prot · GH0970 · 2003-03-04 00:00:00 — Att så är fallet är ju följden av en allmänt utbredd flat-het och välvilja, men också ogrundade skuldkänslor gentemot utlänningar.Detta är i grunden diskriminering - av somliga kanske kaIlad för positiv dis-kriminering.Mot den bakgrunden finns det en påtaglig risk för att utländska ochsvenska förövare inte kommer att bedömas lika när omständigheterna i Öv-rigt är desamma. Domstolarna kan komma att anse det mera straffvärt närsvenskar begår brott med rasistiska motiv än när utlänningar/invandrare gördet.Det är angeläget att klargöra att likabehandling av gärningsmän av olikahärkomst är en nödvändig förutsättning för lagstiftningen. Jag vänder migdå till justitieministern och ber om ett svar på den punkten.Anf.12 Justitieminister ():Fru talman! Till att börja med stäIler jag mig bakom den önskan som StenAndersson i framförde, nämligen att vi aldrig skaIl behöva tillämpade här reglerna. För att vi skaIl komma dithän att vi inte behöver tillämpadessa regler krävs det en öppen debatt. Det är den öppna debatten som kanfå bort intoleransen. Den är en del av det som krävs.Sedan ställer jag mig frågande här. Jag trodde att interpellationsdebattenvar utformad så att interpeIlanten och övriga riksdagsledamöter mer eIlermindre ställde statsrådet mot väggen. Jag har tydligen missuppfattat det.Johan stäIler ju frågor till sina kolleger i . Men jag troratt ävenjag kan svara på fråga om syftet med interpeIlatio-nen, även om och jag inte har diskuterat den saken.Som jag ser detta är det faktiskt positivt att vi får denna diskussion här ikammaren. Efter det att vi påbörjade och förde ut diskussionen om änd-ringar i lagstiftningen när det gäller ingripanden mot brott med rasistiskamotiv har jag fått väldigt många brev från oroliga svenskar som undrarvarförde inte skall ha samma skydd som andra. De som har skrivit till mig har fåttsvar. Men även om det bara är en del som har skrivit kan vi vara övertygadeom att väldigt många andra bär på samma oro. Denna typ av oro är i sig engrogrund för rasism. Därför är det bra att vi för den här diskussionen.Precis som sade har vi alla ett stort ansvar. Självklart haralltså regeringspartierna, precis som alla andra, ett stort ansvar. Dessutomhar vi kanske bättre möjligheter än de flesta andra att föra ut egna synpunk-ter i de här frågorna. Jag kan garantera att jag när jag är ute och talar -spe-ciellt i skolor - ser det som en viktig del av min uppgift att göra vad jag kanför att undanröja fördomar. Jag vet att och jag har olikauppfattning här. Men jag vågar påstå att ett steg i rätt riktning är öppnandetmot . Många som oroar sig för en större gemenskap i oroarsigjust på grund av att de vill behålla sin slutenhet -det handlar om en rädslaför det som är annorlunda.Så också något om frågor. Jag har här ikammaren talat kring frågan om förbud mot rasistiska organisationer. Vi iregeringen har varit helt överens om att förbud mot rasistiska organisationerinte är vägen att nå tolerans.Förbud mot olika typer av organisationer har vi i olika länder genom ti-derna sett exempel på. Jag tror att alla som vågar se med öppna ögon ocksåhar sett att man, bara för att en organisation , inte har fått bortdetsom man ville få bort - i det här fallet fördomar. Snarare har man genom attlägga locket på skapat en jäsningsprocess. När locket väl har lyfts av har detvisat sig att de otäcka fördomarna vuxit i kraft och styrka.Det räcker för oss att titta på vad som händer i en del av de tidigareöstblocksländerna för att få bevis för att man med förbud snarare skapar änlöser problem.Anf. 13 TALMANNEN:För att ingen oklarhet skall föreligga vill jag meddela att ledamöter ocksåhar rätt att ställa frågor till varandra och debattera med varandra under in-terpella tionsdebatten.Anf. 14 i (m):Fru talman! ställde många frågor till mig, och jag skallförsöka besvara dem.Jag är väl medveten om att det finns problem. Men ibland får jag uppfatt-ningen att allting som drabbar invandrare kallas för rasistiska brott. Jag