prot · GQ0950 · 2003-01-31 00:00:00 — Nej, säger jag och Centerpartiet.Vi är på rätt väg, säger . Menverkligheten talar ett tydligare språk än vad MorganJohansson gör. Reformerna gav mest till dem somredan hade mest. Mycket rika blev rikare, och fattigablev något mindre fattiga. Klyftan har ökat. Är deträtt väg, ? För mig och Centerpar-tiet är det inte det.Nu är kassakistorna i stort sett tomma. Alla medlåga inkomster och låga pensioner kan konstatera inte fick särskilt mycket av kakan. Centerpartietkan inte acceptera att de som inte kan och inte skabehöva arbeta för sin egen försörjning, gamla männi-skor och barn, ska drabbas av fattigdom. Vi kan inteacceptera att människor som kan och vill arbeta intefår göra det på grund av att jobbet inte finns. Vårpolitik skiljer sig från vänsterns genom att den intebara ser behovet av tillväxt utan också av åtgärder föratt skapa tillväxt i företagen.Till och vill jagsäga att ni läser en rad när det gäller bostadsbidragen.Vi pekar på en helhetspolitik. Den tillsammans medskattesänkningar, framför allt för dem med låga in-komster, gör att vi har en mycket tydlig och klarträffsäkerhet med vår politik som i allra första handriktar sig till människor med svag ekonomi.Den här debatten handlar om fattigdom. Det vorenaturligtvis värdefullt om vi kunde sända ut ettgemensamt budskap om att sätta ökad kraft bakomåtgärderna för att minska misären. Det räcker intebara med ord. Det krävs också handling.Anf. 21 ():Fru talman! Det var inte skatterna som var felet imitt fall, . Det var snarare otrygghetenatt från den ena dagen till den andra inte veta om jaghade ett jobb att gå till. Det är fortfarande vardagenför många som arbetar som tim- och projektanställda.Otryggheten kan bestå i att inte kunna planera sinvardag. Det kan till exempel handla om att inte kunnata ett lån till en bostad då banken nekar till detta ef-tersom du inte har en tillsvidareanställning. Det fårinte vara modet på arbetsmarknaden som avgör män-niskors vardag. Fler människor måste få tillsvidarean-ställningar.Maktlöshet är att uppleva att man inte kan påver-ka sin vardag utan är beroende av andra, till exempelgenom att man inte får pengar från det tillfälligaarbetet eller från socialen när man ska betala hyran islutet av månaden. Otrygghet är också att veta behöver gå till tandläkaren fast man inte har råd.Det får aldrig bli så att grundläggande behov intetillgodoses genom att vi inte tar ett gemensamt an-svar.Fru talman! Jag och tycker att solida-ritet är mänsklighetens viktigaste ord. Det betyder attta gemensamt ansvar. Vi här i har möjlig-heter att gå till handling och se helheter i beslut somvi fattar. Vi måste ta ett gemensamt ansvar för attingen ska behöva hamna utanför samhället och utan-för gemenskapen i dagens Sverige.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att den här debatten har va-rit klargörande på många sätt. Jag för min del har lyftfram frågan om arbetsmarknaden och vikten av att vislår vakt om den generella välfärden för att kunnafortsätta minska klassklyftorna och förbättra situatio-nen för de sämst ställda.Jag känner ändå att jag har fått ett blandat motta-gande i frågan om hur mittenpartierna ställer sig närdet gäller de extrema skattesänkningar som Modera-terna vill gå fram med för att lösa problemen. Centernhar tagit bestämt avstånd från . Folkpar-tiet har fört ett konstruktivt resonemang i mångastycken, framför allt när det gäller skolan och när detgäller dem som står utanför arbetsmarknaden. Detfinns mycket mer man skulle vilja säga om detta, mendet hinns inte med. Det skulle nästan behövas egnadebatter. har också gett ett kon-struktivt bidrag till diskussionen.Moderaterna har haft sin linje. säger inte behöver lyssna på den där , förhan har varit på Bommersvik. Där är jag väl skyldig.Men jag var också en av de första i min släkt som fickuniversitetsutbildning. Jag tror att det är en poäng attpeka på att Socialdemokraterna har brutit mark ocksåför vanliga människor att nå in till universiteten ochfå grundläggande utbildning.Det var vad jag försökte säga till . Nitalar om omfördelning från de fattigaste tillde rika. Men det är vi som talar om tillväxt. Ni säger:Sänk skatten för de allra rikaste, så kommer också nisom har det lite sämre ställt att få detlite bättre. Jag tror inte riktigt att man kan lita på det.Man har hört det förut.När man ser den fördelningspolitik som Modera-terna nu driver får man nästan lite lust att citera Pers-son, Peps : Det är falsk matematik som görden fattige så fattig och den rike så förbannat rik.