prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Det är genant närman ur det perspektivet sätter en sådan debattnivå,när vi dessutom vet - och det finns papper på det - attden typen av politisk bakgrund, bland annat blandgeneraldirektörer, har minskat. Det tas in förtjänstfulltfolk från andra håll. Ändå försöker man skapa bildenav att socialdemokrater utser sig själva. Det är dåligt.Den andra bilden skapas genom att vända på ar-gumenten. Då skulle det vara förbjudet att tillsätta entjänst om den personen har haft ett politiskt engage-mang. Det är väl ingen som åberopar det? Det är välmånga som inser att ett långt politiskt aktivt liv påolika nivåer är väl så meriterande och är väl så under-byggande i fråga om kunskap för att klara att leda ettstatligt verk. Något annat är både ofint och oförstån-digt att hävda.För en gångs skull skulle vi kunna slippa den ty-pen av argumentation. Det är inte någon övervikt avsådana från en politisk bakgrund som har misslyckatsmed dessa tjänster. Det är klart att det finns de sominte har lyckats i sitt uppdrag, till exempel generaldi-rektör. Det är väl i och för sig inte så konstigt. Allabolag byter vd när det inte går så lysande. Det är sånågot sådant måste hanteras. Om det inte fungerarmåste folk bytas. Men det finns inget samband medden utnämningsmakt regeringen sitter på och de poli-tiska anspelningar som görs.Fru talman! Jag har uppehållit mig lite längre änvad jag hade tänkt mig om just den frågan. Det här ärbåde bedrövligt och sorgligt att det en gång för allamåste slås fast att det är ren och skär lögn att användasådana argument.Ska vi då hitta något annat sätt för utnämningar?Jag vill inte påstå att det alltid ska vara så till hundraprocent. Jag delar uppfattning,som hon på ett bra sätt har förmedlat, att det inte ärsäkert att det löser dessa problem. varinne på att ska ha utnämningsmakten för destatligt tillsatta tjänsterna. Det var i alla fall en glid-ning åt det hållet. Det blir märkligt att riksdagsut-skotten ska sköta förhören men det är inte utskottensom ska sköta tillsättningarna utan det ska regeringengöra. Det är inte en framgångsrik väg. Jag tror intenågot privat stort företag eller statligt verk vid till-sättande av tjänster använder sig av de metoderna föratt få tag på de rätta cheferna. Det måste handskas påett helt annat sätt. har det fungerat tillräckligtbra att vi inte ska behöva fundera över några hals-brytande förändringar.Vi kan titta på de utredningar som finns i andrasammanhang. Om de kan komma på någon lysandeidé som innebär ett steg framåt ska jag inte vara densom slår igen dörren.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag förstår att vill slip-pa höra argumenten och slippa föra denna debatt,men jag kan lova att vi kommer attföra denna debatt. Frågan om hur man utnämnerhögre statliga chefer och ambassadörer är en centraldel av den makt som regeringen har. Den blirallt viktigare därför att vi har ett system i medminoritetsregeringar och ett system inom Europeiskaunionen som gör att regeringen får alltmer att säga tillom på bekostnad. Därför är frågan omutnämningsmakten central. Därför måste den debatte-ras och diskuteras i kammaren. Det är inte orimligt attden typen av samtal och diskussioner förs här och attsådana argument förs fram här.Mats säger att det inte är något problemmed det nuvarande systemet för att utnämna högrestatliga chefer. Vi kan tvista om det. Jag menar på attdet finns tydliga argument för att det har gått snett irätt i rätt många fall. Men om känner stor förtröstan över att det nuvarandesystemet fungerar så pass väl att regeringen gör rätt,varför vågar då inte och Socialdemo-kraterna gå med på en ordning som gör att det blirökad öppenhet och insyn i processen?Vad är ni rädda för, ? Om du kän-ner att regeringen gör rätt, varför vågar ni inte haökad öppenhet och insyn i processen? Då skulle nikunna säga följande till oss, som ni hävdar misstänk-liggör och framför vulgärargument: "Det här är denmest kompetenta personen för jobbet. Han eller honhar frågats ut i ett riksdagsutskott. Han eller hon harfått ansöka om tjänsten och