prot · GQ0968 · 2003-03-07 00:00:00 — Det låter alldeles fruktansvärt farligtoch hemskt: Först 12 miljoner människor, så 20 mil-joner människor, så 30 miljoner människor och snartöverväldigas ambassaderna av alla dessa miljoner,och snart miljarder, människor. Det kan man intehantera.Jag menar inte riktigt så. Man kan ju i alla fallhjälpa några som har väldigt svårt att komma in. säger att man har detta i Öster-rike, , även om jag inte hyllar i dethär sammanhanget, och tror jag också. Detär värt att studera. Jag är väldigt glad att har tagit till sig detta och grundligt skaundersöka frågan och titta på konsekvenserna.Jag sade inte att det gällde alla människor och vihelt ska strunta i , utan jag mena-de att man i vissa fall kan använda sig av i stället för ochsöka asyl i det land där man befinner sig.Jag vill skicka med ministern att hålla fast vid desista meningar i svaret som jag tyckte vara bra om attalla försök att stoppa människosmuggling välkomnasoch att ministern ser positivt på att frågan debatteras.Då måste vi alltså fortsätta att debattera den och medhjälp av EU undersöka hur det har gått i de länder därman har detta. Vilka blir konsekvenserna? Vad kanman göra?Jag vill också påminna om att rapporter och in-formation till flyktingar är oerhört viktigt så att deinte bara tror att de ska ge sig i väg till ett paradis,och det inte är det.Jag tackar för debatten. Jag lovar att jag återkom-mer om den stannar upp.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att jag kan försäkra om att uppmärksamheten kring de härfrågorna inte kommer att stanna upp. Jag tror att vikommer att ställas inför många fruktansvärt svåra valunder den allra närmaste framtiden som har med dettaatt göra.Österrike och har avskaffat det huma-nitära visum som de har haft. Det finns anledning att i den fortsatta diskussio-nen studera de schweiziska erfarenheterna. Schweizär ju ett land som har en mycket intressant flykting-och asylpolitik i många sammanhang. Vi kan säkertlära oss av den. Jag ska vara uppmärksam på denfrågan.Det finns en sak som jag vill ta upp avslutnings-vis, och jag har inga polemiska avsikter. Det gällerdetta med miljonerna. När jag hade debatten medanledning av interpellation slog detmig just hur ofta vi uppehåller oss vid ett antal indi-vider. Jag är fullt på det klara med att alla individer ärokränkbara och heliga i alla humanitetsprinciper.Men bakom detta visar det sig finnas hundratusentalsmänniskor. Jag ska om diskutera destatslösa palestinierna i . Vi måste också ha pånäthinnan de miljoner människor som levt hela sitt livi flyktingläger. Om vi ska diskutera en flyktingpolitiksom utgår ifrån en humanitetsprincip, ett moralisktimperativ, kan vi inte efter behag dra gränsen vid demsom vi ser eller dem som kommer just till oss. I dennagrundläggande humana princip ingår att alla de somryckts upp och förföljs och som söker skydd ska hadet bästa stöd vi någonsin förmår ge dem.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:185 om Mi-grationsverketAnf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Jag ber att få fästa talmannens upp-märksamhet på att jag ännu inte har blandat ihopnågra av interpellationerna, vilket jag vet har inträffatnågon gång i historia. Det var övrigt.Gunnar har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att lösa situationen för de statslösapalestinier som inte har något land att avvisas till.Regeringen arbetar aktivt för att andra länder utantidsbegränsning ska återta dels sina egna medborgaresom fått avvisningsbeslut, dels personer som varitbosatta på dessa länders territorium innan de kom tillSverige. driver frågan både genom bilateralakontakter och inom Europeiska unionen. Den folk-rättsliga principen om rätten att återvända till sitt landgäller landets medborgare. Enligt regeringens upp-fattning bör principen också omfatta statslösa perso-ners rätt att återvända till det land de varit bosatta i.Det är också orimligt att sätta en snäv tidsgräns förnär dessa personer ska ha rätt