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 2002/03:83 om delak-tighet i EU-arbetetAnf. 23 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser se till så att ledamöterkänner sig delaktiga i EU-arbetet, särskilt inför re-geringskonferensen 2004.Ett öppet och förtroendefullt samarbete mellan re-gering och riksdag är en förutsättning för att Sverigemed framgång ska kunna driva sina ståndpunkterinom den europeiska unionen. Jag välkomnar därförett ökat engagemang från ledamöter för deviktiga EU-frågorna, särskilt när nu diskussionen omEU:s framtid inletts. Det är angeläget att dessa frågordebatteras såväl i som bland den bredareallmänheten. Ansvaret för att ledamöterska känna sig delaktiga i EU-arbetet ligger dock ock-så på själv, och måste själv avgö-ra vilka arbetsformer den vill använda.Regeringsformen och riksdagsordningen innehål-ler föreskrifter om regeringens information till ochsamråd med . Enligt riksdagsordningen skautskotten följa arbetet i Europeiska unionen inomsina ämnesområden. Information till fackutskottenlämnas löpande av departementen, ibland på politisknivå och ibland på tjänstemannanivå, praxis har ut-vecklats olika inom olika utskott. Utrikesutskottetinformeras vanligen på hög tjänstemannanivå införmöten med Rådet för allmänna frågor och yttre för-bindelser samt möten med Europeiska rådet.Inför varje rådsmöte äger samråd rum med som får skriftligt underlag.Riksdagen får också rapporter efter samtliga rådsmö-ten. Samma ordning tillämpas även för möten. I de fall då kammaren är samlad efterEuropeiska rådets möten har statsministern informe-rat kammaren om utgången av mötet.Riksdagen får alla nya kommissionsförslag, vit-böcker och grönböcker. Regeringen överlämnar ocksålöpande faktapromemorior om nya förslag från kom-missionen, ungefär 150 promemorior överlämnasårligen. Detta ger utskotten möjlighet att välja vilkafrågor de vill engagera sig i. Regeringen lämnar ock-så en årlig skrivelse med redogörelse för verksamhe-ten i EU under föregående år.Regeringen är beredd att i de former riksdagenväljer löpande informera om arbetet i det pågåendekonventet. Regeringen har för avsikt att på basis avkonventets resultat presentera en skrivelse till riksda-gen som grundval inför regeringskonferensen.Europeiska rådets möte i Laeken uttalade sig fören tidtabell innehållande en reflektionsfas mellankonventets avslutning och inledningen av den påföl-jande regeringskonferensen. En sådan fas bör utnytt-jas för att förankra konventets resultat i ochsamråda med inför förhandlingarna om ettnytt fördrag. Detta har vid tidigare regeringskonfe-renser skett främst genom löpande samråd med och genom att skriftligt material överläm-nats. Under förhandlingarna om höllsdessutom regelbundna möten mellan förhandlings-ledningen och en beredningsgrupp inom med representanter för samtliga riksdags-partier. Även under själva slutförhandlingen i Niceskedde löpande samråd. Den nära och kontinuerligadialogen med bidrog vid tidigare reger-ingskonferenser till att kunde framföra desvenska positionerna med kraft och på ett konstruk-tivt sätt.Jag välkomnar engagemang i EU-frågorna och att nu ser över sin egen orga-nisation inför regeringskonferensen . Redan nufinns en väl utvecklad samverkan mellan riksdagenoch regeringen som ger möjlighet att på-verka utvecklingen inom de områden som EU-arbetetavser. Jag är dock öppen för att diskutera vad vi yt-terligare kan göra för att bidra till att kän-ner sig mer delaktig i arbetet.