prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:57Torsdagen den 13 februariKl. 12.00 - 15.55Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 februari.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fakta-promemorior om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM35 Om undantag från sanktioner avhumanitära skäl KOM (2003) 41 till justitieut-skottet2002/03:FPM36 Förslag till förordning om stadga föreuropeiska föreningar till lagutskottet3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:159Till riksdagenInterpellation 2002/03:159 av ekonomin i kommuner och landsting kommer attbesvaras torsdagen den 20 februari.Anledningen till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 6 februari 2003FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:160Till riksdagenInterpellation 2002/03:160 av omöversyn av det kommunala folkomröstningsinstitutetkommer att besvaras den 20 februari.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 7 februari 2003FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:175Till riksdagenInterpellation 2002/03:175 av () omrättssäkerheten för asylsökandeInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 7 mars.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 11 februari 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:177Till riksdagenInterpellation 2002/03:177 av () om alkoholreklam i tidningarInterpellationen kommer att besvaras av folkhäl-so- och socialtjänstminister tisda-gen den 4 mars.Skälet till dröjsmålet är inplaneradeengagemang.Stockholm den 11 februari 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschef4 § Svar på interpellation 2002/03:146 om tra-fikansvaret för HolmönAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta för att förbindelserna till Holmönsnarast ska få en långsiktig och hållbar lösning.Frågan är ställd mot bakgrund av nuvarande lös-ning på förbindelserna mellan fastlandet och Holmön.Umeå lokaltrafik svarar för hydrokoptertrafik vinter-tid och för båttrafik övrig tid. På Holmönfinns ett nittiotal fastboende, och ett drygt tiotal per-soner önskar dagpendla den ca 9 kilometer långasträckan mellan och fastlandet.BREV-utredningen föreslog i sitt slutbetänkandesommaren att Rikstrafiken ska ges i uppdrag attuppta förhandlingar med berörda kommuner, trafik-huvudmän och fastighetsägare om huvudmannaskapoch kostnader för driften av de transportlösningarsom inte är regelrätta väg- eller färjeförbindelser.Utredningen föreslog att statens framtida engage-mang huvudsakligen skulle ske i form av statsbidrag.En mängd remissvar har kommit till departementet,bland annat från kommun som är starkt avvi-sande till en sådan förhandlingslösning.Frågan om ansvaret för förbindelserna till , både vinter- och , är ingen lätt fråga.Vore den lätt hade den redan fått den långsiktiga ochhållbara lösning som efterfrågas. Som har jag ett särskilt ansvar för glesbygds- ochskärgårdsfrågor inom ramen för den regionala ut-vecklingspolitiken. Också jag anser att det ska finnas"möjligheter till arbetspendling och rimliga förutsätt-ningar att bedriva besöksnäring". som arbetar kommer att beröra fråganom persontrafik i trafiksvaga områden. Slutbetänkan-det ska lämnas sista juni . BREV-utredningensbetänkande bereds som sagt fortfarande inom Reger-ingskansliet och har getts i uppdrag attkomplettera underlaget. Jag har som ambition attväga olika förslag mot varandra iett sammanhang. Jag planerar att lämna en proposi-tion kring dessa frågor till nästa vår.Anf. 2 ():Fru talman!Holmön gjer se grann om sömmar nman livles opp både gammal å ongman napp se nager blöm å sätt te kammar nman ta se en liten vals å man sjong.Fru talman! är grann , ochdet är grant också. Det är väl värt ett be-sök. Men tyvärr rekommenderar jag inte någon besö-kare att åka till , i varje fall inte en sådan härvinter.Jag får tacka för svaret på min interpellation. Ty-värr ger det ingen tröst till , inte den härvintern