prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — I de här frågorna tycker jag ändå att vi har kommit en liten bit på väg. Jag skulle dock vilja avisera nästa steg jag tror att vi har pratat om det i andra sammanhang alltså utöver det här med att införa krav på byggandet för att få investeringsbidrag. Det är väldigt mycket bostäder som byggs utan att få någon som helst investeringsstimulans. För det ändamålet skulle jag faktiskt vilja att nästa steg blev att man måste uppfylla vissa kriterier för att få bygglov. Jag får väl skicka vidare till dem som sitter i att ta itu med det. Jag tänker göra vad jag kan där mitt eget parti är inblandat. Sedan är det så att när vi har träffat branschen har vi försökt påverka dem. har det varit sjuka hus, radonsanering och sådana saker. Men det är alldeles riktigt, , att energifrågan är oerhört viktig. Det är ju väldigt märkligt att man inte har kommit längre inom branschen. Energideklarationer ska vi också kräva av branschen. Det är också en konsumentfråga, att vi som konsumenter efterfrågar bostäder som drar lite energi. För den här gröna skatteväxlingen kommer att fortsätta. 46 () replik: En annan fråga som handlar om god miljö och om att ta till vara resurserna är kommunikationer. Vi ser ju i att kommunikationerna, möjligheterna att åka tåg och buss, inte är bra. Det är mycket som återstår innan det fungerar helt problemfritt för människorna. Den biten vill jag skicka med. En annan fråga gäller ventilationen av våra hus. Vi vet att vi fortfarande blir sjuka av hus. Vi vet att vi har ventilation som är mekanisk, men det finns också ventilation som är naturlig. Det är svårt att förena dessa båda eftersom det finns starka krafter som slår vakt om mekanisk ventilation. På den punkten skulle jag vilja ha ett förtydligande av . Hur jobbar hon och med möjligheten att få friska, sunda hus? 47 () replik: För sedan var jag på . Då var där och höll ett anförande, och där framhöll hon precis de frågor som tar upp om hur viktigt det är med inomhusmiljön. Såvitt jag förstår har för avsikt att verkligen ta itu med dem . Det kunde jag sluta mig till. Då gäller det förstås att i regleringsbrev och annat se till att dessa saker kommer med. 48 () replik: tillhör , som är det parti som driver frågan om grön skatteväxling allra mest. Det framkom i replikskiftet att man avser att fortsätta med det. Vi kan redan nu se effekterna för de enskilda familjerna. Det handlar om ökade energi- och elkostnader. Vi vet att den skatteväxling som gäller el- och energikostnader relativt sett drabbar dem med låga inkomster och många barn hårdast. Jag antar att också tycker att boendekostnadernas andel av den disponibla inkomsten ska minska. Hur går detta ihop när energi- och elskatter ökar? På bara är det en ökning för en normalfamilj om kanske . Jag vill förekomma svaret att man sänker skatten. Det har man gjort med för vissa grupper. Jämför med den ökning som blir nästan i ökade el- och energiskatter. Hur ska då boendekostnadernas andel av den disponibla inkomsten kunna minska? 49 () replik: Det är alldeles riktigt: Den gröna skatteväxlingen ska fortsätta. Det har folk verkligen börjat begripa, och därför sker det just nu en ganska stor omställning för dem som har möjlighet att påverka sin energikostnad genom anslutning till fjärrvärme, byte av oljepannor och direktverkande el. ingår inte räntekostnaderna i den gröna skatteväxlingen, utan det handlar mer om skatter och sådant. Vi har alltid kämpat för att få ned fastighetsskatten, och det kommer vi att fortsätta med. ska också titta på de här frågorna. Men jag borde väl ta upp räntekostnaden. Det är intressant att de tar som exempel att energikostnaden blir mer . Jag kan ta mig själv som exempel. Jag bor skam till sägandes i ett hus med direktverkande el, men jag ska använda en del av mitt feta riksdagsarvode till att införa vattenburen värme. har alla hört det, så nu måste jag se till att göra det också. Det finns faktiskt ett ekonomiskt incitament. Den skatteväxling som jag har kunnat se i detta är att räntorna på mitt villalån numera är så otroligt låga. Den höjda skatten på el går jämnt ut med minskade ränteutgifter. 