har blivit prövad i offent-lighetens ljus." Varför är ni så rädda för ökad offent-lighet och insyn, ?Anf. 131 () replik:Fru talman! Det senaste inlägget inleddes med enmening om att fortsätta på den här debattnivån. Detsäger mer om än om argumenten.Jag går dock till sakfrågan. Jag tror att man skullehamna i andra typer av problem om man skulle ha ettsådant anställningsförfarande för den typen av tjäns-ter. Ett antal personer ska anmälas, och sedan skanågon av dem som man tror är bäst plockas ut. Jagtror inte att det fungerar så. Jag tror att man får andraproblem. Det är inte så konstigt.Jag förstår inte vad logiken skulle vara. Om vihävdar att det här fungerar tillräckligt bra, varför skaman då tillsätta en utredning av något som kan blisämre? Det är väl ingenting att vara rädd för? Det ären rak, logisk förklaring. Vi tror att det fungerar braoch att regeringen gör det här på ett bra sätt. Sedanhar all rätt att få säga att allt regeringengör är värdelöst.Anf. 132 () replik:Fru talman! Det gläder mig att ga-ranterar mig denna form av yttrandefrihet, inte minstpå främsta politiska arena, nämligen riksda-gen.Det som jag vill diskutera, och som är skälet tillatt vi har lagt fram förslaget om utredning, är att detunder har funnits rätt många personer,debattörer, som kritiserat regeringens utnämningspo-litik för att det har använts som ett belöningssystemför inte minst avdankade socialdemokratiska statsråd.Då skulle det väl vara alldeles utmärkt för MatsBerglind och hans partikamrater att kunna säga: Nihar fel, och vi är beredda att visa det via en processmed ökad öppenhet och insyn. Vi är beredda att låtavåra kandidater, de som vi tycker är de mest kompe-tenta och dugliga för tjänsterna, frågas ut i ett riks-dagsutskott. Vi är beredda att sätta upp kandidaternapå en lista och låta dem ansöka om dessa tjänster.Det vore väl det allra bästa sättet att ta död på vårargumentation och visa att vi har fel. Av något kons-tigt skäl vågar dock inte och hanspartikamrater gå med på detta. Tvärtom fortsätterMats och att förespråkaett system som bygger på hemlighetsmakeri ochstängda dörrar.Jag kan inte dra någon annan slutsats än att MatsBerglind och Socialdemokraterna vet att det intefungerar riktigt så som det borde. Man har något attdölja.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag är varken rädd eller har någontingatt dölja. Vi har själva i , förförsta gången på jag vet inte hur , föreslagitoch rekryterat till tjänster som var helt nya och som vihade lite svårigheter med hur vi skulle hantera.Jag hörde aldrig från någon i KU argumentet att viskulle ha offentliga utfrågningar av ett antal personersom kunde tänkas vara villiga att söka jobben i fråga.Ingen sade något, och ändå var det ganska nytt. Viägde frågan själva.Vi hanterade frågan precis på det sätt som mangör när det gäller så pass grannlaga uppgifter. Någrafick i uppdrag att både prata med och ta reda på faktaom dessa personer och sedan göra en bedömning ifallde var lämpliga eller inte. När det hela väl var klartvar de som föreslogs i allas ögon väldigt kompetentaoch bra personer, och vi tillsatte dem utan offentligutfrågning. Det räcker väl som argument för hur vihanterar den här frågan. Regeringen gör precis lika-dant, och de lyckas.Anf. 134 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja höra grann kommentera frågan om medborgarnasskydd i lagstiftningen när det gäller förvaltningslagenoch bemötandet av medborgare från statliga förvalt-ningars sida.Vi har ju en lång rad regler, det tror jag att vi allaär överens om, i form av olika lagar som både enskil-da medborgare och företag ska följa. Vi kan varaoeniga om alla behövs. Vissa har ju ambitionen attförenkla inte bara för företagen utan också på med-borgarområdet.Det knepiga är att majoriteten och Socialdemo-kraterna inte verkar vara intresserade av att skapabalans i lagstiftningen och stärka medborgarnas rät-tigheter. Det gäller i och för sig också de statligaförvaltningarna. Också de behöver i sin lagstiftning fåen grund för hur de ska jobba med bemötandefrågor-na. Riktlinjer för bemötandefrågor är oerhört