ärhelt säker på att det från svenskars sida har begåtts brott mot invandrare.Sådant är beklagligt och skall åtgärdas. Men det har också förekommit in-terna fajter mellan grupper av människor från olika länder och från skildakulturer. Vi har också hört att t.o.m. fejkade historier har förekommit. Jagskall inte överdriva, men allting som händer en invandrare behöver inte be-tyda att ett brott begåtts på grund av rasism.Vad sedan gäller det exempel som jag tidigare anförde vill jag säga attnämnda torg är Malmös största torg. Allting är ju relativt - är mindreän . Men torget i är, som sagt, Malmös största torg.Svenska ungdomar går inte dit eller . Om inte tror mig kan han kontakta Polisen. Där kan man ge exempel.När det gäller exemplet med löneskillnaderna tycker jag inte att det är såkonstigt. De flesta invandrare kom ju till . Imånga fall gällde det lågutbildade. Att de generellt sett fortfarande har lägreinkomster är kanske inte så egendomligt. Men jag tror att det, precis somallting annat, kommer att rätta till sig. Jag tror t.ex. inte att en svarvarefrånGrekland som arbetar på ett verkstadsföretag får mindre betalt än en svensksvarvare. Skulle det vara så att den grekiske svarvaren får mindre betalt finnsdet skäl att ifrågasätta vad facket sysslar med.Sedan vill jag framhålla att jag inte fiskar röster hos Ny demokrati - detvar en litet onödig kommentar.Jag frågade om hon kunde ge exempel på när lagen skullekunna tillämpas i de fall bara turkar, bara greker eller bara svenskar var in-blandade.Till sist vill jag ta upp något som är litet allvarligt. Jag är rädd för att denhär lagen också kan skapa en viss tystnad. Det finns en liten risk för att maninte vågar skämta på det lättsamma sätt som man gör . Denjargong somfinns i byggbodar och verkstadslokaler är absolut inte allvarligt menad, manbollar med ord. Jag sade inte att det blir så, men det kan bli så. Det skullebekymra mig om det blev så.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tycker naturligtvis att det kan vara bra att vi också diskute-rar problemet med eventuell diskriminering av svenskar. nämnt ett exempel i . Jag kan dra exempel från . Detfinns stadsdelar i där aveleverna i skolorna är invandrar-och flyktingbarn. Det skapar rädsla hos en del svenskar. Men grunden till dehär problemen är diskriminering av flyktingar och invandrare, framför alltbedriven av de privata bostadsföretag som inte släpper in invandrare ochflyktingar i sina bostadsområden. Det är det grundläggande problemet. Attdet sedan får sådana konsekvenser är också problematiskt och måste görasnågonting åt.Vi skall inte dra i gång en stor EU-debatt . Jag skall bara säga att jagär medveten om att det bland dem som är motståndare till ett svenskt EU-medlemskap också kan finnas en allmän rädsla för att släppa in "världen".När debatten utvecklar sig kommer svenskarna att förstå att EU-medlem-skapet betyder en mer skärpt flykting- och invandrarpolitik gentemot värl-den utanför länderna i den europeiska unionen. Det är framför allt mot folkfrån andra delar av världen som fördomar och rasism riktar sig. Jag tror inteatt det är en slump att t.ex. ett parti som Ny demokrati är anhängare av med-lemskap i Europeiska unionen. Det är för att man har upptäckt just detta.Europeiska unionen är bl.a. ett sätt att skydda västeuropeerna från alltförstor invandring och alltför stora flyktingströmmar från andra delar av värl-den.Att grekiska svarvare får lägre lön är någonting som skall skyllas på facket,säger . Det finns en rapport -jag hoppas att ta del av den - som går igenom detta ganska grundligt. De 30 procenteni löneskillnad beror bara delvis på olika yrkesbakgrund, olika utbildning osv.Det är ren och skär diskriminering. Det förekommer i verkligheten.Anf. 16 (nyd):Fru talman! Jag vet inte om jag skall fortsätta att bemöta angriper och drar in mitt parti i debatten. Jag vill bara när det gällerEU hålla med om att totalt har ett ansvar för flyktingfrågorna. Men vi kan inte fördjupa oss i det i denna debatt. Vi