund kostar , och alla kan inte göra detta. Dethär handlar om livskvalitet för de rörelsehindrade.Därför är min fråga: Kan socialministern tänka sigatt se över det samhälleliga stödet till just denna verk-samhet?Anf. 50 Socialminister ():Herr talman! tar upp en jät-teviktig frågeställning. Den hör inte längre formellttill mitt område, vilket den gjorde tidigare när jagockså var ansvarig för handikappfrågorna. Det ärBerit Andnor som sysslar med dem nu.Hela frågeställningen om att garantera den här ty-pen av stöd är jätteviktig. Det har påpekats i mångasammanhang att samhällets stöd inte fungerar riktigt,att man får vänta och inte får den hjälp manbehöver.Jag vet inte i vilken mån det just nu sker en över-syn, men jag lovar att föra orooch frågeställning vidare till . Det ärviktigt att vi ser över detta. Det har påpekats från deorganisationer som har medlemmar som är beroendeav den här typen av stöd.Anf. 51 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag hoppasverkligen att pratar med det här.Som jag sade handlar det om livskvalitet. Men detär också en besparing för hela samhället, för de somhar servicehund behöver inte lika mycket hjälp. Ut-bildningen av ledarhundar till synskadade sker medsamhällets resurser, och synskadade får hunden utankostnad.Jag är väldigt tacksam om denna fråga tas på väl-digt stort allvar, just för de rörelsehindrade.Anf. 52 Socialminister ():Herr talman! Jag kan bara upprepa mitt tidigarebesked till . Det är rätt viktigtatt göra den distinktion som hon gör. För ledarhundarfinns det åtminstone en organisation som fungeraroch ett samhälleligt ansvar som är mycket tydligt.Man upptäcker nu i allt större utsträckning att mankan få stöd och hjälp på ett annat sätt än det som ärden traditionella ledarhunden. Det är detta som haruppmärksammats från handikapprörelsen, och det harpåpekats. Det är viktigt att vi undersöker möjligheter-na att ge ett stöd från samhällets sida när det gällerutbildning och utveckling för den här typen av hun-dar.Obalanser i kommunernaAnf. 53 ():Herr talman! Om jag säger prognoser på jättestorakommunala underskott, känner en stor del av Sveri-ges befolkning igen sig. Vi får i stort sett nurapporter om kommuner som redovisar just storaunderskott . flaggar kommunernaför besparingar, som drabbar skola, vård och omsorg.Kontrasten är alltså påtaglig mot vad som sades ivalrörelsen från Socialdemokraterna. Till detta kom-mer nu vad den pågående arbetskonflikten kan kom-ma att leda till.Regeringen har länge flaggat för en propositionsom skulle ge tydligare och skarpare regler för kom-munernas ekonomiska hushållning. Bland annatskulle det komma förslag som skulle stärka denkommunala revisionen och ge den möjlighet till tidi-gare ingripanden när kommunala budgetar inte hålls.Min fråga till kommunminister : När ska regeringen sluta att göra ingenting åt defortgående stora obalanserna i alltfler kommuner? Dethär är en fråga om skydd för kommunmedborgarna.Varför kommer inte regeringens aviserade förslag?Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att utvecklingen i kommunsektorn inger oro.Den internationella lågkonjunkturen och de sämretillväxtförutsättningarna drabbar också kommunsek-torn, inte bara staten. Skatteunderlaget ökar inte likakraftigt längre.Vi arbetar med frågan om en proposition om godekonomisk hushållning. var inte det underlag somvi fick från den statliga utredningen tillräckligt håll-bart för att kunna läggas fram som ett lagförslag. Detblev ganska sönderkritiserat under remissarbetet. Menvi arbetar med frågan.Jag kan också göra reflexionen att svaradeStockholms läns landsting och i föri stort sett hela underskottet i kommunsektorn, dettaefter av moderatstyre i de två landstingen. Jagtror nog att vi som partiföreträdare har uppgifter attgöra också på hemmaplan när det gäller att inskärpavikten av god ekonomisk hushållning.Anf. 55 ():Herr talman! Alla underskott är av ondo, och detär väldigt viktigt att man åtminstone gör allvarligaförsök att hålla de budgetar som den folkvalda för-samlingen har antagit.Jag vill för egen del säga att det är viktigt att detså kallade balanskravet inte luckras upp. Men dettaatt regeringen inte har kommit med den aviseradepropositionen har ju tolkats som att regeringen intelängre ser så allvarligt på dessa stora överskridanden.