centralaför att vi ska lyckas med det uppdrag som vi läggerpå de statliga förvaltningarna, nämligen att ge med-borgarna ett bra bemötande.Anf. 135 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt inledningsanfö-rande är vi så överens att det egentligen bara är de-taljer som skiljer oss åt.Myndigheterna har fått klara direktiv med riktlin-jer om bemötande och hur detta ska hanteras. Det hargetts klara direktiv om hanteringen av sådana frågor.Det handlar om att personalen får den rätta utbild-ningen och att det tas fram ett policydokument somgäller bemötandet.Vi blir beskyllda för att vara klå-fingriga och lagstadga om allting. säger vi för engångs skull att lagstiftningen kanske inte är den slut-liga lösningen för att nå de optimala resultaten, utandet här är en process och en attitydfråga som är precislika viktig som lagstiftningen.Anf. 136 ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med om att det är vik-tigt att vi har en process inom den statliga förvalt-ningen för att förändra attityder och förbättra bemö-tandet av medborgarna. Men den processen anser viborde hjälpas på traven och stadgas upp från riksda-gens sida, som ju är medborgarnas yttersta företräda-re. borde ge en tydlighet i förvaltningslag-stiftningen på det sätt som vi föreslår i reservation 2.Med det upplägget skulle man också ge möjlighetför medborgarna att kunna utkräva ansvar på ett annatsätt än när det gäller ett handlingsprogram. Jag bekla-gar därför att Socialdemokraterna uppenbarligen inteär intresserade av detta.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det där sista var helt onödigt. Vi är juhelt överens om inriktningen, och det enda som skil-jer oss åt är övertro att lagstiftning skaavhjälpa allting.Jag tror inte att det är där som medborgare i all-mänhet känner tryggheten i att få ett bra bemötande,utan det handlar om helt andra frågor. Det känns liteonödigt, fru talman, att behöva upprepa argumenteneftersom svaret blir detsamma som förra gången.Anf. 138 (m) replik:Fru talman! Det förefaller som om vi kan varaöverens om att utredningsmakten är av central bety-delse för tilltron till det offentliga livet, den offentligasektorn. Därför är det också angeläget och viktigtmed en ökad öppenhet och transparens kring justutnämningar av centralt placerade befattningshavare.Frågan är bara hur vi bättre åstadkommer det ängenom den nuvarande ordningen. Vi har i reservatio-nen pekat på en möjlighet. Vi har inte låst oss vidden, men det kunde vara en möjlighet, nämligen attlåta utskotten i högre grad få fråga ut tilltänkta kandi-dater.En annan möjlighet som öppnas av Kommitténom domstolschefens roll och utnämning av högredomare vore, enligt kommitténs betänkande, att in-rätta ett särskilt, från riksdag och regering organisato-riskt självständigt, beredningsorgan med förslags-nämnd som lämnar förslag till regeringen på lämpligakandidater. Om regeringen då utser en person somnämnden inte har fört upp på listan ska det anmälastill justitieutskottet, som då håller en offentlig utfråg-ning. Om utskottet därefter yttrar sig till förmån förnågon av kandidaterna så ska regeringen vara bundenav det yttrandet. Det är något som kommittén före-slår, och det är en annan tänkbar ordning.Jag uppfattar att kanske ändå äröppen för - jag tolkade hans huvudanförande så - attpröva andra möjligheter för att öka transparensen ochinsynen i en så central fråga som utnämningsmaktenär.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är så glasklartatt jämföra detta med högre domare, generaldirektöreroch andra statliga myndighetschefer. Jag tror inte kan göra den direkta kopplingen. Men om detkommer fram något klokt så gärna för mig.Det skulle vara intressant att höra från Moderater-nas representant varför de inte föreslog en offentligutfrågning av de tjänster som de själva tillsatte, när deägde frågan, om det är en så lysande idé?Anf. 140 (m) replik:Fru talman! Ärligt talat förstod jag inte riktigt vadMats åsyftade när han talade om de egnatjänsterna. Jag kanske kan få klarhet i det.I sitt första inlägg åberopade som ju var en av de mera framträdandekritikerna