kan ta upp det ien annan debatt. Vi menar att det finns utrymme för en solidaritetstankeäven där. Man tar solidariskt ansvar länderna emellan. skall inte taen oproportionellt stor del. Det är mer en praktisk fråga. Vi får alla hjälpasåt. Men jag tror inte att vi skall fördjupa oss i den debatten.Jag vill fråga : Om man inte kan tänka sig att lagstifta motrasistiska organisationer, kan man ändå inte tänka sig att genomföra de för-slag som EDU lade fram, alltså nya straffbestämmelser för organiserad ra-sism och stöd åt organiserad rasism? Där skulle regeringen kanske kunnagöra någonting.Anf.17 Justitieminister ():Fru talman! Först vill jag ta upp fråga. Jag kan enkelt svaraatt vi noga har penetrerat de förslagen. Vi har också i motiven till vårtlagfÖr-slag redovisat närmare varför vi går fram den väg vi gör. Vi kanske inte härskall ta ytterligare debatt om detta. Jag tycker att vi har varit tydliga.Det är riktigt att jag inte i mitt tidigare inlägg svarade på . Utan att ta konkreta exempel tycker jag att det är rätt lätt att sesitua-tioner där det är viktigt att påpeka att diskriminering och rasism kan före-komma även om man är av samma nationalitet. Vi ser åtskilliga exem-pel där människor med samma nationalitetsbakgrund angriper varandra,icke tolererar varandra på grund av, för att ta ett exempel, olika religioner.Som svar på den andra punkt som tog upp vill jag säga attdet vi nu föreslår från sida är att rasistiska motivochandra likartade motiv skall vara en straffskärpningsgrund. I och för sig ärdiskrimineringen i sig redan angripbar, men när motivet för annan typ avbrottslighet är rasistiskt skall detta fungera som en straffskärpningsgrund.Även om jag håller med om att vi inte skall komma in påen EU-diskussion kan jag inte låta bli att underbygga det jag sade tidigare.För mig är det viktiga med ett medlemskap i unionen den vision som vargrunden för att Europeiska unionen bildades, nämligen fredstanken. De nu-varande medlemsländerna tycker jag är bevis för att gemenskap, som måstesträckas längre och längre -men man måste börja någonstans - är det somskapar förutsättningar för att få bort fördomar. Vem hade för låt oss säga 45år sedan trott att tyskar och fransmän skulle se varandra som jämställda?Vem hade trott att danskar och tyskar skulle vara vänner?Är inte detta bevis för att gemenskapen, som inte kan utökas hur snabbt somhelst, är den grundläggande förutsättningen för tolerans?Anf. 18 i (m):Fru talman! Först vänder jag mig till . Jag tog exempletmed min grekiske svarvare. Jag har jobbat på Kockum i ochvar ordförande på en avdelning . Där var majoriteten av de anställdautomnordiska medborgare. Jag kan aldrig påminna mig att någon somgjorde sammajobb som de andra fick mindre betalt. MenarJohan att t.ex. en turkisk städerska på ett sjukhus här i Stockholmfår mindre betalt än en svensk städerska när de gör samma tjänst och harsamma långa anställningstid? Om så är fallet är de problemen i första handen facklig fråga.Statsrådet! Svaret om samma nationalitet och ändå diskriminering kundejag läsa på första sidan av interpellationssvaret. Där stod det om religion ochsådant. Jag förstod att det så klart även kunde vara inom samma familj, såatt säga. Då blev vi överens om det.Till sist en kanske något oväsentlig fråga. Vi skämtar litet med olika folk.Ibland är skämten rätt så grova. är skämten om våra grannar i västeribland på en nivå som gör att de är mycket diskriminerande. Men det är ac-cepterat. Vad skulle hända om vi skämtade på samma sätt med t.ex. männi-skor från ? Hade det ansetts som diskriminerande och rasis-tiskt? Jag hoppas att statsrådet kan säga att svaret på den frågan är ett klartnej.Anf. 19 ():Fru talman! Det är bra att EU/EG förmodligen har bidragit till att frans-män och tyskar nu umgås med varandra på ett mera fredligt sätt. Det somskrämmer mig i , och också i den debatt som pågår i ,är den växande Västeuropanationalismen. Man talar som i sin bokom som civilisationens vagga och om den kristna etiken. Man fram-häver