prot · GR0918 · 2003-10-23 00:00:00 — Därmed ökar ju tittandet på de mer kommersiella kanalerna. Vi som vet något om idrott vet att om man har en stor bredd finns det också mycket större förutsättningar att man får de riktiga topparna på alla områden. Det ska självklart vara toppkvalitet på underhållningsprogram, kulturprogram, sportprogram och allmänprogram inom public service så att man kan tävla och sätta något slags norm för övriga TV-bolags och radioföretags drift. talar om statlig TV. Men det är allmänhetens TV. Det är allmänheten som betalar för TV-verksamhet och radioverksamhet via TV-avgifter. Då är frågan: Om inte vi folkvalda i riksdag, folkets främsta företrädare som det brukar heta, får diskutera dessa frågor och ha synpunkter på verksamheten, vem ska då ha synpunkter? Någon diskussion och styrning måste vi ändå ha, åtminstone vart fjärde eller . En sak som jag tappade bort i mitt första anförande var att det i nuvarande tillståndsvillkor står att SVT inte ska lägga ut mer produktion därför att man börjar använda olika produktionsbolag och så vidare och i mindre omfattning fria filmare och så vidare. slår i sin rapport fast att man i public service-redovisningen inte kan mäta huruvida SVT lever upp till det. Det är en stor brist som jag tycker att ministern ska följa upp och ifrågasätta. 15 (): Jag tycker att public service-företagen har viktiga uppdrag i liksom i andra länder. Runtom i ser vi hur oerhört väsentliga dessa organisationer är för att stärka demokrati, mångfald och en bred bevakning av åsikter och synpunkter på olika sätt. Jag tycker till skillnad från att det är väldigt naturligt att vi för en sådan diskussion i parlamentet i när vi ser att public service-företagens uppdrag kan ifrågasättas. Det är nämligen svenska folket som finansierar och sätter ramarna för verksamheten. Jag håller helt med honom om att vi inte ska gå in i detalj och styra. Men jag tycker inte att det är detaljer när vi säger i avtalen att man ska ha en bevakning från hela . Det är det som måste vara grunden för det här. Vi måste också kunna säga ifrån när det urartar och så att säga drar i väg och bevakningen från olika delar av håller på att urholkas och i själva verket till slut sker på ytterst få platser. Då är det rätt att vi som politiker från de olika partierna säger att vi måste granska detta, att vi säger att avtalet kanske måste förändras ännu mer om man inte från ledningarna i företagen lyssnar till vad de politiska partierna säger och att vi också säger att de avtal som ligger till grund för deras verksamhet följs. Det är det sista som jag tycker är särskilt anmärkningsvärt att man kan ifrågasätta . 16 HANS (): ska vara ett oberoende företag vars dagliga verksamhet inte ska styras politiskt utan drivas professionellt inom de ramar som sändningsvillkoret ger. Den politiska styrningen inskränks till att man vart fjärde eller femte år utformar ägardirektiv i form av sändningsvillkor. För demokratins skull är det viktigt att den här ordningen fungerar och att den respekteras av alla berörda parter. Därför är det så upprörande när ledning så uppenbart nonchalerar villkoren i sändningstillståndet. Poängen med sändningstillståndets krav på att av programmen ska produceras utanför är inte att ta bort produktion från , utan det handlar faktiskt om att man ska ha en public service-TV som speglar hela landet och dess olika förutsättningar. Om det ska fungera i praktiken måste det handla om en självständig produktion på ett ganska stort antal orter i landet. Det handlar faktiskt om att ta till vara och bejaka de olikheter som finns i kultur och tänkesätt i landets olika delar. Det handlar om att människor i hela landet ska ha samma möjligheter att delta i programverksamheten. Ska det fungera duger det inte alls att koncentrera programproduktionen till ett fåtal orter. Gör man det uppfyller man inte alls andan i sändningsvillkoren. Det borde också