och förmodligen inte heller . Detger inte heller någon tröst till mig.Vad gäller och vad som kankomma ut av den har jag heller inte mycket hopp omatt det kan lösa problemen för . Om den motförmodan skulle komma till en lösning är det i vartfall . presenterades i juli2001, skulle remissvaren vara inne påNäringsdepartementet. Först tänker regering-en komma med något förslag.Samtidigt vet vi att räcker bidragen till en-skilda vägar inte till att ens hålla de befintliga enskil-da vägarna i stånd. Bara i har man varittvungen att sänka bidragen till enskilda vägar till15 % under förordningens nivåer.Fru talman! Det kanske hörs att jag har personligaskäl att ta upp den här frågan. Första gången jag åktetill var en vinter. Jag åkte då på en utstakadväg som personal hade stakat ut, och jagåkte bil. Jag blev så förtjust i ön att jag blev kvar däroch veckopendlade i ungefär 15 år.Det är faktiskt också där jag började min politiskakarriär, även om jag inte var politiker då. Jag blev detpå grund av att jag stred för bättre förbindelser tillHolmön. Då handlade det om en färja. Den stridenvann vi. Vi fick en färja. Den var inte så bra som vihade hoppats, men det blev i varje fall en färja.Nu är jag med och strider för en bättre vintertra-fik. Den striden tänker jag också vara med och vinna,fru talman. Det vore nämligen en stor förlust om inteHolmön får fortsätta att vara en levande kulturbygd.Fru talman! Det kan inte vara rimligt att en hel bymed ungefär hundra invånare ska behöva leva med deomänskliga trafikförhållanden som Holmönborna nufår utstå. Om man bor på en ö får man räkna med attvädrets makter en och annan gång omöjliggör resan-de. Det har Holmönborna levat med . Mendet kan inte vara rimligt att statliga utredningar sompågår eller ligger på is eller prestigefyllda myndig-hetspersoner lägger hinder i vägen för goda trafiklös-ningar. Det är vad jag anser är det som sker.Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet. Jag har i min interpellation ganska tydligtredogjort för hur trafiken historiskt har fungerat. Från1998, eller säsongen efter 1996-1997, vill Vägverketinte ta på sig ansvaret för att staka ut en vinterväg.Situationen ser ut så här. Det finns en allmän vägned till varifrån såväl sommar- som vin-tertrafiken går över till . På finns deten allmän väg som går från färjeläget. Det finns ävenallmän väg som går från Vintervägskroken, där dentidigare utstakade vägen över isen hade sin anslut-ningspunkt, och upp till byn.Mellan och och vidare tillVintervägskroken sköter det kommunala bussbolagetUltra kollektivtrafik till först med buss ochsedan med hydrokopter. Hydrokoptern var före 1998ett komplement till snövessla med kälke eller snö-skoter med kälke.Min fråga är följande. Då sträckan på isen mellantvå allmänna vägar används för kollektivtrafikfordon,utgör då sträckan en isväg?Anf. 3 ():Fru talman! Jag får tacka som harväckt interpellationen till ansvarigt statsråd. Jag harockså följt frågan om en förbindelse mellan Holmönoch fastlandet under flera års tid.Det har att göra med att jag har ett personligt en-gagemang; jag bor i närheten av och jag harföljt frågan mycket nära. Jag har också en stark prin-cip, och en bekännelse som jag uppfattade att ocksåstatsrådet gjorde, nämligen att hela ska leva.Jag har själv hört statsrådet säga det, och jag utgårifrån att det är statsrådets absoluta ambition att levaefter detta. Det måste vara utgångspunkten i diskus-sionen.Vad är då ? Interpellanten beskriver Hol-möns historia väldigt väl, så den tänker inte jag upp-repa. Men, fru talman, består också av ettantal människor som av olika skäl har valt att bosättasig på ön . Det finns alltså enlång kulturhistoria på . Förutom att Holmönmed omgivande öar är största natur-skyddsområde i marin miljö är ön belägen ute påöppet hav. Det innebär att av areal ärnaturklassad, det vill säga att här har varitmed och visat ett intresse för Holmön.På bor ett antal