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar utrikesminister för svaret på min fråga och möjligheten att häri dag ha den här öppna debatten. Det är kanske ett ledi att öppna debatten.Jag har ställt frågan direkt till utrikesministern omhennes möjligheter att se till att ledamöterna i riksdag när olika enkäter kommer kan på ett upp-riktigt sätt svara att de är väl informerade och defini-tivt delaktiga i EU-arbetet. Man är onekligen intresse-rad av hur vi förhåller oss till EU-frågorna som en-skilda ledamöter.Känslan av att vara delaktig i EU-arbetet finnsinte i riksdag såsom vi skulle önska attden gjorde. De flesta ledamöterna sade, enligt denrapport som jag presenterade och som massmediergår ut med till svenska folket, att många är oengage-rade och inte har något inflytande på beslutsprocesseni EU. Det är minst sagt beklagligt.Själv är jag intresserad och anser att vi som riks-dagsledamöter bör vara uppdaterade på vad somhänder och sker. Vi är européer, vi är med i en ge-menskap, och vi är beroende av de beslut som fattaspå EU-nivå. Jag håller ändå med om att det inte ärmycket som man som enskild ledamot i har att säga till om när det gäller de beslutsom fattas i EU.Det folkliga inflytandet är mycket begränsat. Detfinns ett demokratiskt underskott som vi inte kanbortse från. Underifrånperspektivet tycks vara glömt.I det vardagliga arbetet i är det inte många,om ens några, som är direkt inblandade i frågorna iEU.Vi har en som är knappt rådgivande.Visst får vi en mängd faktapromemorior, vitböckeroch grönböcker. Vi får också en årlig redovisningsom är en skriftlig redogörelse för verksamheten iEU. Men det ger faktiskt inte någon direkt känsla avatt vara delaktig.Fru talman! väljer sina arbetsformer,svarar utrikesministern. Det ska bli intressant med denya talmännen och se om de kan komma på någonbra lösning för att vi ska blir mer delaktiga. Fråganfår lite indirekt gå även till dem.Vilka är det trots allt som bestämmer i ?Det är socialdemokrater i samarbete med, dessvärre,EU-fientliga partier, och Miljöpartiet.Det inte för något större engagemang i frågan.Från och även från andra opposi-tionspartier läggs det fram förslag till iform av motioner med förslag till hur manskulle öppna för EU-frågorna samt öka intresset fördem i hela vårt land.Jag har här i kammaren med mig vår motion. Deninnehåller 25 punkter. Men det yrkas inte bifall tilldem. Jag har anledning att tro att det finns kanalermellan regeringen och dem som så att säga har mak-ten i . Nog är det väl så, ministern? Jag harväl inte fel? Nog är det ändå så att maktförhållandetsom avspeglar sig i parlamentet har en direkt påver-kan på regeringsarbetet?Min fråga kvarstår. Vad ämnar utrikesministernvidta för åtgärder så att vi riksdagsledamöter när vifår nästa enkät kan ärligt svara: Vi har en utrikesmi-nister som väckt frågorna hos oss, och det har verkli-gen hjälpt oss, nu är vi engagerade och har kunskap?Anf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill först och främst säga att jagblev förvånad när jag såg resultatet av den här enkä-ten. Jag har erfarenhet från två områden, först sommiljöminister och sedan som utrikesminister. Jag haralltid upplevt att ledamöter är väl informe-rade och har god kunskap, och de spelar därmed ock-så en viktig roll för mig som minister när det gälleratt diskutera frågorna före ministerrådsmötena. De äralltså reellt med om att påverka besluten.Informationen finns, och möjligheterna finns, ochman måste som riksdagsledamot också utnyttja dessa.Det är trots allt orimligt, , att läggaansvaret på mig att tala om hur ledamöterska utnyttja de möjligheter som faktiskt finns. I denkontakt som jag har med riksdagsledamöterna har jagupplevt att ledamöterna tar de här möjligheterna.Finns det andra förslag till hur man ska göra, måsteriksdagen diskutera igenom dem för att hitta bättrearbetsformer.Sedan kan man titta på vad vi kan göra i konven-tet. Det har där från svensk