ledning förstå. Utvecklingen inom den privata mediebranschen har handlat om en enorm centralisering av verksamhet. Lokalredaktioner har lagts ned på löpande band, och verksamheten har koncentrerats till ett fåtal orter. Detta leder till en alltmer uttalad likriktning och till att landet och människorna speglas ur ett allt snävare storstadsperspektiv. Det här är absolut inte bra för den demokratiska utvecklingen. vill ledningen för omvandla också public service-TV och ge den samma inriktning som de kommersiella medierna. Risken är då mycket stor att människor snart kommer att fråga varför vi över huvud taget ska ha public service-TV. Enligt mitt sätt att se är det också djupt omoraliskt av TV-ledningen att försöka driva igenom en sådan förändring mitt under pågående tillståndsperiod. Att först i samband med tillståndsprocessen presentera en organisation som innebär att man har en väl decentraliserad organisation med verksamhet på många orter och sedan, när man väl har fått sitt sändningstillstånd, mitt genomföra en kraftig centralisering av verksamheten tycker jag närmast kan betraktas som grovt lurendrejeri. Ett av de argument som framförs av TV-ledningen är att denna centralisering ska frigöra resurser för investering i ny teknik på ett mindre antal orter. Den nya tekniken kostar naturligtvis att investera i, men investeringen kommer ganska snabbt att betala sig eftersom den nya tekniken leder till betydligt lägre produktionskostnader. När man hör den argumentationen är det ganska lätt att inse att om TV-ledningen lyckas driva igenom sitt förslag är det bara en tidsfråga innan den kvarvarande verksamheten på de orter som ställs utanför kommer att läggas ned eftersom produktionskostnaderna där kommer att vara alltför höga. har för övrigt i det tysta produktionsteknisk utrustning monterats ned i , , och . Jag anser att TV-ledningens förslag måste läggas i papperskorgen. 17 (): Vid en intressant debatt runt fick jag via tidningar i reda på att det var en presskonferens angående neddragningen av SVT:s verksamhet och att i mitt hemlän hade drabbats, och jag blev mycket upprörd. Jag tyckte att det var bedrövligt. Det känns upprörande när man får höra sådana saker när man som politiker har en uppgift att representera den svenska glesbygden, vilket jag tycker att jag har. Jag tänkte då direkt på att frågan om kulturell, geografisk och språklig mångfald är viktig. Vem ska tolka denna mångfald om inte radio och TV med public service-uppdrag? Det kom en liten släng av sleven till från ministern. Jag vill påstå att det folkpartistiska förslaget innebär att vill att vi ska ha kvar alla lokalkontor med en bättre ekonomi och en friare arbetsmetod. Jag tycker att på ett mycket fint sätt talade om en liberal public service-radio. Vi är sällan överens, kulturministern, när det gäller finansiering av saker och ting som ska gå till övriga utanför . Vi kan ta en så liten sak som vägarna, där vi också tycker att PPP-pengar skulle innebära att det blev en större åtkomlighet i till exempel , i , i och uppåt om vi finge ett annat sätt att ordna med finansieringen. En neddragning av SVT:s och verksamhet är ett dråpslag mot vår kultur, inte minst den språkliga kulturen. Vi som bor ute i landet, som har jobbat med kultur och haft möjlighet att få samarbeta med via , för min del, eller med SVT i och som fått vara med och göra helgmålsböner själv har jag varit med om att göra ett par stycken eller gudstjänster vet vad språket betyder och vad bilden betyder på den ort från vilken bilden kommer. På något sätt känns det som att programmen måste produceras där hjärtat hos producenterna och reportrarna finns. Mångfalden av utbudet, från till , måste liksom få produceras där redaktionerna finns, och med rätt dialekt. Jag blir orolig när jag hör säga att troligen inte har någon reporter i norra . Det är ett bevis för att här måste vi ta krafttag. har vi ju två kraftfulla damer som kan ta dessa beslut, nämligen och . Jag hoppas att det blir ett sammanträde där vi från talar om vad sändningstillståndet omfattar, att vi vill att programmet Fråga doktorn sänds utifrån och att vi kanske vill ha Vi i femman. Vi kommer ju ihåg på det programmet. Det är sådana program som vi vill ha. Det kan också gälla Trafikmagasinet från , med daladialekt. Det är otroligt viktigt för hela landet att hela landet får en möjlighet att visas i bild och att höras med rätt dialekt. 