just europeerna som märkligare än alla andra folk.De beslut som de borgerliga partierna har fattat här i om att dekristna värderingarna skall hävdas i skolan är också ett led i det som bidrartill främlingsfientlighet och väcker aggressioner bland de grupper som kom-mer hit som invandrare och flyktingar. De känner att de också har rätt atthävda sina mera fundamentalistiska varianter av sina religioner osv.Jag såg en siffra, , som visade att utländska medborgare1967 lönemässigt låg väsentligt högre i genomsnitt än svenskarna. Grundför-klaringen är naturligtvis att vi då hade en arbetskraftsinvandring och att ar-betslösheten bland invandrare var mycket låg. Jag vet inte exakt när StenAndersson var på , men jag tror att det var en annan tid, en annansituation. har vi alltså fått nya grupperingar av utländska medborgaredär det förekommer diskriminering.Jag kan inte svara på frågan om den turkiska städerskan, var hon ligger igenomsnitt. Men jag tror att problemet är allvarligast bland relativt väl utbil-dade utländska medborgare. Jag känner till att det inom universitetsvärldenär oerhörda problem för utländska medborgare, framför allt för sådana somkommer från andra kontinenter, att få arbeten som är likvärdiga medsvenskars med likvärdig lön och med utgångspunkt från deras kunskaper.Jag tror att det är bra att vi för den här debatten . Jag tycker att vikan sluta med att slå fast att det stora problemet är att det finns en utbreddflyktingfientlighet i . Den hoppas jag att vi alla skall hjälpa till attpåalla sätt bekämpa.Anf. 20 (nyd):Fru talman! Det här har tydligen utvecklats till en EU-debatt, som juonekligen är högaktuell. Jag håller med om att EU absoluthjälper till att lösa problemen med rasism och olikheter. Vi har en mångfaldav kulturer, olika etnisk bakgrund för folken och olika kulturer i såatt det blir en smältdegel. Det är intressant med mångfald, men det skaparockså problem. Där tror jag definitivt att EU hjälper till att lösa problemen.Kan som minister garantera, så långt det nu går, att svenskaoch utländska förövare av den här typen av brott behandlas lika? Detta ärdet viktiga i sammanhanget, oavsett om man är av svensk eller utländsk här-komst.Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman! Först till : Om människor vet - det vet deflesta - vad som är skämt, så betraktas det också som skämt. Därmed harjag gett svar på frågan.Ulf frågar om alla kommer att behandlas lika. Vi har tydligt mar-kerat i lagtexten att alla skall behandlas lika. Sedan är det domstolama somskall tillämpa lagen. Vi har ju haft en del fall som uppmärksamrnats. Om vitittar på de prejudikat och hovrättsavgöranden som finns finner vi att manhar en lika behandling.Slutligen till : Jag vågar påstå att det är något positivt attt.ex. vara stolt över att vara svensk, om man är det på det rätta sättet. Förmig är "stolt" ett positivt ord. Jag är övertygad om att den som inte tror påsig själv inte kan vara generös mot andra. Här skulle vi faktiskt kunna gå inpå kriminalitet och föra en lång diskussion. Där kan vi finna många bevis föratt människor som ägnar sig åt och fastnar i kriminalitet gör det därför attde inte har någon självtillit. Detsamrna gäller rasismen. De som har ett rasis-tiskt beteende har ofta en bristande tro på sig själva.Allra sist: Tydligen tolkar och jag "kristna värderingar"väldigt olika. Vi från Moderatemas sida pläderar för att skolan bl.a. skallgrunda sin verksamhet på den kristna etiken. Jag är inte kunnig när det gällerinnehållet i , men jag vet att det någonstans finns utsagt: Här är ickejude eller grek. Det är den typ av värderingar som vi vill föra vidare.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:92 om narkotikabekämpning vidEU-medlemskapAnf. 22 Justitieminister ():Fru talman! i har frågat statsrådet vilka åtgärder som regeringen avser vidta för att införseln av narkotikaskall kunna bekämpas effektivt när Tullens stickprovskontroller försvinner.