50 () replik: Jag frågade faktiskt inte vad skulle göra med sitt eget hus. Det var inte det jag var ute efter. Jag syftade på hur de ska klara sig som har ganska låga inkomster och många barn och som har stora energikostnader. säger att de som har möjlighet ska försöka påverka det. Men de som inte har det då? Inte heller för dem som har möjlighet att påverka det är det gratis. Jag konstaterar att beskedet är: Den gröna skatteväxlingen fortsätter, så ni kan räkna med ökade energi- och elkostnader på i ungefär framöver. Ni kan addera det och se vad det blir. Det är den politik som nu för och som Socialdemokraterna och Vänstern har köpt. Det står faktiskt medborgarna i ganska dyrt. Jag tackar för det klara beskedet. 51 () replik: Det kan ibland vara ganska målande att ta sig själv som exempel. Jag tillhör i vanliga fall när jag inte sitter i de extremt lågavlönade grupperna som offentligt anställd, så jag vet vad jag pratar om. Individuell mätning jag har varit i och tittat på det efterfrågar man ofta för att kunna styra och minska sina kostnader för varmvatten och el. I den gröna skatteväxlingen ingår också minskad skatt på arbete. Det kan väl ingen i den här kammaren ha något emot. Arbetsgivaravgifter och sådant har också en del nytta av, men framför allt naturligtvis av lägre skatter, höjt grundavdrag och liknande. Den gröna skatteväxlingen ska gå ihop. Jag kan ge de de uträkningar som finns för att visa att det faktiskt går jämnt upp. Hon skakar på huvudet, men det är faktiskt så. har jag inte med mig de papperen, men jag ska se till att de blir underrättad om vad som föreligger. 52 () replik: Det är två delar av anförande som jag vill ställa frågor om. Jag vill börja med diskussionen om fukt- och mögelskador. Pengarna kan ju användas till det när skadorna redan har uppkommit, men hur ser på det preventiva, förebyggande arbetet för att se till att skador inte uppkommer? anser att det saknas resurser till forskning. Vi vill se mycket mer av forskning på det här området. känner vi till en del faktorer, exempelvis att fukt är det som orsakar problem. Men det finns också andra faktorer. Det handlar om ventilation med mera. Vi menar att man bör satsa på forskning för att utreda vad källorna är till de här problemen. Hur ser på forskning om detta? Sedan vill jag ta upp studentbostäderna. vill öka studenternas konsumtionsutrymme, det vill säga att studenterna ska ha råd att också efterfråga bostäder. Ser man på vad studenterna själva vill framgår det att man vill ha en bostad med någon form av matlagningsmöjlighet, egen toalett, den ska ligga centralt och vara billig. Vi kan också konstatera att det är väldigt mycket som fördyrar byggandet av studentbostäder. Vi tycker att man ska se över markpolitiken. Hur ser på den statliga markpolitiken? Hur ser man på möjligheten att förenkla regelverken? Även när byggnadsnämnderna ger bygglov för studentbostäder kan det överklagas till . Då kan man nekas räntebidrag med motiveringen att det exempelvis saknas en avskiljbar sovdel. Är det rimligt? 53 () replik: Byggforskning är oerhört väsentligt. Tyvärr har man, tycker jag, inte tagit de här sakerna riktigt på allvar. Man sade på ett tidigt stadium närmare bestämt , när jag började med detta att man skulle ta bort 50 miljoner från byggforskningen. Det första jag fick göra när jag kom in i var att försöka rädda dessa 50 miljoner kvar. är det Formas som har hand om detta. Vi har inte kvar. Jag vill se ett utvecklat producentansvar. Vi har tidigare talat med byggbranschen om försäkringsmöjligheter. Ur konsumenternas synvinkel är det oerhört viktigt. Vi kan faktiskt inte bygga fler sjuka hus. Vi måste åtgärda dem vi har. Det är viktigt, precis som säger, att man inte bygger in fel . De skandaler som vi har sett på det här området kanske ger oss möjlighet att nu ta krafttag