att återvända till detland de varit bosatta i.Tyvärr gäller problemet med verkställighet av av-visningsbeslut beträffande personer som bedömtssakna skyddsbehov eller andra skäl för uppehållstill-stånd inte bara personer med tidigare hemvist iGulfstaterna. Det gäller även medborgare i andrastater. Frågan är därför principiellt viktig.Jag anser dock inte att denna fråga löses genominförande av en regel som automatiskt ger asylsökan-de permanent uppehållstillstånd om myndigheternainte avgjort asylärenden inom en viss tidsgräns. Enstarkt bidragande faktor till långa handläggningstiderhos utlänningsmyndigheterna är att en mycket storandel av alla asylsökande har avhänt sig identitets-handlingar och pass när de söker asyl. Detta försvåraroch fördröjer utredningen om resvägar, tidigare vis-telseland och frågan om eventuellt första asylland.Jag vill också understryka att den enskilde somhar fått ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut förväntasrätta sig efter svenska myndigheters beslut och aktivtmedverka till att verkställighet av beslutet sker. Vidsidan av dokumentlösheten har verkställighetspro-blemen ofta sin orsak i den enskildes vägran att sam-arbeta.Regeringen tillsatte en särskild utredare den 4april 2002 med uppgift att se över regler och praxisvid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbe-slut. Utredaren ska se över om nuvarande regler påområdet är ändamålsenliga, särskilt när det gällerärenden där utlänningens identitet är oklar. Jag vill inteföregripa vad utredaren kommer fram till.Statslösa palestinier från till exempel gulfstaternahar en särskild problematik. Uppehållstillstånden fördessa personer, som lämnat sitt bosättningsland, blirogiltiga om de vistas utanför bosättningslandet merän . Ansvaret ligger på myndigheternaatt, så långt det är möjligt, fatta beslut innan dennatidsfrist går ut för att underlätta en eventuell verkstäl-lighet av avvisningsbeslut.Jag kan konstatera att nyligenbeviljat uppehållstillstånd efter ny ansökan i någraärenden beträffande personer med lagakraftvunnaavvisningsbeslut där verkställighetshinder åberopats.I två fall ansåg nämnden att personerna i fråga inteskulle kunna återvända till det land som de tidigarevarit bosatta i. Bedömningar gjordes beträffandesannolikheten för att personerna skulle kunna åter-vända och få arbete i det tidigare bosättningslandet. Iytterligare ett fall fann nämnden att den enskildevisserligen inte uttömt alla möjligheter att återvändamen att det inte var rimligt att vidhålla tidigare avvis-ningsbeslut på grund av den långa vistelsetiden iSverige sammantaget med situationen i Mellanöstern.Nämnden hade initierat noggranna utredningar inämnda ärenden för att få klarhet i verkställighetsfrå-gan i de enskilda fallen.Anf. 52 ():Herr talman! Jag ber att få tacka migrationsmi-nistern för svaret, även om ministern inte svarade påmin fråga om vilka åtgärder han vill vidta för att lösaden hopplösa situation som flera hundra statslösapalestinier befinner sig i. Det enda positiva iinterpellationssvaret är att migrationsministern note-rat att tre personer efter tre, fyra eller väntan- eller vad det nu är - har fått uppehållstillstånd.Det ligger säkerligen hårt arbete bakom detta.Men det finns alltså flera hundra statslösa palestiniersom väntar, och som har väntat - i vissafall uppemot . Bakgrunden är att de sitter fast ien hopplös situation på grund av att de svenska mi-grationsmyndigheternas byråkratiska kvarnar maltalldeles för långsamt. De har ansökt om asyl i Sverigedärför att de inte får bli medborgare i de gulfstatersom de kommer från. Att de inte får bli medborgaredär innebär bland annat att de inte får passhandlingarutfärdade.På grund av att migrationsmyndigheterna inte harbehandlat deras ansökningar harde här människorna fastnat i . De är ju intevälkomna tillbaka till de länder där de tidigare bott. Iflera år har dessa människor bollats mellan och eftersom maninte vetat hur man ska hantera de här ärendena. Det ärnu migrationsministern