människor. Det finns för-skola, skola, äldreboende och affär men också ettfantastiskt båtmuseum där inte minst och Väs-terbottens museum med en del nationella pengarockså har visat ett ansvar. Men det drivs framför alltav ideella människor som engagerar sig för Holmönsoch bygdens historia.Det finns alltså, fru talman, ett antal delar som göratt det är så viktigt att problemet med förbindelsenmellan och fastlandet får en lösning.Jag har diskuterat frågan med kommunalrådet iUmeå kommun, eftersom jag sitter i kommun-fullmäktige, ett antal gånger. Jag har också haft kon-takt med . har även en viktigutvecklingsgrupp i det här arbetet. Jag har varit påHolmön tillsammans med general-direktör. Alla ställer vi samma fråga. Problemet medHolmöns förbindelse med fastlandet måste få enlångsiktig och hållbar lösning.Jag ser fram emot att åtminstone komma ettsteg närmare frågan. Jag måste tillstå, fru talman, attjag tillhör den ganska tålmodiga sorten; jag vet att dettar tid att få sådana här frågor lösta. Det är mångadelar som ska finnas i en lösning. Men denna fråga ärinte ny! Jag har väckt motioner och jaghar fört diskussioner med tidigare ansvariga statsråd ifrågan. Jag har fått nästintill samma svar varje gång.Nu börjar tiden vara liden, och jag tycker att vi måstefå ett besked som är något mer tydligt än atthänvisa till en kommande proposition och vad denska innehålla. Jag återkommer i mitt nästa inlägg meden mer tydlig frågeställning.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Både och beskriver detta på ett bra sätt - de kanhistorien om ön. har också gjort en brabeskrivning i sin interpellation till mig. Jag har varitpå - visserligen - och jag vet attdet är en fantastisk ö. Men alla öar och alla platser ivårt land har ju sin historia och kräver ibland ocksåsina speciella lösningar för att kunna utvecklas. Jagtror därför att vi måste sträva efter att hitta samför-ståndslösningar parterna emellan - från ö till ö ellerfrån plats till plats.I dag svarar för 37 allmänna färjelinjerruntom i vårt land, inklusive . Holmöbåten ärden båt som kanske har minst trafik i fordon räknat,men det är ändå en viktig led eftersom det är denlängsta i distans räknat.Jag är medveten om att förbindelsen till fastlandetsjälvfallet avgör möjligheterna för de boende på plats.Men jag tror också att både och inser att de som jag nu haransvarat för de här frågorna inte är någonting i per-spektivet att det var 1951 som problemen började.Det var då förbindelsen till fastlandet inte längrebetraktades som allmänt underhåll. ochfram till har vi på olika sätt försökt hitta vägaratt lösa problemet med kommunikationerna.Nu har muntligen och skriftligen lovatatt verket svarar för trafiken till dess att vikan bereda de förslag som finns framför allt frånBREV-utredningen, men också från den kollektivtra-fikkommitté som ska ha ett särskilt glesbygdsper-spektiv. Jag kan tyvärr inte rycka ut en del av det somBREV-utredningen föreslagit, utan jag måste se det isitt sammanhang. handlar det nämligen omsvåra gränsdragningsfrågor mellan vem som är ansva-rig för färjor och vem som är ansvarig för båtar. Jagmåste ta ett helhetsansvar för alla våra kommunika-tioner.Jag har ingen ambition att dra ut på frågan längreän nödvändigt. Jag förstår att man är otålig. Men jagvill också säga att detta inte är någon ny fråga. Jag är ändå optimistisk. Jagtror att om vi kan bli överens om att förhandlingslös-ningar för varje plats, där alla parter som berörs fårvara med och diskutera vad som är möjligt och vadsom är lämpligt på just den platsen och till en viss ö,så är det den framkomliga vägen. Öarna runtom iSveriges skärgårdar ser ju inte alls likadana ut. Manhar olika behov.Jag avser alltså att bereda BREV-utredningensförslag och att dessutom väga in de synpunkter somjag kan få från . Tillsam-mans med de aktörer som berörs kan vi då kommafram till en lösning i propositionen nästa vår.Anf. 5 ():Fru talman! Det låter