med lagstiftning på området, just för producentansvar och konsumentskydd. Jag vill att man ska ha miljödeklaration av byggnader. Byggsektorns kretsloppsråd har tagit fram mycket bra material. Miljödeklarationer av byggnader är viktigt. Det är alldeles riktigt. Man måste förebygga så att inte fler hus drabbas. Det är därför som jag tar upp fonden för fukt- och mögelskador. Vi kanske inte kan begränsa detta till hus som är byggda . Det har nämligen förekommit väldigt mycket efter det. 54 () replik: Det gläder mig att delar uppfattning om att det är viktigt att göra rätt från början, det vill säga att man inte bygger in problem från början. Det är anmärkningsvärt att man fortfarande kan passera byggarbetsplatser och, inte minst , se byggmaterial stå oskyddat. När det gäller forskning nämner . Men vad gör för att man ska satsa på forskning om inomhusmiljöer och källor till problem? Det kan ju finnas många andra källor. Jag fick inget svar på frågan om studentbostäderna. Vi från tycker att det är oerhört viktigt att fundera över varför det är så dyrt att bygga. Hur ska vi få fram det som studenterna efterfrågar, nämligen billiga och bra bostäder? Jag kan konstatera att det i det regelverk som finns finns många värderingar. Man anser exempelvis att det är oerhört viktigt att studenter som bor i bostäder med korridorsystem har gemensamhetsutrymmen. Om det inte finns kök kan man använda dessa utrymmen till pub, som tidningsläsningsrum, för informella möten med mera. Men borde inte detta få avgöras av dem som ska bo där? Om man kan tänka sig att ha ett pentry i stället för ett kök med en diskbänk som är , är det då inte rimligt? Finns det inte skäl att se över regelverken så att vi får fram bostäder också för den specifika grupp studenter som vill bo i studentkorridor? Sedan ska man veta att det finns studenter som kan vara föräldrar och ha flera barn och därmed har behov av en helt annan typ av bostäder. Men det finns inga möjligheter . Det blir dyrt att bygga, och studenterna vill ha billiga bostäder, och framför allt vill de ha en bostad över huvud taget. finns det ju inga bostäder. Som jag tidigare nämnde är de månader som man går och väntar på en bostad helt förskräckliga. Och ibland har man till och med hunnit avsluta sin utbildning innan man får tag i en bostad. 55 () replik: När man bygger bostäder görs det kanske inte för den marknad som finns just då man bygger. Bostäderna kommer att finnas . Jag kan förstå att man bygger för olika typer av boende, så att det inte blir som i . Där har man ett bostadsområde som heter . Och det område där studenterna bor kallas Studentryd. är det inte så stor skillnad på bostädernas utformning i de olika områdena. Byggandet måste vara långsiktigt så att alla kan bo i bostäderna. Behoven ändras, studentkullarna minskar, och det kanske är andra typer av bostadskonsumenter som behöver ta del av bostäderna. Jag tror inte att det ska vara för stora skillnader. Jag tycker att det är alldeles utmärkt med studentkorridorer med gemensamma utrymmen och så vidare. Men bostäderna ska också kunna användas för helt andra ändamål. Det kan vara en anledning till att man faktiskt har regler som beskriver en viss minimistandard för en bostad. Annars håller jag med om att det är helt okej att bo i studentkorridor . hoppas jag att man inte tar bort dem i sin iver att bygga bostäder där standarden har utvecklats. Studentkorridorer bör finnas kvar så att det finns en mångfald i boendet även där. Det är nämligen en mycket stor skillnad i efterfrågan även hos studenterna. Man kan nöja sig med ett enklare boende i början, men sedan vill man gå vidare. Man kan göra en boendekarriär även som student. Mångfalden även där är viktig. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2003/04:BoU11 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (prop. 2003/04:1 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) 56 (): Innan själva debatten kommer i gång har jag fått i uppgift att kortfattat sammanfatta vad trafikutskottets betänkande 1 handlar om. Betänkande 1 behandlar alltid budgetanslagen. Som vanligt handlar det om anslag som rör vägar och järnvägar och övriga kommunikationer som kollektivtrafik, färdtjänst, sjöfart, luftfart, elektroniska kommunikationer och frågor om post- och kassatjänsten. Det är ett digert material som utskottet nu ska börja debattera. Det kanske inte är möjligt att redogöra för hela betänkandet. Men några punkter ska jag ändå ta upp i denna inledning. Den ram som vi nu diskuterar ligger på 28 ½ miljard för kommande budgetår. Och nästan merparten av detta, ca 24 miljarder, går till väg- och järnvägssektorn. Av dessa 24 miljarder går 15,6 miljarder till väghållning och statsbidrag, och 8,4 miljarder går till banhållning och sektorsuppgifter. Jag vill börja med att peka på att utskottet i detta betänkande tydligt har satt ned foten när det gäller mål och resultatberäkningar, och vi ser fram emot att vi ska få bättre tydlighet i resultatredovisningar framgent samt utökade jämförelser , som vi skriver, och det i kombination med hur det ser ut i andra länder. Jag nämnde att 15,6 miljarder ska gå till väghållning och 8,4 till . Det kanske kan ses som något för litet, men det är ändå en klar ambitionshöjning hos majoritetspartierna i trafikutskottet, och det ger dock en liten höjning på både väg- och järnvägssidan. Vi anser att vi i betänkandet har bra skrivningar angående kollektivtrafiken, färdtjänsten och så vidare. Och vi har varit ganska överens om att det behövs en del satsningar i synnerhet inom färdtjänstsektorn. På grund av att det finns en utredning som har sett över detta och att det utredningsbetänkandet nu remissbehandlas och bereds anser utskottsmajoriteten att vi måste avvakta detta. Därför måste vi avvakta med dessa frågor och behandlingen av motioner som har väckts. Detsamma gäller möjligheterna att förbättra kollektivtrafiken och i synnerhet inom de norra delarna av landet. Vi har också ett block som handlar om IT, elektroniska kommunikationer, posttjänsten och så vidare. Jag vill peka på att vi nu återigen beviljar 400 miljoner för att klara den grundläggande kassaservicen över hela landet. Det finns också ett nytt anslag i detta betänkande som handlar om ett nytt kommunikationssystem för räddningstjänst, polis, tull, ambulanssjukvård och så vidare. Här anser utskottet att det är viktigt att samtliga myndigheter är med redan från starten. Avslutningsvis ska jag redan nu nästan be om ursäkt för att utskottets ledamöter inte kommer att kunna behandla hela betänkandet. Trots att det är ungefär två och en halv timmes anmäld talartid är beslutsordningen uppdelad i 52 punkter med 31 reservationer, och inte ens det hinner vi debattera på två och . Men jag ser fram mot diskussionen, och jag tror att det kan bli en hörvärd och sevärd föreställning. 57 (): Jag ska ta upp en av transporternas allvarligaste effekter. Vid finns det stora ismassor. De är tjocka. I dessa ismassor har man borrat hål och tagit prover för att se hur det var . Om vi går tillbaka 400 , hur har koldioxidhalten varierat? Det visar sig att den har legat på 180280 ppm. Det säger kanske ingenting. Men 2000 är vi, mina vänner, uppe i 360 ppm, alltså avsevärt mer. Vi har i fråga varit uppe i sådana värden. Det betyder att den mänskliga påverkan är avsevärd. Till detta kommer en temperaturhöjning på i genomsnitt över jorden. Detta har vi åstadkommit genom att använda de fossila resurserna och det fossila kolet. Där är transportnäringen en av de stora aktörerna. Den stora utmaningen för transportsektorn är hanteringen av detta. Det handlar då om att hantera detta på ett vettigt sätt. För att kunna åstadkomma det måste transportsektorn, tror jag, ta sig i kragen. Det gäller att kunna samarbeta, att fungera tillsammans. Transportsektorn måste bli effektivare. Det går inte att ha det som när hälften av lastbilarna egentligen går tomma på vägarna. Och det går inte att egentligen 1,1 personer sitter i varje personbil. Det