sida framhållits att denationella parlamenten ska ha ett större inflytande iEU-besluten. Det är en svensk linje som både riksda-gen och den har samma inställ-ning till. Tyvärr har andra länder kanske inte varitriktigt lika tydliga i det avseendet.Rigmor ! Jag vill nog ändå hävda attriksdagsledamöter är valda representativa politikersom till syvende och sist själva måste ta ansvaret föratt komma med konstruktiva förslag, om de tycker attdagens ordning inte fungerar bra.Anf. 26 ():Fru talman! Jag kan dela utrikesministerns åsiktnär det gäller att vissa riksdagsledamöter är väldigtengagerade. Jag framställde min interpellation ganskalångt före juluppehållet, och svaret kommer . Jagmåste erkänna att det har hänt en hel del sedan julen.Vi har haft ett seminarium med en öppen dialog, ochjag tycker att det var bra. Jag vet inte varifrån initiati-vet till detta kom, men det var ett bra initiativ somfick en bra uppföljning.Den rapport som man gått ut till svenska folketmed i massmedierna är lite intressant. Där görs tillexempel en tänkvärd jämförelse med förhållandena ivårt grannland . Jag tar mig friheten att läsainnantill ur en ledare om den: "Där känner parlamen-tarikerna stor delaktighet i EU-frågorna. De uppleversig ha goda möjligheter att påverka frågor som rörunionen.De nationella parlamentens möjligheter till infly-tande är ett ständigt återkommande diskussionsämnepå olika nivåer i unionen. "I har man i motsats till i organise-rat EU-frågorna i parlamentet på ett sätt som gör attde folkvalda ges mer makt över besluten. Det därredan existerande stora utskottet har fått i uppdrag atthantera EU-frågorna i parlamentet. Stora utskottetbereder ärendena efter att ha hört ståndpunkterna frånflera av fackutskotten.Det görs också en jämförelse med ,som vi har i . Vi har från redanfrån början varit väldigt tveksamma till den. Vi tyckeratt ska avskaffas och att EU-frågornaska föras ut direkt till utskotten.Det har i EU-landet bara fyra gånger in-träffat att ett fackutskott har avgett yttrande till . Jag hoppas att det har blivit bättre på sena-re tid. Under motsvarande jämförelseperiod har fack-utskotten i den finska avgett drygt 800yttranden till stora utskottet. Denna jämförelse ärganska uppseendeväckande, och i varje fall tar jag tillmig den.Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! Låt mig vara tydlig: Jag har ingenuppfattning om vilken ordning vill ha. Ifallriksdagen vill arbeta med någon annan form av ut-skott än vad den har anser jag vara en fråga förriksdagen och inte för mig. Jag tycker med den makt-fördelning som vi har i att det är viktigt attregeringen inte försöker styra arbete, inteens genom att i en interpellationsdebatt ha synpunkterpå hur bör lägga upp sitt arbete. Vi har enviktig maktdelningsprincip som innebär att riksdagenavgör och regeringen verkställer.Jag vill vidare bara konstatera att jag både sommiljöminister och som utrikesminister har upplevt attfackutskotten har ett reellt inflytande. Det är en sakatt avge formella yttranden. En annan sak är att mannär man får muntlig information avger reaktioner påden. Även om utskotten ofta informeras på högtjänstemannanivå och inte på politisk nivå, bär tjäns-temännen med sig reaktionerna på informationentillbaka till mig som minister, och det är självklart attjag reagerar på de uppfattningar som utskotten har ide olika sakfrågorna.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tar gärna till mig uppfattningenatt vi som riksdagsledamöter ska ta för oss av demöjligheter som vi har. missar vi dem, ochibland gör vi också fel. Jag skulle dock önska attutrikesministern vore lite ärlig och sade att regeringenkan komma med förslag till i olika frågor.Den möjligheten har ju regeringen, och det är ändåregeringen som leder hela landet. Det här måste varaen intressant fråga.Låt mig föra fram ett konkret förslag, som jag ti-digare har väckt i form av en motion. Jag har haftförmånen att ingå i en kommitté som arbetade medhur arbetsformer skulle