18 Kulturminister (): Diskussionen handlar om att många upplever att , och Utbildningsradion inte lever upp till uppdraget att spegla hela och inte heller till uppdraget att producera TV- och radioprogram i olika delar av landet i den utsträckning som många här i kammaren nu närvarande anser framgår väldigt tydligt av de nu gällande villkoren och tillstånden. har fått i uppdrag att göra den kommitté som har fått en ordförande och vars ledamöter nu kommer att nomineras av er, alltså av riksdagspartierna, och som kommer att sätta i gång och jobba är att kolla om det här stämmer. Är det så att ledning är sannfärdig när man påstår att den här förändringen om vi genomför den, om vi beslutar om den icke kommer att bryta mot de här villkoren? Kommittén ska då göra en bedömning. Är detta sannolikt? Är det här rätt? Litar vi på ledningen? Litar vi på dem som har att utföra uppdraget? Och ska vi i så fall låta det stå ungefär som det står , eller ska vi skärpa definitionerna och vara tydligare när det gäller ramverket? Jag uppfattar att det är detta som den här diskussionen handlar om. Det innebär att ramverket ska vara tydligt just därför att ingen ska kunna påstå att vi som är politiskt valda företrädare för svenska folket är inne och detaljstyr i public service. Det vore det absolut farligaste som vi kunde ägna oss åt därför att det då skulle ge belackarna av public service väldigt mycket ammunition för att skjuta sönder public service. Därför är det så viktigt att vi har ordning och reda när det gäller vad som är ramverk och vad som är detaljstyrning. Det är alldeles självklart att detta med att skildra, spegla, hela och att ha produktion i olika delar av landet är ramverket. Det är en av de absolut viktigaste uppgifterna för public service-företag. Vem skulle bry sig om de här människorna, de här delarna av landet? De är ju inte kommersiellt intressanta. Man har en distributionsform beträffande många av de här kommersiella kanalerna som innebär att programmen över huvud taget inte kan ses i andra delar av landet. Varför skulle man då skildra dem, och vad finns det för pengar att tjäna på det? Det är därför som detta är så väldigt viktigt, särskilt när vi ser hur medielandskapet och samhället i övrigt har problem med att klara att hålla samma service, samma uppmärksamhet, i hela landet. Koncentrationstendenserna är starka. Publicservice har detta som sitt uppdrag. Det är därför som det är så viktigt att denna del av ramverket, precis som andra delar av ramverket, är så tydlig som möjligt. Räcker det inte, ja, då måste vi bli tydligare på den punkten. Men detaljstyrning ska vi icke ägna oss åt. , jag hann inte svara på frågorna i förra omgången men public service får 6,4 miljarder totalt i medelstilldelning . 3,9 miljarder totalt i medelstilldelning går till . Drygt 2 miljarder går till och, om jag minns rätt, ca 200 miljoner till Utbildningsradion, som ju gör både radio- och TV-program. Det här finns, menar jag, väldigt tydligt uttryckt i den kommunikation som riksdag och regering har med public service-företagen. Regeringen tar alltid beslut om medelstilldelningen till programbolagen i taget. Det är riktlinjerna för programbolagen som slås fast inför varje tillståndsperiod. Men det har varit väldigt tydligt att det har varit en uppdelning av medel i den public service-proposition som lades fram . Det har också funnits med i budgetpropositionen, även om vi inte har skrivit in det i anslagsvillkoren. Det viktiga är att vi för att ge planeringsförutsättningar, för att ge kontinuitet och möjlighet till planering, talade om att det kommer att bli en 2-procentig uppräkning . Då kan man räkna ut precis vad det innebär. Det kommer att bli i extra medel . Första året betalade vi ut . Sedan valde vi att också andra året betala ut . 