senast var här ochdiskuterade frågan och utlovade någon form av lös-ning. Men någon sådan lösning har vi ännu inte setttill.Migrationsmyndigheterna har själva uppgett attingen statslös palestinier har kunnat avvisas till Sau-diarabien . Saudiarabiensambassadör i har uttalat att ingen av dehär statslösa palestinierna under några omständighe-ter är välkomna tillbaka. Det borde stå ganska klartbåde för migrationsmyndigheterna och för migra-tionsministern att de här människorna inte har någotland att återvända till. De har fastnat på svenska flyk-tingförläggningar. Trots detta envisas migrations-myndigheterna med att acceptera dessa faktum.Migrationsministern säger i sitt svar att man aktivtarbetar för att få bort den här tidsbegränsningen i och tydligen också i någraandra stater.Jag skulle vilja veta på vilket sätt regeringen ochmigrationsministern arbetar för att de här ländernaska ta bort sexmånadersgränsen. Jag skulle ocksåvilja veta vilka andra länder det handlar om förutomgulfstaterna. Och anser migrationsministern att de härstatslösa palestinierna ska tvingas sitta kvar på svens-ka flyktingförläggningar till dess att regeringen nåttframgång i sitt arbete med att få de här staterna attavskaffa tidsbegränsningarna?Slutligen undrar jag om migrationsministern ärmedveten om att de här inte har under-tecknat . De asylsökande som vinu talar om omfattas i många fall av Genèvekonven-tionen och har därför faktiskt rätt att få betraktas somflyktingar även när de har kommit hit till Sverige.Migrationsministern talade i tidigare debatter omen human flyktingpolitik. Han har gärna fokuserat påalla de miljoner flyktingar som finns runtom i vårvärld. Men här har migrationsministern en möjlighetatt göra någonting för de flera hundra statslösa pales-tinier som tvingas sitta fast i svenska flyktingförlägg-ningar och bara se åren passera, något som är fruk-tansvärt fördärvande för dessa människors hälsa ochvälbefinnande.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! hade jag en diskussion om attitydfrågor i flyktingpoli-tiken. Det inlägg som vi hörde är en oerhörtintressant illustration till den diskussionen. Det är justdet här som gör den svenska flyktingdebatten för osssom försöker att känsligt och varsamt arbeta för att fåtill stånd och utveckla en fungerande flyktingpolitikmed en attitydbildning som inte fjärmar beslutsfattareoch ansvariga politiker från människorna ute i vårtland som ju faktiskt är de som möjliggör att vi fördenna politik - att erbjuda förföljda människor skyddoch ett bättre liv i framtiden.Jag noterar att avslutar sitt inläggmed att tala om de stater som inte har under-tecknat när det gäller flyktingar- om de hade haft asylskäl och om de hade varitflyktingar hade de för länge sedan lämnat sina flyk-tingförläggningar och börjat bygga upp ett nytt land.Men situationen är ju den att de inte är flyktingar. Enmycket vanlig glidning i diskussionen är just dettamed att människor som kommer hit och söker asyloch som inte har asylskäl ändå betraktas som flyk-tingar.I min ungdom talade man, kommer jag ihåg, ommänniskor som egentligen var flyktingar fastän deinte hade asylskäl men det språkbruket har vi lämnat.Det är klart att det blir mycket lättare för oss att dis-kutera om vi begreppsmässigt kan vara överens omatt det handlar om människor som befinner sig i enfruktansvärd situation. Men det handlar inte om flyk-tingar.Dessutom är det kanske klargörande om vi i vårdialog kan vara på det klara med att många av destatslösa palestinier som befinner sig i vårt land intehar kommit hit från eller gulfstaternautan från och där de verkställighets-hinder varom här talas icke föreligger - de reglernafinns inte - och där det skulle vara möjligt att genom-föra avvisningarna därest vederbörande själv samver-kar just därför att där finns inte de här saudiska reg-lerna.Den diskussion som vi hade härgällde i första hand de palestinier som kommit hitfrån och . har - - offentliggjort vilkenpraxis och vilka bedömningar man där gör med