ju bra, men det är mer bråt-tom än så.Sedan jag skrev min långa och innehållsrika inter-pellation har ytterligare några kapitel lagts till trafikhistoria. gav en av företa-garna på ön, , upp och lämnar nuHolmön för att satsa på annan ort. Som starkt bi-dragande orsak anges de dåliga kommunikationerna,som anses omöjliggöra en vidare utveckling av be-söksnäringen.Fru talman! Fram till och med säsongen 1996/97och som i alla fall jag minns ochsom de som bor på och som jag har pratatmed också minns - fast det finns förmodligen en delgamlingar som kanske minns lite längre - så harVägverket med sin färjepersonal, bosatt och statione-rad på , skött utprickningen av en vintervägöver västra . Den går mellan Vintervägskro-ken på och fastlandet. Det bekräftas i enskrivelse från i länfrån att detta har omfattats avVägverkets åtagande. Man skriver:I begreppet Holmöförbindelsen innefattar vi båt-leden , vinterleden över västraKvarken samt de allmänna vägarna på ochde enskilda vägarna med statsbidrag på Ängesön.Fru talman! Tydligare kan det väl inte bli? Jagskäms om vi inte här i kan slå fast attVägverket har klassat vinterleden över västra ingående som en del i vägsystemet för . Ioch med att den också är en kollektivtrafikled så är judetta vad som bör gälla. Är statsrådet beredd att hållamed mig om det?Anf. 6 ():Fru talman! Statsrådet sade i sitt tidigare inlägg attdet här inte är någon lätt fråga. Men vad är lätt ?Det är inget skäl till att frågan inte ska få en lösning.Det är väl en utmaning i sig att man kan ta tag i frå-gor även om de inte är lätta. Jag tycker inte att detskälet är så starkt den här gången.Jag är väl medveten om att statsrådet är ny på justdet här ansvarsområdet. Å andra sidan har vi ju hafttidigare ansvariga ministrar och diskuterat frågan meddem. Det är trots allt Socialdemokraterna som harinnehaft det yttersta ansvaret för hur det ser ut i våraskärgårdar och i hela . Jag kan förstå tanken,men jag tycker inte riktigt att den heller räcker.Fru talman! Jag skulle vilja fråga statsrådet ensak. Det gäller detta med att vi kan bli överens par-terna emellan, som statsrådet sade. Jag har upplevt attväldigt många av problemen legat just där. Jag villverkligen skicka med den frågan. Jag kommer atthålla ögonen på just den delen. Det har varit en evigdiskussion om detta fram . Vi fick juprecis höra att den har pågått parterna emellan underflera tiotals år. Det är , kommunen, länssty-relsen och ytterst staten. Här måste man ha en högambition att bli överens och ta ett ansvar, och där harstatsrådet det yttersta ansvaret.Det står i svaret: "Också jag anser att det ska fin-nas 'möjligheter till arbetspendling och rimliga förut-sättningar att bedriva besöksnäring'." Eftersom denambitionen finns här vill jag veta på vilket sätt stats-rådet avser att driva den här frågan. Vad kommer ipropositionen? Finns den här frågan med i proposi-tionen?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! I mitt svar har jag just talat om att denhär frågan finns med i propositionen som jag planerartill . Hade frågan varit enkel hade någonansvarig kommunikationsminister före mig löst frå-gan, eftersom den har funnits här . Jagtycker att det är tid att lösa den . Men jag inserockså, med de problem som vi i har med vårskärgård, med våra öar och med vårt behov av kom-munikationer för att verkligen göra rundare,att vi måste hitta olika lösningar på de olika platserna.Det är inte samma förutsättningar i och påHolmön som det är på . Det får viockså ha respekt för.Här menar jag att är en viktig part. Detgäller att vara konstruktiv och hitta lösningar utan attlägga någon prestige i de lösningarna. Det gäller attse till människors bästa för att upprätthålla en serviceoch en boendestandard som gör det möjligt att levaockså i skärgården.Nu har tyvärr slagit fast att de intelängre kan garantera säkerheten . Jag får harespekt för det. Jag tycker att det är oerhört viktigt attde fortsätter