mesta som vi transporterar är faktiskt tomrum. Om vi kunde fylla fordonen och få transportnäringen att fungera bättre skulle vi avsevärt kunna reducera koldioxidutsläppen för att inte tala om vad vi skulle kunna göra om vi gick över till att använda den koldioxid som finns i det korta kretsloppet det vill säga andra typer av bränslen. Inom vägsektorn har man alltså åtskilligt kvar att göra för att nå sina mål. Sjöfarten har också en hel del att göra för att förbättra sin energieffektivitet och för att minska sin bränsleanvändning och få renare fartyg. Luftfarten har förvisso allvarliga problem. Ännu värre blir det, som utskottet konstaterat när det gäller statistiken, om vi inte kan följa statistiken ordentligt. Det finns brister i statistiken. De koldioxidutsläpp som rör luftfarten hanterar bara verksamheten på marken. Flygplanen finns inte med i statistiken. På s. 22 i betänkandet finns regeringens mål- och resultatredovisning. Vad står det då om koldioxiden för ? Jo, i spalten Utveckling mot långsiktigt delmål står det att vi inte klarar uppsatta mål. Etappmålen uppfylls inte. Vi har ökade utsläpp från vägtrafiken och brister i utsläppsstatistiken. För att vi ska kunna följa upp de här målen och för att klara koldioxidmålet krävs det, som utskottet påpekar, krafttag när det gäller uppföljning, statistik och resultatindikatorer. Men det krävs också krafttag när det gäller politiken i fråga om att samordna transportslagen och att se till att sambandet fungerar mellan lastbilstransporter, järnvägar och sjöfart, att terminalerna fungerar och att vi får så lite friktion i detta som möjligt, liksom att vi för över gods- och persontransporter till det transportslag där minst koldioxid släpps ut. Förvisso har vi således en stor politisk uppgift framför oss! 58 (): Som vi inledningsvis hörde handlar betänkandet om ett anslag på till utgiftsområde 22 Kommunikationer och därutöver allt från mål och resultatfrågor till en detalj som vägsalt. Troligen är vägsalt den fråga bland de aktuella frågorna som våra medborgare talar mest om nu när vintern nalkas. Jag tänker uppehålla mig vid målen och anslaget. Men redan nu yrkar jag bifall till reservation nr 1. När man studerar budgetpropositionen finner man genast att regeringen gärna vill sopa de brister under mattan som kan skönjas i budgetpropositionen. På s. 22 i betänkandet finns regeringens samlade bedömning av måluppfyllelsen när det gäller transportpolitiken. Där finns en rubrik i frågeform som lyder: Uppfylls etappmål med dagens beslut? Det gäller då delmål som tillgänglighet, jämställdhet, transportkvalitet, trafiksäkerhet, miljö och regional utveckling precis det som inledningsvis refererade till. Det svar som regeringen själv ger är att det knappast är något delmål som uppfylls med dagens beslut inte ens trafiksäkerhetsmålen, som vi alla prioriterar. hade trafikutskottet en hearing om roll i planeringen av vägar och järnvägar. begränsade roll förstärktes av från VTI som konstaterade följande: kan bara säga ja eller nej till regeringens proposition. från KTH påpekade att de inriktningsbeslut som vi tar dåligt stämmer överens med faktiskt tilldelade medel. Man kan därför fråga sig vilken uppgift egentligen har. Regeringen skriver att kvaliteten på vägarna är fortsatt hög detta trots att vi vet att lastbilstrafiken ökar, vilket leder till ökat slitage. Summan vad gäller det eftersatta underhållet på vägarna uppgår till , och de vägar som på grund av tjällossning är avstängda är fortfarande alltför många och för långa. Föregående år var vägar avstängda helt eller delvis under en kortare eller . Det var visserligen en förbättring jämfört med hur det var under de tidigare fem åren. Men förbättringen berodde uteslutande på det gynnsamma vädret. är situationen i skogslänen värst. Föregående år var av vägnätet där avstängt i genomsnitt . Vi moderater påpekar att medelstilldelningen är alldeles för knapp. Genast går Socialdemokraterna i försvarsställning och hänvisar till den