av regeringens utnämningspolitik. kanman väl säga att genom att ha utnämnt just honom harregeringen om inte tystat så i alla fall dämpat dentungan. Jag tror att man vågar dra den slutsatsen.Det fanns element i hans kritik som fortfarande,enligt vår bedömning, äger bärkraft. Bara för att manutnämner en moderat så har man ju inte därmed sagtatt man ser balanserat på de personer som har direktpolitisk bakgrund vid utnämningar. I stället ska dettases i ett vidare perspektiv.Anf. 141 () replik:Fru talman! Det var väl därför jag sade att reger-ingen kanske inte har lyckats jämt.Till sakfrågan. Jag kanske var lite otydlig. Dethandlade om när vi själva beredde tillsättandet av denya revisorerna. Vi hade aldrig hanterat den fråganförut. Det var en mycket grannlaga fråga. Vi i ut-skottet ägde hur det skulle gå till och kunde göranästan hur vi ville. Det fanns inga gamla erfarenhetereller praxis som vi behövde rätta oss efter.Då sades inte ett ord om dem som kunde tänka sigsöka att bli riksrevisor, så tror jag att det heter, och attdet skulle vara en offentlig utfrågning av ett antalkandidater innan vi beslutade oss för vilka vi skulleerbjuda den här tjänsten. Vad gjorde vi? Vi gjordeprecis på samma sätt som regeringen gör när denutser sina chefer.Det tycker jag att vi kan fortsätta med. Vi har varitett gott föredöme i KU på den fronten.Anf. 142 ():Fru talman! Först ska jag säga några mycket kortaord om reservation nr 2 om utvidgad skyldighet attmeddela skriftliga beslut. Det är en reservation tillvilken jag yrkar bifall.Socialtjänstlagen ger rätt till stöd under vissa om-ständigheter. Det är en rättighetslagstiftning. Detinnebär att sådana beslut kan överklagas. Men för attde ska kunna överklagas krävs det att besluten ärskriftliga. Lagen kräver inte att besluten är skriftliga.Det måste rättas till. Det är en fråga om rättssäkerhet.Jag tror inte att jag behöver säga mer om den sa-ken. Jag ska i stället använda några korta minuter tillatt säga ytterligare något om utnämningsmakten. Detär en intressant diskussion. Den leder alltid till replik-skiften.Mats har rätt i att det finns ett drag avvulgärpropaganda i detta från den borgerliga sidan.Det har alltid funnits, så är det ju. Å andra sidanskulle jag väl inte våga mig på att påskina att partibo-ken inte har någon som helst betydelse när det gällerregeringens utnämningar.Det kan i och för sig vara så att andelen kompe-tenta personer är extremt högt i ochextremt lågt i och . Menjag tror kanske inte att det är hela förklaringen.Oppositionen är naturligtvis missnöjd med vadregeringen gör. Det ligger i oppositionens roll att varamissnöjd med det regeringen gör inklusive utnäm-ningarna. Men jag tror att man ska vara lite försiktigmed att man så fort man är missnöjd med vad reger-ingen gör börjar kräva att de uppgifter som enligtkonstitutionen ligger på regeringen ska överföras tillriksdagen eftersom man då tror att man får en störrekontroll över sakernas tillstånd och att det skulle bliett bättre resultat.Jag är för att stärka generellt sett. Riks-dagen bör stärkas. Men den bör stärkas i sin konstitu-tionella roll som lagstiftare, som den som fastställerbudget och skatter och som kontrollmakt. I den rollenska stärkas. Man bör vara ytterligt försiktigmed att tro att man kan eller bör stärka rollgenom att överföra uppgifter som ligger påexekutiven, alltså på regeringen, till områ-de.Ta detta med utnämningsmakten. Om vi skullestärka roll i utnämningsmakten är jag inteså säker på att detta skulle öka och stärka kontrollenöver utnämningarna och än mindre att det skulle blimindre av partipolitiska inslag i det. Snarare skulleregeringen något lite kunna gömma sig bakom attriksdagen ändå haft sitt finger med i spelet, haft ut-frågningar och det ena med det andra, så att man intekan kritisera regeringen för vad den gör.Jag tror att det skulle vara olyckligt ur ett flertalolika aspekter. Vi kommer tyvärr att få se det ocksåpå andra områden där oppositionen är missnöjd meddet ena eller andra som regeringen har beslutat. Där-för föreslår man lagändringar som innebär att manlägger över sådana uppgifter