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det närmast ankommer på mig attsvara på interpellationen.Låt mig först säga att jag är enig med om att ett medlem-skap i EU inte är problemfritt när det gäller narkotikabrottsligheten och attdet är viktigt att det förs en öppen diskussion om dessa frågor före folkom-röstningen.Samtidigt vill jag understryka att det svenska narkotikapolitiska målet lig-ger fast. Vi skall skapa ett narkotikafritt samhälIe! Det ändrar vi inte. Detmålet är självfallet inte heller oförenligt med ett svenskt medlemskap i svenska narkotikapolitiken skiljer sig från andra länders genom attden utgör en helhet som bygger på fyra hörnstenar: förebyggande arbete,narkotikakontroll, internationellt samarbete och vård och behandling. Ge-nom denna helhetsstrategi har klarat sig förhålIandevis brajämfört med andra länder i Europa.De olika insatserna kompletterar och förstärker varandra. Det är ocksåviktigt att använda alla typer av insatser, eftersom ingen av dem ensam kanlösa narkotikaproblemen.När det sedan gäller fråga är det riktigt att den inregränskontrollen, dvs. den mot andra EU-länder, försvinner i sin nuvarandeform när blir medlem i den europeiska unionen.Jag vill emellertid redan här understryka att vi trots det enligt Romfördra-get har möjlighet att behålla restriktioner i fråga om fri rörlighet över vårainre gränser, bl.a. för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt avhänsyn till skyddet för liv och hälsa.Vi kan således fortsätta med kontrollverksamheten bl.a. när det gällernarkotika. Detta är viktigt att understryka. Det har emellanåt framstått i denallmänna debatten som om vi i skulle vara tvungna att ge upp denhär typen av kontroll. Det är vi inte! Däremot behöver den förändras så attden inte innebär ett hinder mot den grundläggande tanken med EU- nämli-gen en fri inre marknad.Ibland höjs röster för att behålla eller t.o.m. förstärka gränskontrollernaför att på så sätt begränsa rörelsefriheten för personer i syfte att försvårabrottslig verksamhet. Det vore enligt min mening att gå bakåt i utvecklingen-Det hör i stälIet framtiden till att utveckla och underlätta möjligheterna attresa, bosätta sig, skaffa arbete, skapa handelsutbyte och andra kontaktermelIan människorna i olika länder. Den internationella brottsligheten harför övrigt visat sin förmåga att finna vägar förbi gräns-kontroller och formella hinder mot rörlighet över gränserna.Vad händer nu inom EU med frågor om fri rörlighet och gränskontrolIer,och vad har vidtagit för åtgärder för att vara så väl förberett sommöjligt vid ett inträde i unionen?Inom EU infördes fri rörlighet för varor, tjänster ochkapital. Den fria rörligheten för personer, som också är en av de grundläg-gande friheterna i EU, har ännu inte kunnat genomföras fullt ut.Det hänger samman med att länderna ännu inte helt och fullt har införtsådana rutiner att en gränsövergång kan fungera utan tidsödande hinder ochsamtidigt möjliggöra en fullgod kontroll för att förhindra smuggling av ex-empelvis narkotika. Dessa s.k. kompensatoriska åtgärder, dvs. åtgärder somär avsedda att förhindra att den fria rörligheten över gränserna får negativakonsekvenser i form av t.ex. ökad illegal narkotikahandel, faller i huvudsakutanför EG-rätten och regleras genom särskilda konventioner eller andraformer av mellanstatligt samarbete.Till de kompensatoriska åtgärderna hör en förstärkning av kontrollen vidunionens yttre gränser. Regler om detta samarbete finns i den s.k. yttregränskontrollkonventionen. Ett ökat samarbete mellan EU-ländernas polis-och tullorganisationer är ett annat exempel på kompensatoriska åtgärder.Här skall också nämnas det fördjupade samarbete inom det kriminalpoli-tiska området som successivt växer fram.En konvention om ett europeiskt informationssystem - BIS-konventio-nen - och en konvention om den europeiska kriminalpolisbyrån - Buropol-är också under utarbetande. Bägge dessa är av stor betydelse för det kom-mande europeiska samarbetet.Det sker således en hel del inom den europeiska unionen när det gälleråtgärder mot