att ta ansvar för trafiken under sommar-tid. Det har de också lovat att göra fram till dess att vikan gå vidare med propositionen.I lades det fram en del förslagom hur man skulle kunna lösa frågan långsiktigt.Tyvärr har till exempel kommun starka syn-punkter på de förslagen och har motsatt sig dem. Jagser framför mig av många diskussioner därsyftet måste vara att hitta en gemensam utgångspunktså att vi får ett slut på de problem som holmöbornahar upplevt . Jag kan inte se någonannan möjlighet än just samförståndslösningar.Anf. 8 ():Fru talman! Man brukar ju säga att medan gräsetväxer dör kon. Det är lite grann det man får vara räddför här. De som har valt att satsa sin framtid på och leva och bo där ger upp om det inte händernågonting snart. Om jag fortfarande hade varitveckopendlare till hade jag inte kunnat varariksdagsledamot . Det hade varit alltför osäkert.Jag ska avsluta med att läsa upp ett mejl som jagfick i går från : Till veckans händelser. Dethar framkommit att Ultra , , redan harförbrukat Holmötrafikbudgeten , och då kandet återstå uppemot tre fjärdedelar av trafiksäsongen.I måndags morse togs hydrokoptern in för akut servi-ce. Returen till var inställd och ingen ersätt-ningstransport ordnades. Ansvarig trafikplaneraresvarade till passagerare att ef-termiddagsturen är inställd. Angående tisdagen svarades att vi får välavvakta och se. ges besked atthelikopter ska gå . Ingenting påmorgonen, detta trots att skolbarn ska till skolan.Tisdag morgon åker jag till jobbet tillsammans medGustaf som ska på utrikes tjänsteresa medegna skotrar över isen med tre skolbarn som passage-rare. är helikopterturen inställdenligt uppgift. har hydrokopternkommit, men den går så dåligt att den knappt tar sigöver till . Så har veckan börjat.Sedan avslutar han så här: När jag går ut på går-den ser jag ljusen från stad på natt-himlen ovanför trädtopparna. Längre bort är det inte,men ändå så avlägset.Jag riktigt känner den hopplöshet som finns ute påHolmön. Jag hoppas verkligen att de som har lyssnatpå den här debatten, statsrådet och alla som har möj-lighet att göra någonting gör sitt bästa för att lösasituationen så snart som möjligt.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Det utgår jag också ifrån. Jag vill baraunderstryka att tar ett ansvar förbåttrafiken . lägger 4miljoner kronor på båttrafiken till . Det skajämföras med de som läggs påtrafiken till 14 andra öar. Det är inte så att vi inte villkännas vid den här kommunikationsvägen. Den ärviktig, och vi är oerhört angelägna om att hitta enlångsiktig lösning.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:147 omöverlastavgift för tunga fordon på enskilda vä-garAnf. 10 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att i lagstiftningenlikställa regler och påföljder vid överträdelser avbestämmelser om hur tunga fordon får framföras,oavsett på vilken väg överträdelsen har skett.Bakgrunden till frågan är att bestämmelserna i la-gen om överlastavgift endast gäller för allmännavägar, gator och annan allmän plats.Detta innebär att vägar där någon annan än statoch kommun är väghållare inte omfattas av bestäm-melserna. Nuvarande lagstiftning medför alltså attöverlastavgift inte kan tas ut av den som framför ettalltför tungt fordon på en enskild väg.Överlastavgift tas ut som en kompensation för attden som lastar för mycket på sitt fordon undandrarsig fordonsskatt. Överlastavgiften syftar alltså inte iförsta hand till att straffa den som kör med ett förtungt lastat fordon. Regeringen har fått en skrivelsefrån , . Förbundethar föreslagit en ändring i lagen om överlastavgiftsom likställer påföljderna vid överträdelserna avbestämmelser mellan allmän och enskild väg. Sådantstraff, i form av böter, kan dömas ut enligttrafikförordningen oavsett på vilken typ av väg föra-ren kör. I och med det är bestämmelserna beträffandeallmänna och enskilda vägar likställda.Som säkert förstår är alltså lös-ningen på