1 miljard minus 600 miljoner betyder alltså att det finns 400 miljoner kvar att fördela . Då har jag svårt att förstå att detta kan bli en överraskning till exempel för . Men jag är ödmjuk nog att säga att är det något vi kan göra från regeringens sida för att det ska bli lättare att räkna ihop 300, 300, 200 och 200 ska vi göra det. Naturligtvis har vi en god kommunikation med public service-företagen, och det kommer vi att fortsätta att ha. Vi har också rutiner för det, även om det självklart mest är på tjänstemannanivå. Integra public service-företag ska inte springa benen av sig i , och det gör de heller inte. 19 (): Flera här har fått svar på sina frågor. Jag tycker att det skulle vara klädsamt om även , som initierat debatten, kunde få svar eller åtminstone reaktioner på frågorna om barnredaktionens nedläggning av programmet Boken i örat och om hur man ska trygga produktionen utanför storstadsregionerna. Ett förslag till en ny teknisk struktur för den digitala produktionen skapar inga TV-program. Den tekniken kräver medarbetare kreativa, engagerade och kompetenta medarbetare, medarbetare med en brinnande lust att bidra med sitt kunnande för att klara SVT:s kommande programuppdrag. är många medarbetare oroade över vad som kommer att hända. En av anledningarna till oron är att ledningen vid SVT talar om att man vill se unga medarbetare, gärna mobila. Hur värderar man då erfarenhet och kompetens inom företaget? Oron bottnar sig också i att personalen är mån om att tittarna ska få se program av hög kvalitet som är producerade över hela landet. En medarbetare skickade ett mejl och skrev om förslaget att lägga ned allmänproduktion på de fem orterna: Jag tror att vänder sig i sin grav när han hör detta. Det är en tanke som kanske styrelsen med dess ordförande i spetsen borde tänka på. vill att växtkraften i TV-verksamheten ska öka. I den digitala världen finns stora möjligheter. Vi tror och vi vet att personalen vid alla stationer vill och kan mera och vill vara med och ta ansvar för utvecklingen. har utvecklat en kompetent programpersonal, för tittarnas skull, och den ska vi vara rädda om. 20 HANS (): Debatten här har huvudsakligen handlat om . Precis som vill jag ta upp en annan fråga. Det är tyvärr inte bara SVT som tycks ta lite lätt på de sändningsvillkor man har blivit ålagd att uppfylla. När man ser den nedrustning som sker inom barnradion kan man ibland undra om vill ha några unga lyssnare . När nu till exempel programmet Boken i örat läggs ned finns det inte längre något program i utbud som särskilt vänder sig till åldersgruppen annat än under skolloven, när man gör speciella satsningar men då de mer vardagliga programmen tyvärr försvinner. Jag tycker att det är väldigt allvarligt att våra public service-företag uppenbarligen inte visar respekt för de villkor de fått i sitt sändningstillstånd. Public service-företagens, särskilt SVT:s, uppenbara vilja att till yttersta gränsen tänja på tolkningen av sändningsvillkoren riskerar att i förlängningen leda till att sändningsvillkoren blir betydligt mer detaljerade. Det tror jag inte är någon bra utveckling vare sig för public service-företagen eller för samhället i stort. Jag hoppas därför innerligt att SVT-ledningens förslag till koncentration av programproduktionen till ett fåtal orter inte genomförs. SVT:s ledning måste inse att det är helt oacceptabelt att genomföra en så genomgripande förändring mitt under pågående tillståndsperiod. 