på i stället.Jag tror att det är helt fel väg att gå.Sedan kan man resonera kring detta med öppenhetoch sådant. Jag är inte på något sätt principiellt mot-ståndare till att man hittar vägar för att öka öppenhe-ten i tillsättningarna. Men precis som sagtshär från talarstolen kan rekryteringsförfarandet i vissalägen bli oerhört mycket mer komplicerat. Det kanockså leda till att det blir betydligt svårare att hitta dekompetenta personer som vi vill ha till statliga tjäns-ter.Anf. 143 ():Fru talman! glömde att tala omkompetensen hos . Det är välsamma sak på den sidan när det gäller utnämningar-na.Jag begärde egentligen ordet på grund av diskus-sionen kring reservation 7. Jag blev lite illa berörd avkritiken mot i det här samman-hanget. Det är så när man ska skapa politiska majori-teter att man får gå på den minsta gemensamma näm-naren för att åstadkomma detta.Här hade vi faktiskt en möjlighet. För vår del hadedet inte spelat så stor roll om man strukit meningensom ville. Vi tycker att den är sålöst formulerad att den inte är allvarlig utifrån vårtsynsätt i sammanhanget.De som kritiserar tycker jaggör det på ett felaktigt sätt. Man skulle kunna vändaden kritiken mot sig själv. Man skulle egentligenkunna hänga ut sig själv. Varför var vi så dumma attvi inte skapade majoritet i stället för att skapa enreservation som inte leder någonstans när det gällerdessa frågeställningar?Anf. 144 () replik:Fru talman! Eftersom jag inte har fått svar frånnågon annan av reservanterna på frågan som handladeom utnämningspolitiken tänkte jag passa på att få ettsvar från . Varför hävdade ingenborgerlig i KU att det skulle vara offentliga utfråg-ningar bland kandidaterna som skulle bli våra reviso-rer?Anf. 145 ()replik:Fru talman! ställer nog den frågantill fel person i sammanhanget. Vi har tidigare motsattoss det som ett tydligt krav när det framförts i mode-rata motioner som att det vore den enda lösningen. Vikan acceptera den möjligheten för en ökad öppenhet,men vi är inte låsta.Vi har, som och även andra härvarit inne på, sett till den modell som man arbetademed inom . Den hade varit bra atttitta på även när det gäller generellt för statliga verks-och myndighetschefer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Meddelande om voteringTredje vice talmannen meddelade att votering idetta ärende skulle äga rum onsdagen den 14 majkl. Voteringen kl. 9.00 denna dag skulle utgå.10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 maj2002/03:330 av () till statsrådet för asylsökande2002/03:331 av () till statsrådetHans KarlssonRegelverk för arbetskraftsinvandring2002/03:332 av () till finansminis-ter /03:333 av () till jordbruks-minister /03:334 av () till socialmi-nister /03:335 av () till justitie-minister tingsrätters framtid2002/03:336 av () till miljöministerLena SommestadRisker med mobiltelefonerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 maj2002/03:887 av () till statsrådetMona SahlinFolkinitiativ om kommunala omröstningar2002/03:888 av () till utrikesministerAnna LindhMöjligheten för att bli observatör i WHO2002/03:889 av () till justitieministerThomas BodströmBättre lokalsamordning2002/03:890 av () till justitieministerThomas BodströmKriminalvården2002/03:891 av () till justitieminis-ter /03:892 av () till näringsminis-ter framtid2002/03:893 av () till näringsminis-ter som turistmål2002/03:894 av () till utbildnings-minister högskoleutbildning2002/03:895 av () till kulturministerMarita UlvskogAnsvar i public service2002/03:896 av () till jordbruksmi-nister av nr 1692002/03:897 av () tilljordbruksminister och skötsel av fiskevårdsområdenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 8 maj2002/03:848 av () till statsrådetHans KarlssonVäxtkraft mål 32002/03:856 av () till statsrådetJan O KarlssonVattenprivatiseringar2002/03:857 av () till statsrådetJan O KarlssonVattenprivatisering i och NicaraguaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 13 maj.13 § Kammaren åtskildes kl. 17.49.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter till och med 6 §anf. 108 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.