stora infrastruktursatsning som Socialdemokraterna och enades om. Hur det står till med den så kallade satsningen vet alla vi som följer frågorna. Den närtidssatsning åren 20022004 som i infrastrukturpropositionen betecknas som nödvändig visar sig inte vara mer nödvändig än att regeringen i årets vårproposition kraftigt kunde krympa anslagen för . I sina direktiv till verkens budgetplanering flaggar nu regeringen för att dessa sänkta nivåer kommer att ligga kvar. Det moderata anslaget till utgiftsområde 22 har en högre ambitionsnivå. Jämfört med regeringens budgetproposition föreslår vi en ökning av anslaget med för . Det innebär ökade resurser till vägutbyggnad och möjliggör åtgärder i syfte att minska antalet dödade i trafiken. En ökning av anslaget till det enskilda vägnätet ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationsmöjligheter och ökad trygghet i vardagen. Vidare föreslår vi, jämfört med regeringens budgetproposition, en minskning av anslaget administration med . Det arbete som startat inom , med krav på ökade rationaliseringar, bör med kraft fullföljas. För administrationsanslag beräknas utgiftsprognosen underskrida det budgeterade anslaget med , redan nu av vår föreslagna besparing allt enligt budgetpropositionen. Inom administration föreslår vi en minskning med . En effektivisering och besparing bör kunna ske genom att hela produktion upphandlas. konkurrensutsatta verksamheter ska bolagiseras för att verkets olika roller ska kunna tydliggöras. Ersättning till sjöfolket för fritidsändamål reduceras med , och vi föreslår att avskaffas. Vi föreslår också en minskning av anslaget till Rikstrafikens trafikupphandling med . Vi anser att med en effektiv upphandlingsorganisation och ett ökat samarbete med trafikhuvudmännen bör en rimlig trafikstandard kunna erhållas. Statskontorets överlämnade utvärdering av Rikstrafikens verksamhet och organisation stärker oss i den övertygelsen. I rapporten konstateras bland annat brister i planeringen och samverkan med de kommersiella aktörerna och en risk att Rikstrafiken inte identifierat rätt sorts trafik för upphandling. I vissa fall har Rikstrafiken till och med konkurrerat direkt eller delvis med kommersiell trafik, vilket innebär en risk för undanträngning av kommersiellt möjliga trafikupplägg. Mycket i rapporten tyder på att skattebetalarnas pengar används på ett tveksamt sätt. Vi utgår från att regeringen på allvar tar tag i denna fråga. Posten har ombildats till ett aktiebolag och verkar därmed under andra förutsättningar . Medlemskapet i EU begränsar kraftigt statens möjlighet att lämna statliga bidrag till olika självständiga företag, däribland Posten. krav att tillhandahålla kassaservice är rimligt, men det är långt ifrån givet vare sig att det är som ska tillhandahålla tjänsten eller hur kassatjänsten ska utformas. Det finns enligt vår mening möjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokalisering och efterfrågan. Möjligheten att tillhandahålla begränsad kassatjänst också på mindre orter finns även hos andra aktörer än . Vi avvisar därför regeringens anslag på för ersättning till för rikstäckande betalningsservice. Utöver anslagsmotionen har vi moderater yrkat att Handelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhet avvecklas, vilket skulle innebära en besparing för på och därmed minskade farledsavgifter för handelsfartygen. Som kuriosa kan jag nämna en artikel i en av våra kvällstidningar . Rubriken löd: Banta byråkratin: Tio myndigheter vi ej behöver. Som nummer två står: , . Sysselsättning: Ska skapa en meningsfull fritid för svenska och utländska sjömän. Arrangerar fotbollsturneringar och skickar ut dvd-skivor över världen. Kommentar: Varför ska staten stå för korpfotbollen och ansvara för sjömännens dvd-filmer? Låt fack och arbetsgivare ta över videobutiken. Vi moderater tycker likadant. Avslutningsvis, herr talman, vill jag tacka kansliet för ett gott arbete och tålamod och vill önska alla en skön och fridfull jul. 59 ():