tankepå det aktuella läget i området. Dessamänniskor får alltså stanna av humanitära skäl.När vi försöker rensa i den här skogen av argu-ment har vi naturligtvis ett antal problem, som jagväldigt gärna diskuterar. Men det vore bra om vikunde diskutera dem med begrepp som vi båda för-står och med syften som båda kan ha respekt för. Jagtycker nämligen att den här frågan är lite för viktigför att så att säga begreppsmässigt försvinna i ensnårskog av argument som, uppriktigt sagt och medall respekt, inte har med diskussionen att göra.Jag skulle vilja rikta en vädjan till oss fortsätta att arbeta och tala om det här på ettsådant sätt att vi förstår varandra, vad vi talar om!Anf. 54 ():Herr talman! Jag ska vara riktigt tydlig: Jag talarom de statslösa palestinier som kommer från degulfstater där man har en sexmånadersregel som göratt de här människorna kan återvända tillde länder som de tidigare bott i. Det var också destatslösa palestinierna som för ett årsedan debatterade här i kammaren. Exakt de palesti-nierna handlar det om.Jag kan förstå att inte är medvetenom att det faktiskt förhåller sig så att de svenska mi-grationsmyndigheterna inte tar hänsyn till att mångaav de här flyktingarna omfattas av Genèvekonventio-nen. Man tar alltså inte hänsyn till detta.Då tror och hoppas jag att migrationsministern ärmed på exakt vilka personer jag talar om. Det är destatslösa palestinierna som kommer från de Gulfstaterdär man har en sexmånadersregel som gör att de intehar något land att återvända till. Det är dem som detfinns flera hundra av på svenska flyktingförläggning-ar och som har fått avvisningsbesked och skaavvisas till det land de kommer ifrån, det land somsamtidigt säger att de inte är välkomna tillbaka därföratt de har varit utanför landets gränser i mer än etthalvår. Det är de människorna jag pratar om, och jagundrar vad migrationsministern är beredd att vidta föråtgärder för att lösa deras hopplösa situation. I dagsitter de med ett avvisningsbeslut men ingen möjlig-het till verkställighet eftersom det inte finns någotland som tar emot dem.Då undrar jag, och jag upprepar de frågorna, fördet skulle vara väldigt intressant att få svar på dem:På vilket sätt arbetar regeringen konkret med att få deländer det handlar om att upphäva regeln om sexmånader? Och vilka andra länder, vid sidan omGulfstaterna, är det som har en sådan här regel ochdär regeringen arbetar för att man ska upphäva den?Är det slutligen så att migrationsministern tyckeratt det är rimligt att de här människorna, som inte harnågot land att återvända till, ska tvingas sitta fast påen svensk flyktingförläggning tills dess att regeringenhar lyckats få de här länderna att ändra sina lagar?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Ja, då har vi lyft undan en del ur dis-kussionen, och det är bra. Då rationaliserar vi denytterligare.Vad beträffar exaktheten när det gäller personer-na: De 235 statslösa personer som väntar på verkstäl-lighet är visserligen statslösa palestinier, men det ärockså många som är av annat ursprung som rymsinom den siffran, många som ska avvisas till Libanonoch , och där föreligger alltså inte de verkstäl-lighetshindren.Det är dessutom en rad andra svårigheter som harlett till den uppkomna situationen, bland annat att närde personer som har kommit hit från haranlänt så har behandlingen av dem försvårats av attde enligt uppgift från har saknatvederbörliga handlingar. , , ,och utfärdar resedokument för depalestinska flyktingar som har blivit stats-lösa. utfärdar resedokument även för demsom blev flyktingar genom händelserna 1967. När detgäller palestinier med bosättning i är dethuvudsakligen som utfärdar resedokumentför dessa personer.För att stadigvarande kunna vistas i Saudiarabienska man normalt ha ett arbete och ett uppehållstill-stånd. Vad som fordras här är ju att utlänningen självär aktiv med att ordna arbete och uppehållstillståndför att tas emot i . Men jag kan alltsåfrån den synpunkten inte hålla med om den beskriv-ningen, nämligen