Å ena sidan ser vi kommuner som tar tag i sinaproblem och når resultat. Å andra sidan ser vi kom-muner som låter detta få fortsätta och får stora under-skott. Då är min fråga: Vad är egentligen den kon-kreta anledningen till att den här propositionen inteläggs fram?Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Jag konstaterar än en gång att Mode-raterna inte tog ansvar för den ekonomiska situatio-nen i och iSkåne utan medvetet körde ekonomierna i sank. Detär ett politiskt ansvarstagande som jag efterlyser frånmoderat håll.Propositionen har blivit försenad därför att un-derlaget från den statliga utredningen inte höll förremissbehandlingen. Vi har därför tagit ett omtag iarbetet med att ta fram en proposition om god eko-nomisk hushållning.Jag har gång på gång i denna kammare understru-kit betydelsen av att ha ordning och reda i den kom-munala ekonomin och att balanskravet är viktigt. Detär viktigt för att vi inte ska förbruka mer resurser förkommande generationer. Det är viktigt för att vi skaha beredskap att möta den stora demografiska utma-ning vi har framför oss.Nu har vi lite kärvare tider i kommunsektorn.Även om regeringen i vårpropositionen aviserar etttillskott - en fortsättning på sysselsättningssatsningenoch på 200-kronan, sammanlagt 4,3 miljarder - stårvi inför en besvärlig situation under det kommandeåret. Denna situation blir än besvärligare om man skafölja budgetalternativ, som innebär enneddragning med 2 ½ miljard på statsbidragen tillkommunerna och landstingen.Insatser för bostadslösaAnf. 57 ():Herr talman! Jag har också en fråga till Lars-ErikLövdén.I finns det ca 10 000 bostadslösa, varavnågot tusental är hemlösa. Bland de bostadslösa finnshundratals barn, bland annat i ministerns egen hem-stad . Allas rätt till en bostad finns inskriven igrundlagen och borde vara en självklar social rättig-het. Till största delen är det här ett storstadsproblem,men tyvärr finns det hemlösa och bostadslösa även ikommuner med tomma lägenheter.Min fråga blir då vad ministern tänker göra för attsudda bort denna skamfläck från den sociala bostads-politiken.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Det är en väldigt allvarlig frågeställ-ning som tar upp. Vi går in - ochdet är samarbetspartierna och Miljö-partiet med på - med ett kraftigt ökat investeringsstödför produktion av hyreslägenheter till rimliga kostna-der. Tar kommunerna den utmaning det innebär attkraftigt öka bostadsbyggandet i storstadsområdenatror jag också att vi kan hantera en del av den pro-blematik som tar upp.Sedan har vi under den gångna mandatperiodentillsammans lagstiftat om ett kommunalt bostadsför-sörjningsansvar. Det är ett bostadsförsörjningsansvarsom innefattar alla befolkningsgrupper och kanskesärskilt ett ansvar för de riktigt utsatta människorna.Kommunerna har alltså ett lagstiftat ansvar föratt ordna boende åt den grupp av personer som OweHellberg tar upp i sitt inlägg.Det finns anledning att gång på gång skärpa ochinskärpa kommunernas ansvar för att åtgärda den härproblematiken.Anf. 59 ():Herr talman! Vi är naturligtvis glada över detökade bostadsbyggandet och bostadsförsörjningsla-gen. Men det räcker inte, ministern!De här problemen finns beskrivna i det utred-ningsbetänkande som lämnadeifrån sig med en rad förslagom hur man ska lösa den här problematiken. Manföreslår obligatorisk bostadsförmedling, bostadsan-visning för kommunerna när det gäller både kommu-nala och privata lägenheter och en rad andra åtgärder.Nu verkar det som om Hemlöshetskommitténsbetänkande har fastnat på . Dåundrar jag vad ministern tänker göra för att det ska blinågonting av den här utredningen och vilka förslaghan tänker komma med för att lösa de här problemen.Det krävs andra åtgärder än dem som ministernnämnde i sitt första anförande.Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! En nyckelfråga i framför allt stor-stadsområdena är att öka bostadsbyggandet. Utan ettökat bostadsbyggande får vi inte fram en situation påbostadsmarknaden där vi kan tillgodose människorsbehov av bostäder.Sedan handlar det ju inte bara om bostadsfråganutan också om insatser på missbruksområdet. Dethandlar om insatser i form av träningslägenheterinnan man kommer ut på den ordinarie bostadsmark-naden. Vi har ju ett särskilt stöd för att initiera pilot-projekt när det gäller hemlöshetsproblematiken somSocialstyrelsen administrerar. Det stödet är till för attstimulera kommunerna till nytänkande när det gällerinsatser för de hemlösa.Det handlar alltså både om åtgärder för att allmäntskapa en bättre balans på bostadsmarknaden och omspecialinriktade insatser för de hemlösa som är i be-hov av det.KemikaliepolitikenAnf. 