det problem han beskriver i frågan inte såenkel att man bara kan göra lagen om överlastavgifttillämplig på enskilda vägar. Innan man tar ställningtill det förslag som REV har lämnat måste en radaspekter belysas. REV:s skrivelse har därför remitte-rats till . Verket ska lämna sina synpunktersenast den 15 februari 2003.Till skillnad från är jag ännu inteberedd att ta ställning till REV:s förslag. Jag vill förstha en grundlig belysning av alla aspekter i frågan.Anf. 11 ():Fru talman! Till att börja med vill jag tacka försvaret, även om det lämnar en del övrigt att önska urmin synvinkel. Drygt två tredjedelar av det svenskavägnätet, eller närmare bestämt hela , för-valtas av enskilda väghållare. Den del av det enskildavägnätet som erhåller statsbidrag är nästan lika storsom det allmänna. Dessa vägar har en stor betydelse.De nyttjas av 1 miljon människor, och del av dem används för näringslivets transporter.Men trots det upplever jag, och många med mig, attde ofta behandlas styvmoderligt. Att det enskildavägnätet håller en god standard och att man kan se enlångsiktighet i det arbete man lägger ned är av starktallmänt intresse.En enskild väghållare utsätts ofta för stora tungainvesteringar som följd av att ett fordon har varit förtungt och att man måste hålla standarden på vägenuppe.Senast hösten 2002 aviserade att bi-dragspengarna till de enskilda vägarna inte räcker tillför att behålla bidragsnivåerna. Vi i harunder kämpat för de enskilda vägarnas exi-stens. Det kan bland annat nämnas att vi i vår bud-getmotion vill lägga merän regeringen för drift av enskilda vägar. Det är vik-tigt för mig att hela vägnätet håller en god standardoavsett om det är allmänna eller enskilda vägar. Omså inte är fallet kan det få mycket negativa regionalaoch sociala effekter. Enligt min mening är det ur densynvinkeln som man ska se det här problemet medöverlast. För det är ett problem på många håll, inteminst i samband med tjällossningen. Då är mångavägar, både enskilda och allmänna, avstängda förtyngre fordon.Därför är det svårt för mig att förstå varför intelikheten ska gälla även när det gäller de olika vägty-per vi har i . Jag delar inte statsrådets åsikt attdet verkligen är så.Det kan väl inte vara rätt att när ett fordon ertap-pas med överlast på allmän väg får åkaren en rejälpåföljd, men om samma fordon skulle ertappas påenskild väg blir böterna marginella.Jag har ett exempel från södra handlar om ett fordon som vägde meden överlast på . Om det fordonet hade blivitertappat på allmän väg hade det fått en avgift på . Men fordonet blev ertappat på en-skild väg, och då blev det böter på . Det är enoerhörd skillnad.Fru talman! I sitt svar påpekar statsrådet att det ären rad aspekter som måste belysas innan hon vill taställning. Det vore därför intressant om statsrådetkunde redogöra för vilka aspekter som måste belysasinnan man tar ställning.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Det säger allmänt omhur viktigt det är att vi har hög standard på våra vägarinstämmer jag i. Det är därför det år som väntar ärså oerhört viktigt, när vi ska besluta om hur vi skafördela de som fanns i infra-strukturpropositionen.Vi har naturligtvis ett stort ansvar i regeringen attfördela dem så att de skapar förutsättningar både förregional utveckling och för tillväxt.Claes Västerteg berättade litet om hur många all-männa vägar som finns i vårt land. Jag vill understry-ka att en del av de allmänna vägarna,erhåller statsbidrag trots att de ärallmänna. Regeringen och staten tar ett ansvar ocksåför allmänna vägar. Det tycker jag att vi ska fortsättaatt göra.Överlasterna är ett stort problem både på de all-männa och de enskilda vägnäten. De undersökningarsom har gjort om den tunga trafi-ken på det allmänna vägnätet visar en tydlig tendensatt överlasten fortsätter att öka.Det ger oss anledning att fundera över hur vi kanmöta den utvecklingen. Jag tror att man ska göra detpå flera olika sätt.