21 (): Jag använder mina för att först tacka för att vi fick en sådan här debatt. Vi skulle ha haft en debatt mellan kulturministern och mig med anledning av min interpellation. blev det en ordentlig debatt med alla partier närvarande. Vi fick en konstruktion som jag tror har varit väldigt bra för den här viktiga frågan, där engagemang nu visas i kammaren från alla olika partier. Egentligen är det stor enighet om vikten av public service-radions och public service-TV:ns verksamhet. Det känns väldigt bra för oss som har vårt hjärta hos dem som betyder så mycket för oss i vårt politiska arbete på det lokala planet. Jag satt i bänken och tänkte på och , , SVT och . Vad skulle vi vara utan dessa drakar, som följer oss och som verkligen producerar det som sägs både i och på de olika orterna? Jag har kvar att ge ett tips till kulturministern inför mötet med de två kvinnorna: kulturministern och verkställande direktören på och TV. Om det förslag som har kommit beror på att vi måste göra någonting åt och ekonomi, gör precis tvärtom och dra ned på produktionen på centralorten på och plocka ut verksamhet till tusenkonstnärerna på lokalkontoren runtomkring i , som troligen producerar lika bra och billigare. Då kan jag säga att jag har min själ och mitt bultande hjärta hos kulturministern. 22 Kulturminister (): Jag vill tacka er allihop för denna givande debatt. Om man är lite fräck och det är jag ibland skulle man kunna säga att vi som är intresserade av public service i huvudsak tillhör två kategorier. Den ena gruppen vill av ideologiska skäl svälta ut public service. Sedan finns en annan grupp som ibland nästan älskar ihjäl public service. Vi vill att public service ska fixa allt och helst genast. Jag tror att den public service-utredning som kommer att börja arbeta kommer att ha en väldig schvung redan från starten med hjälp av den här debatten. Vi kan väldigt tydligt visa att vi vet var gränserna går. Vi ska inte detaljstyra programtablåer. Vi ska inte tala om exakt hur verksamhet ska organiseras och hur resurser ska fördelas. Men vad gäller ramverket, kärnan, det som är själen i public service, kommer vi att utgöra en orubblig och väldigt stark majoritet. Vi får fungera som en sorts vänförening som kanske inte älskar ihjäl public service men som fortsätter att ställa väldigt tydliga krav på att public service-företagen ska fortsätta att vara bland de absolut starkaste i och kunna upplevas som giltiga och viktiga för alla människor i det här landet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM12 Rådets direktiv om bistånd vid transitering genom en eller flera medlemsstaters territorium i samband med medlemsstaters beslut om återsändande av tredjelands medborgare, till socialförsäkringsutskottet /04:FPM13 Kommissionens strategi för miljö och hälsa KOM(2003)338 till miljö- och jordbruksutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:15, 1719, 21, 24 och 26 till skatteutskottet /04:27 till lagutskottet /04:28 till skatteutskottet Motioner 2003/04:Sk1Sk5 till skatteutskottet Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 23 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Följande statsråd kommer att delta: Statsrådet , statsrådet , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 24 (): har skrivit ett brev med ett motiverat yttrande till den med krav på att ändrar reglerna så att det bli tillåtet att privatimportera alkohol. anser att vi ska fortsätta att säga nej. Med tanke på motivet att värna folkhälsan borde det tvärtom vara så att EU inser det nödvändiga i en restriktiv alkoholpolitik och tar efter åtminstone en del av den svenska alkoholpolitiken. Regeringen har tidigare gjort motstånd mot en sådan ytterligare uppluckring av den restriktiva alkoholpolitiken som en tillåten privatimport skulle innebära. Frågan är alltså: Kommer regeringen att fortsätta att säga nej på den här punkten? Jag gissar, herr talman, att är närmast sörjande och får svara. 