61 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministerLena Sommestad.Riksdag och regering kommer ju att få mångaspännande och utmanande arbetsuppgifter framövermed anledning av den nya kemikaliepolitik som mil-jökommissionären presenterade , tror jag. Det är ett oerhört omfattande område attta sig an - hundratusentals olika ämnen varav en delär mycket farliga.En del kritik har riktats mot förslaget just när detgäller de farligaste ämnena. Den svenska hållningenhar ju varit att de farligaste ämnena ska ersättas avmindre farliga där sådana finns och är lika bra. Dennaså kallade substitutionsprincip verkar ha försvagats iförslaget från miljökommissionären. Hur ser miljö-ministern på detta, och hur vill hon arbeta med fråganfrån svensk position?Anf. 62 Miljöminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt, , att vi har ett stort arbete framför oss när detgäller kemikaliepolitiken, och har varit starktdrivande i kemikaliefrågorna och bidragit mycket tillatt vi nu har det här förslaget från kommissionen.Det är alldeles riktigt att vi har förhandsinforma-tion om att det som kallas substitutionsprincipen, somalltså betyder att man ska ersätta, har försvagats i dethär förslaget. För oss är det här en mycket viktigprincip. Den finns i den svenska kemikaliestrateginoch den utgör en hörnsten.Innan vi kan säga hur vi ska förhålla oss måste vistudera det här förslaget, som alltså precis har lagtsfram. Det arbetet inleds nu på . Vifår bedöma vilka förändringar som har skett i kom-missionens förslag i förhållande till de strategier somtidigare har diskuterats inom kommissionen och åter-komma med i vad mån och på vilket sätt vi frånsvensk sida ska agera. Men från vårt håll är substitu-tionsprincipen mycket viktig.Låt mig dock säga att det finns andra delar avkommissionens förslag som ser mycket bra ut, ochdet gläder oss.Anf. 63 ():Herr talman! Jag kan inte påstå att jag har lästhela förslaget. Men de uppgifter som har presenteratsär glädjande i vissa delar, precis som miljöministernsäger. Men det här är inget förhandsbesked längre,utan förslaget finns utlagt och presenterat på press-konferens. och Kemikaliein-spektionen har kommenterat det och sagt att just närdet gäller substitutionsprincipen är det fara å färde.Jag skulle vara trygg och glad om miljöministernhär kunde säga att den svenska positionen liggerfast, att vi kommer att driva detta hårt i ministerrådetoch i arbetet med att svara på remisser och i det ar-bete som miljö- och jordbruksutskottet tillsammansmed departementet ska göra i den här frågan.Anf. 64 Miljöminister ():Herr talman! Jag försäkrar att våra positioner ikemikaliepolitiken ligger fast och att vi kommer attdriva dessa frågor hårt. Det har vi alltid gjort i EU-sammanhang när det gäller kemikaliefrågorna. Dockmåste vi naturligtvis se efter på vilket sätt man harförsvagat den här principen.Eftersom förslaget lades fram i går har våratjänstemän, liksom jag, bara tittat på det inlednings-vis. Vi vet att man har försvagat den här principen pådet sättet att man vill ge möjligheter att göra mergenerösa bedömningar av vad som så att säga är soci-alt och ekonomiskt för dyrt att genomföra. Det tyckervi inte är acceptabelt. Och vi kommer att driva denhär frågan hårt, det kan jag försäkra. Men vi ska ock-så gå igenom kommissionens förslag grundligt innanvi kommer till med våra positioner.ÄgarlägenheterAnf. 65 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLars-Erik . Det råder stor bostadsbrist, och jagvill fråga: När kommer propositionen angåendeägarlägenheter?Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har ännu inte tagit ställ-ning till den utredning som har lagt fram ett förslagom ägarlägenheter och som har remissbehandlats. Dethar gått ganska sedan remissbehandlingenavslutades, så jag kan inte ge ett svar på när ensådan proposition kommer.I dag har regeringen fattat beslut om en proposi-tion om tredimensionell fastighetsbildning. Den frå-gan är väldigt viktig för bland annat Stockholmsvidkommande, därför att detta frigör byggbara ytorframför allt i de centrala delarna av somkan underlätta bostadsbyggandet.Men frågan om en proposition om ägarlägenheterber jag att få återkomma till.Anf. 67 ():Herr talman! Det här är oerhört bekymmersamt.