förändras, och iden kommittén resonerade vi om ifall det skulle varamöjligt att man av den fyraåriga mandat-perioden skulle kunna jobba temainriktat. Man skullekunna arbeta väldigt konkret med EU-frågorna underett år, med motioner och seminarier om EU-frågorna.Man skulle även kunna åka ut på studiebesök i har också lagt fram ett sådant förslag.Min fråga är om regeringen kommer att lyssna pådetta och ta del av de motionsförslag om temaår förEU-frågorna som finns från partier och från oss somenskilda ledamöter. Är det en fråga som kan falla igod jord hos utrikesministern?Anf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! Jag anser mig faktiskt förhindrad attgå in i arbetsformer. Jag tror att det skulleväcka oerhört ont blod i ifall regeringenskulle lägga fram formella förslag om hur riksdagenska organisera sitt arbete. Regeringen kan inte i den här typen avfrågor lägga fram formella förslag om hur riksdagenska organisera sitt arbete. är i detta avse-ende suverän. Utnyttja den suveräniteten!Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2002/03:84 om han-del med kvinnor och barnAnf. 30 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat på vil-ket sätt jag avser verka för att förhindra korruptionoch människohandel i världen.Människohandel innebär grova kränkningar avmänniskors värdighet och måste bekämpas med allamedel. Framför allt handlar det om kvinnor och barnsom rekryteras - ofta med tvång eller falska löften -och säljs för att utnyttjas i prostitution och på andrafruktansvärda sätt. Jag delar enga-gemang i denna fråga.Att bekämpa människohandel har de senaste årenvarit en svensk profilfråga i internationella samman-hang. Frågan var bland annat prioriterad under Sveri-ges ordförandeskap i . Medlemslän-derna enades då om definitionerna av straffbar män-niskohandel för arbetskraftsexploatering och sexuellexploatering och om nya garantier för brottsoffer.Låt mig också nämna att , och Fin-land i samarbete med nordvästra kommeratt genomföra en kartläggning och insats mot prosti-tution och handel med kvinnor i Barentsregionenunder 2003-2004. Inom ramen för Östersjösamarbe-tet pågår ett samarbete om barn i utsattasituationer där frågor om sexuell exploatering har högprioritet.Sverige har inom ramen för EU:s regionala sam-arbeten med och tagit initiativ till ge-mensamma åtgärder mot människohandel. Det hand-lar om förebyggande åtgärder, effektiv lagstiftningoch stöd till offren för människohandel. En hand-lingsplan mot människohandel antogs av ASEM:sutrikesministrar . verkar nu för attdenna genomförs och följs upp. Även inom dialogenmellan och EU är en handlingsplan underutarbetande. Handlingsplanen väntas antas vid nästatoppmöte våren 2003.Det är viktigt att öka medvetenheten om männi-skohandeln. Regeringen har givit ett stöd till i samarbete med svenska utlands-myndigheter sprida filmen talman! Människohandeln utgör ett samman-satt problem. Den är sammankopplad med fattigdom,sociala och ekonomiska orättvisor inom och mellanländer, organiserad brottslighet och korruption. Föratt stoppa handeln krävs internationell samverkan.Sveriges utvecklingssamarbete har en viktig upp-gift i arbetet för att förebygga och bekämpa männi-skohandel. En av de viktigaste åtgärderna för attförhindra människohandel är att bekämpa dess bak-omliggande orsaker, såsom efterfrågan på kvinnoroch barn för prostitution, fattigdom och marginalise-ring. Regeringen håller på att färdigställa en strategiför hur biståndet kan användas för att bekämpa män-niskohandel.Sveriges utvecklingssamarbete präglas av attkvinnors och mäns liksom flickors och pojkars likavärde erkänns och respekteras. Ett jämställdhetsper-spektiv ska genomsyra alla delar av samarbetet. Åt-gärder genomförs som syftar till att upplysa maktha-vare - och ändra deras attityder - vad gäller kvinnorsoch barns mänskliga rättigheter.Låt mig ge några exempel på hur arbetarinom utvecklingssamarbetet. Sida stöder insat-ser för att bekämpa människohandel i Central- ochÖsteuropa