25 Statsrådet (): Sörjande i dubbel bemärkelse kanske, för jag beklagar förstås inställning. På fråga om vi kommer att fortsätta att säga nej är svaret ja. Vi viker oss inte i den här frågeställningen. Det här visar, tycker jag, i värsta fall att inte tar alkoholpolitiken på tillräckligt stort allvar. Vi jobbar intensivt, och har gjort det , både gentemot ministerrådet och gentemot kommissionen för att försöka få en ändring till stånd därvidlag. Det gör vi särskilt mot bakgrund av, ska jag säga, hur alkoholkonsumtionen nu ökar inte bara i utan faktiskt över hela . Jag tror att vi börjar få mer och mer förståelse för den sypunkten i ministerrådet. Inte minst nu under kommande ordförandeskap har vi lyckats föra upp frågan på deras dagordning. Men i kommissionen finns det uppenbarligen ett och annat kvar att göra. 26 (): Vi delar ju bedömningen av värdet av en restriktiv alkoholpolitik. Enligt måste vi egentligen ta strid inte bara för att få förståelse och acceptans för vår position och för försvaret av svensk politik utan även för att få spridning i EU av det som vi ändå betraktar som gott i svensk alkoholpolitik. Den konkreta frågan blir då: Vad tänker regeringen framöver göra i EU-samarbetet för att få förståelse för, och även spridning av, en politik som betraktar alkoholen ur ett folkhälsoperspektiv och inte bara som en jordbruks- och handelsfråga? 27 Statsrådet (): Hela vår ingång är ju att alkohol inte är vilken vara som helst. Det är inte en vara som kläder, choklad, tofflor eller något annat som man säljer och köper. Det är en vara som man ibland måste ha särskilda regler kring. Det är också den linjen som ligger till grund för vårt arbete i förhållande till EU. Jag tog upp alkoholfrågan på ministerrådsmötet i för drygt en månad sedan och lade då fram en konkret lista på åtgärder som jag tycker att EU borde vidta på det alkoholpolitiska området. Jag fick också stort stöd för det, inte minst av det inkommande ordförandelandet , som jag sade, men också från en rad andra länder. När EU utvidgas tror jag till en viss del att den balans som har rått i EU utmanas eller förändras. Vi har haft en stor dominans av vinproducerande länder. Det förändras nu när man får in en rad nya länder som också har stora konsumtionsproblem. En del av dessa länder ligger, liksom vi, i det så kallade vodkabältet. Där tror jag att det finns allianser att bygga i alkoholpolitiken på EU-nivå, och det är det vi försöker göra från regeringens sida. 28 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. presenterades utredningen välfärd och pälsdjursnäringen. För många blev utredningens slutsatser en stor besvikelse. Hos andra, speciellt de som föder upp mink, var det ganska positiva reaktioner. För sedan besökte vi i miljö- och jordbruksutskottet . Då besökte vi bland annat en av länets många minkfarmar. Minkfarmarna var nöjda med utredningen och frågade bland annat oss i om vi inte hade ändrat uppfattning vad gäller att avveckla pälsdjursuppfödningen. Det har vi nu inte. Vi har partibeslut på detta, och det är ju med i den överenskommelse som finns mellan s, mp och v. Min fråga till jordbruksministern är: Har vi kvar ambitionen att försöka införa ett förbud mot pälsdjursfarmning under den här mandatperioden? Och hur ser ministern på utredningen? 29 Jordbruksminister (): Vi har en djurskyddslagstiftning som kräver att vi ska ha sådana förhållanden vid djurhållning att djuren kan ha ett naturligt beteende. Den utredning som har lagts fram tycker jag är en ambitiös utredning. Den ger en bra bild av hur statusen är när det gäller forskningen på det här området. Utredningen remissbehandlas, och den remissbehandlingen kommer att vara klar . Också Socialdemokraterna har ett kongressbeslut när det gäller hur vi ser på den här näringen och att den successivt ska fasas ut. Jag har sagt att vi jobbar vidare med det förhållningssättet. När utredningen är remissbehandlad kommer vi att ta fram en proposition, och det kan tidigast ske . 30 ():