att vederbörande inte har någonmöjlighet. Det är alltså genom att kontakta arbetsgi-vare och garant i som man kan klara ettåtervändande.Jag säger detta också därför att vi har en speciali-tet i vårt land, som jag tror att vi kan vara ganskastolta över, och det är att vi inte betraktar verkställig-heten av gjorda avvisningar som ett polisiärt ärendeeller ett ordningsärende utan som en del av migra-tionsprocessen. Det är därför jag, när jag sitter vidbordet i flyktingministerrådet i EU, har en helt annansituation än mina kolleger, nämligen att en mycketstörre del av våra beslut faktiskt verkställs, därför attde är en del av själva migrationsprocessen. Det är demänniskor som är kunniga i migrationsfrågor somkan gå tillhanda med hjälp och stöd som på det sättetkan se till att inte bara prövningen har skett på ettvärdigt sätt utan också att återvändandet sker på ettvärdigt sätt.Det gäller alltså att övertyga de här människornaom att det är deras aktiva medverkan som är avgö-rande för deras möjlighet att återvända. Sedan kan viefter förmåga försöka påverka i det här fallet i förstahand att överge den här sexmånadersre-geln. Det är framför allt naturligtvis genom bilateralainsatser som man kan påverka detta, men jag vill påintet sätt utesluta att man även kan arbeta kollektivtgenom vårt arbete inom Europeiska unionen.Anf. 56 ():Herr talman! Jag är glad för att migrationsminis-tern inte längre blandar ihop vad det är vi pratar om.Det framgick klart och tydligt redan av min interpel-lation vilka människor frågan handlade om, nämligende statslösa palestinierna från Gulfstaterna.Migrationsministern säger att det finns försvåran-de omständigheter i de här fallen, bland annat att mansaknar handlingar. Men då är det ju på det sättet att dehär människorna inte har rätt att få bli medborgare ide länder de bor i, och därför får de inte bland annatpasshandlingar. De har inte rätt att få pass utfärdade.Trots att man kanske har resedokument från ,som de flesta av de här människorna har, blir manfast i svenska flyktingförläggningar.Migrationsministern säger att det handlar om attde asylsökande måste bjuda till själva och skaffa sigarbete och en garant, en person som går i god för demi , för att de ska kunna återvända. Detsystemet i sig kan man ha väldigt många synpunkterpå: att man ska tvinga tillbaka en människa till attvara någonting som inte ens är andra klassens med-borgare utan som är att inte vara medborgare överhuvud taget och vara beroende av en person som går igod för en. Men trots sådana försök är det på detsättet - jag upprepar det igen - att man inte har lyckatavvisa någon till , för att ta det exemplet,, och ambassadör här iStockholm säger att ingen, under inga omständighe-ter, är välkommen tillbaka. Men detta vill tydligeninte migrationsministern liksom migrationsmyndig-heterna acceptera.Jag upprepar mina frågor: Hur arbetar regeringenmed att få de här länderna att avskaffa regeln om sexmånader, och vilka andra länder, förutom Gulfstater-na, är det som det handlar om?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag har inte talat om några försvå-rande omständigheter. Jag har bara konstaterat attenligt uppgifter finns det flera somvid ansökan om asyl vid ankomsten till haruppvisat giltiga resedokument, men med viktiga sidorutrivna. Det har alltså funnits dokument och man harhaft dokument, men man har avlägsnat sådana sakerur dokumenten som avser inresetillstånd, uppehålls-tillstånd och falska viseringar. Det är någonting heltannat än det som talar om.Det viktigaste sättet för en statslös palestinier attkomma tillbaka till sitt land när sexmånadersperiodenhar löpt ut är att kontakta sin arbetsgivare eller singarant i , vilket är fullt möjligt om ve-derbörande har en garant. Vi har ju nu ärenden därdetta inte har varit möjligt och där människor pågrund av långvarig vistelse här har fått stanna. Menjag tror att det allra viktigaste skälet till att det härinte förverkligas och det stora problemet i samman-hanget är just