inklusive och , i Sydost-asien och i . Stödet går genom organisatio-ner som IOM, , Kvinna till Kvinna och RäddaBarnen.Insatserna omfattar bland annat program för reha-bilitering och återintegrering av offren. Dessutomstöder utbildningsaktiviteter som syftar till attmotverka föreställningar om kvinnor och barn somunderordnade och rättslösa och därmed lovliga offerför våld och utnyttjande.Människohandel, liksom vapen- och narkotika-handel, omsätter stora pengar och bidrar till en väx-ande illegal marknad och kriminalitet. arbetaraktivt i olika internationella forum med syfte attstävja organiserad brottslighet och korruption. Sveri-ge deltar i pågående förhandlingar inom FN om enkonvention mot korruption. Vi arbetar aktivt meddessa frågor inom ramen för stabilitetspakten försydöstra , liksom inom vårt övriga utveck-lingssamarbete.Jag avser att verka för att bekämpning av männi-skohandel fortsätter att vara en svensk profilfrågainternationellt. kommer även attarbeta för ett ökat samarbete mellan länder och regio-ner mot handel med människor eftersom inget landensamt kan utplåna denna avskyvärda hantering avmänniskor.Anf. 31 ():Herr talman! Tack, utrikesministern, för att vi fårdebattera det här ärendet. Det har debatterats mångagånger i kammaren, men dessvärre behövs det endebatt till - och flera kommer säkert.Människohandel är en gräslig, avskyvärd handel.Det anser vi här i . Om det är vi eniga, le-damöter och ministrar. Jag vill påstå att det anserockså svenska folket. Det anser man säkerligen i , och det anser FN:s olika organ. Detmåste bli ett slut på det här.Dessvärre hjälper det inte hur avskyvärt vi äntycker att det här är - det pågår ändå, och det pågårjust nu.Jag tackar så mycket för ett långt och omfattandesvar. Jag hade inte väntat mig att ministern skullekomma med något enkelt, konkret svar och någradirekta lösningar. Det är nog en alltför svår fråga fördet. Men jag tycker att det är bra att man inte duckarför frågan, utan att vi försöker på olika sätt att göravår röst hörd.Vi kan aldrig acceptera denna handel. Jag har oer-hört svårt att tänka mig att någon verkligen, medberått mod och av egen vilja, kan gå in och handla.Det jag tänker fokusera på är handel med barn.Handel med sex kommer oftast i förgrunden, men detär just detta att köpa och sälja barn, att förmedla barnpå ett sådant sätt, från föräldrar till föräldrar, som jagtycker behöver föras upp på bordet ytterligare.Jag har fått helt klart för mig att det förekommeren organiserad handel med barn. Jag har förmånen attjobba med internationella adoptioner, och när vi fickkännedom om och varning för vissa barnhem i deländer som vi kan tänka oss att adoptera barn frånblev jag minst sagt upprörd - att barnhandel före-kommer på ett så organiserat sätt, med länder och iländer som vi adopterar barn från. Jag kan inte ac-ceptera att det bara ska tigas om det. Den här kampenmot handel med barn måste vi ta i, och frågornamåste föras upp på bordet ordentligt.Jag frågar utrikesministern: Hur följer utrikesmi-nistern just den frågan?Anf. 32 ():Herr talman! Också jag vill säga till utrikesminis-tern att jag tycker att det var ett ovanligt bra och fyl-ligt svar. Det förtjänar den här frågan.Det är bra att man ökar medvetenheten, inte minstgenom att använda . Det är bra har ett internationellt samarbete - det är nödvän-digt i detta arbete. Det är bra att bistånd används i dehär sammanhangen. Det är bra att man pekar på jäm-ställdhetsperspektiv.Nu är jag färdig med mitt beröm.Jag saknar möjligen insatser när det gäller att in-formera om sexuell och reproduktiv hälsa. Sundavanor och sund inställning på det området kan varanågon form av vaccination och en hjälp när det gälleratt komma till ökad jämställdhet och bekämpa denhär förfärliga situationen.Jag saknar också insatser när det gäller att utbildapolisen. I många av de länder från vilka det kommerkvinnor och barn till oss är polisen dessvärre med iverksamheten, kanske på grund av korruption ochandra traditioner.