narkotikabrottsligheten.Den har vidtagit en rad åtgärder på detta område införett medlemskap i . Bl.a. tillsattes en interdeparternentalarbetsgrupp med uppgift att utreda frågor om gränskontroller och gränsfor-maliteter i ett BU-medlemskapsperspektiv. Den tog arbetsnamnet Gräns-kontrollgruppen. I gruppen har deltagit såväl departement som myndighe-ter, t.ex. tull och polis.Gränskontrollgruppen redovisade sin slutrapport . I rap-porten föreslogs att vissa frågor som gäller gränskontroller och andra kom-pensatoriska åtgärder skulle bli föremål för en fortsatt fördjupad utredning.Regeringen har, mot bakgrund av gruppens förslag, tillsatt två ut-redningar inom ramen för kommitteväsendet, som tar sikte på gränskon-trollfrågor. Den ena gäller främst frågan om hur som BU-rnedlemskall organisera sin kontroll av den yttre gränsen. Den kommer enligt direk-tiven att lägga fram förslag till hur tull, polis och kustbevakning kan utvecklanya arbetsmetoder och samarbetsformer, dels med varandra, dels med mot-svarande organ i andra länder. Detta kommer att ske med beaktande av dentidigare nämnda yttre gränskontrollkonventionen.Den andra utredningen, kallad Nya former för narkotikabekämpning i ettBU-perspektiv, är en parlamentarisk utredning som enligt direktiven har tilluppgift att utarbeta förslag till hur vid ett BU-rnedlemskap skall för-hindra ett ökat inflöde av narkotika och illegala vapen i landet.I utredningsdirektiven slås fast att avskaffandet av de traditionella gräns-kontrollerna vid de inre gränserna inte hindrar att polis och tull ingriper motresande med varor från andra BU-länder på grund av misstänkt beteendeeller informationer från det internationella polis- och tullsamarbetet. Ingri-panden kan t.ex. bygga på s.k. riskprofiler eller uppgifter från underrättelse-verksamhet. Det kan mycket väl ske i anslutning till gränsen men får inteha formen av rutinmässig gränskontroll. Utländska erfarenheter visar att ettsådant arbetssätt kan vara minst lika effektivt som traditionella gränskon-troller när det gäller att exempelvis hindra att narkotika illegalt förs in iIandet.Regeringen anser att det också vid ett BU-medlemskap är den svenskatullens och polisens uppgift att övervaka att inte narkotika förs in från andraBU-länder.Utredningen skall lämna förslag till den närmare utformningen av dessametoder samt vilka lagändringar som kan komma att behövas för att vid-makthålla eller öka insatserna mot den illegala narkotikahandeln över grän-serna. Bl.a. har det framförts tankar på att polis och tullpersonal skall arbetai gemensamma grupper i anslutning till gränser, hamnar och flygplatser föratt ta till vara den samlade kompetensen.Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det pågår ett in-tensivt och kreativt utvecklingsarbete kring dessa frågor både inom EU ochi . Jag är övertygad om att vi med nya moderna metoder, ett välut-vecklat samarbete med andra länder och egna skickliga insatser - inte minstfrån tulloch polis - kommer att uppnå bättre resultat i kampen mot narkoti-kabrottsligheten än vi kan nå i dag.Anf. 23 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag är en varm EU-anhängare. Jag anser att måste gå med i EU,men jag är glad över att statsrådet håller med mig om att det finns problemsom skall diskuteras före folkomröstningen och inte efteråt. Det är också braatt vi är överens om att ett av problemen handlar om knarket. Det är bra attvår ambition är att vi skall ha ett knarkfritt samhälle. säger ett abso-lut nej till den liberalism som tyvärr finns i en delländer ute i ,även i vissa stater som är medlemmar i till min interpellation var en text som jag läste i Text- TV närregeringen hade fattat ett beslut kring narkotikan och ett EU-medlemskap.Jag citerade texten i min interpellation. Den var litet provokativoch noncha-lant. Det står bl.a.: "Många befarar att då översvämmas av narko-tika. Regeringen hävdar att det inte är något problem utan att tulloch polisfår hitta andra arbetsmetoder." Det låter som skrivbordsspråk.