bristande medverkan från dem som haravvisats. Det är det som är det stora problemet.Sedan vill jag gärna understryka en liten sak föratt relatera det här. Vi har haft oerhört intensivadebatter om 250 personer i en grupp människor sominnehåller - jag vet inte riktigt om det är 3 eller4 miljoner som är fördrivna och som sitter i flykting-läger. Jag vågar påstå att det är ytterst få länder somarbetar så mycket som för att lindra dessamänniskors situation. Genom sitt bidrag till UNRWAoch UNHCR och genom arbetet för återuppbyggna-den försöker lindra de statslösa palestiniernassituation.Att isolerat angripa frågan är ett snedvridet sätt attse det hela och ett sätt att dölja oförrätter av ett be-tydligt djupare slag än dem som vi har talat om i dag.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:170 omelöverkänslighetAnf. 58 Miljöminister ():Herr talman! har frågat när-ingsminister vilka åtgärder han avservidta för att det ska finnas lågstrålande elektromag-netiska frizoner.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Frågan om elektromagnetiska frizoner är komplexpå flera sätt.Det finns en oro hos många människor för att nyteknik kan medföra hälsorisker av olika slag. För attminimera risken för strålning från till exempel anord-ningar för mobiltelenätet har det i olika sammanhangframförts att det bör finnas särskilda områden medlåg eller ingen strålning.Regeringen tar frågan om eventuella hälsoeffekterav exponering för elektromagnetiska fält på stortallvar. Den samlade vetenskapliga forskningen gerdock inte stöd för att strålning från anordningar förmobiltelenätet leder till skadliga hälsoeffekter, sålänge gränsvärdena iakttas. De svenska gränsvärdenaföljer . De bedömningar somansvariga myndigheter gör rörande hälsoriskerger inte anledning att genom lagstiftning göra detmöjligt att inrätta särskilda elektromagnetiska frizo-ner.Det finns ett allmänt intresse att bygga ut infra-strukturen för trådlös kommunikation. En sådan ut-byggnad ställer krav på att det finns basstationer ochantenner med viss regelbundenhet.Lokalisering av telemaster prövas av kommunernai samband med bygglovsprövningen. Kommunernatar även hänsyn till andra allmänna intressen och tillmotstående enskilda intressen vid den lämplighets-prövning som görs enligt . Såda-na bedömningar kan till exempel innebära att lokali-sering i närheten av viss bebyggelse eller inom ettvisst område så långt som möjligt bör undvikas. Möj-ligheterna att samordna utbyggnaden av nätet mellande olika operatörerna är också av intresse vid lämp-lighetsprövningen.Det är inte möjligt att generellt ange vilkaförutsättningar det finns att med stöd av gällandelagstiftning hålla vissa områden fria från ochsändare. När ett enskilt ärende om bygglov för tillexempel en mast överklagas, kan dock indirekt enprövning komma att ske av frågan om och på vilkagrunder som kommunerna med stöd av plan- ochbygglagen kan peka ut områden där det inte alls skavara tillåtet att uppföra telemaster. Frågan om strål-ningsfria zoner har dock ännu inte prövats av reger-ingen i något enskilt ärende. Det är också tveksamtom det rent tekniskt går att hålla områden heltfria från strålning eftersom elektromagnetiska fältfrån till exempel radio- och TV-sändare täcker i stortsett hela landet.Jag vill även nämna att regeringen i en nyligenlämnad lagrådsremiss beträffande förslag till lag omelektronisk kommunikation tagit upp frågan om kravpå samlokalisering av telemaster. Det tycker jag äralldeles utmärkt. Enligt förslaget ska operatörer ivissa fall kunna tvingas dela på och annaninfrastruktur. Detta kan leda till en begränsning avantalet i många områden.Regeringen följer noga utvecklingen på området.Det är viktigt att vi försöker förbättra vårakunskaper om konsekvenserna av införande och an-vändning av ny teknik. Det är också viktigt att viförbättrar informationen och dialogen med medbor-garna, vilket jag gärna återkommer till i replikskiftet.Anf. 59 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret.