prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om aktuell debatt Förste vice talmannen meddelade att på begäran av Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om den svenska alkoholpolitiken äga rum kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om den svenska alkoholpolitiken har vid ett flertal tillfällen slagit fast att skall begränsa alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar genom att upprätthålla en restriktiv alkoholpolitik. Målsättningen har varit att minska den totala alkoholkonsumtionen genom bl.a. en uttalad högskattepolitik och ett lagstadgat detaljhandelsmonopol tidigare även ett monopol i grossistledet. Förutsättningarna för denna politik har i grunden förändrats. Under en följd av år har reglerna för införsel av alkoholhaltiga drycker från andra EU-länder liberaliserats. Regeringen har emellertid förhållit sig reaktiv snarare än proaktiv till dessa förändringar. slopas införselkvoterna helt. Flera länder däribland och har anpassat sig till den nya situationen genom beslut om sänkta alkoholskatter. Även på denna punkt har underlåtit att agera. Alkoholförsäljningen i sjunker nu kraftigt som resandet till ökar i motsvarande mån. Högskattepolitiken har bidragit till såväl hembränning inom landet som till ökad smuggling av spritdrycker till . Vin & Sprit har utvecklats till en statlig storindustri som säljer vodka på internationella marknader med en offensiv reklam och marknadsföring riktad direkt mot bl.a. ungdomar. En serie avslöjanden har visat hur detaljhandelsmonopolet, som haft till uppgift att begränsa alkoholens tillgänglighet, genom att ta mutor har snedvridit konkurrensen och i stället hjälpt utvalda leverantörer att öka sin försäljning. Systembolaget har visat sig inte uppfylla villkoret om likabehandling av leverantörer och produkter, vilket kommer att granskas av . Det har avslöjats att mut- och korruptionskulturen är av gammalt datum. Näringsminister har i TV 4-programmet bekräftat att han som styrelseledamot i hört snack om relationer och bekantskaper. Enligt vår mening innebär detta att grundvalarna för den restriktiva svenska alkoholpolitiken har raserats. Det kan ifrågasättas om alkoholpolitiken med sina långtgående inslag av förmynderi gentemot medborgarna längre främjar folkhälsan och om den överhuvudtaget är möjlig eller önskvärd att upprätthålla. begär att denna frågeställning blir föremål för en aktuell debatt i . 3 § Hänvisning av ärende till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2003/04:43 till lagutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förlängas till . 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats Förste vice talmannen meddelade följande rättelse på sid. 207 i bet. 2003/04:TU1 res. 28: Förslag till riksdagsbeslut Vi anser att utskottets förslag under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 28. Därmed bifaller motion 2003/04:Fö268 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (kd) och avslår regeringens proposition 2003/04:1 Utgiftsområde 22 punkt 21. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 1 (Mål- och resultatfrågor för politikområde Transportpolitik) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (c) Förberedande votering 1: 41 för res. 2 18 för res. 3 239 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 47 för res. 1 41 för res. 2 210 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 192 för utskottet 47 för res. 1 59 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 26 kd, 24 v, 13 mp För res. 1: 47 m Avstod: 41 fp, 18 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 9 (Enskilda vägar m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 132 för res. 4 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 24 v, 13 mp För res. 4: 47 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 19 (Handelssjöfartens kostnadsansvar) 1. utskottet 2. res. 10 (kd) Votering: 184 för utskottet 26 för res. 10 88 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 24 v, 18 c, 13 mp För res. 10: 26 kd Avstod: 47 m, 41 fp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 20 (Vänersjöfart samt övrig insjö- och kustsjöfart) 1. utskottet 2. res. 11 (fp, kd, c) Votering: 214 för utskottet 83 för res. 11 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 24 v, 1 c, 13 mp För res. 11: 40 fp, 26 kd, 17 c Avstod: 1 fp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 22 (Fritidsbåtsregister) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 273 för utskottet 25 för res. 13 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 41 fp, 26 kd, 18 c, 12 mp För res. 13: 24 v, 1 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 32 (Flygplatskapacitet i ) 1. utskottet 2. res. 21 (m, fp) 3. res. 22 (mp, v, c) Förberedande votering: 90 för res. 21 60 för res. 22 147 avstod 52 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 132 för utskottet 88 för res. 21 78 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 1 kd, 10 v För res. 21: 47 m, 41 fp Avstod: 8 s, 25 kd, 14 v, 18 c, 13 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 33 (Regionala flygplatser) 1. utskottet 2. res. 24 (fp, c) Votering: 238 för utskottet 59 för res. 24 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 46 m, 26 kd, 24 v, 13 mp För res. 24: 41 fp, 18 c Avstod: 1 m Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 36 (Kollektivtrafik i glesbygd) 1. utskottet 2. res. 27 (c) Votering: 279 för utskottet 19 för res. 27 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:129 s, 47 m, 40 fp, 26 kd, 24 v, 13 mp För res. 27: fp, 18 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 51 (Postservice och grundläggande kassaservice) 1. utskottet 2. res. 31 (v) Votering: 232 för utskottet 25 för res. 31 41 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 2 fp, 26 kd, 18 c, 10 mp För res. 31: 24 v, 1 mp Avstod: 39 fp, 2 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU5 arbetsformer Punkt 2 (Ärendenas väckande och ärendeberedningen i övrigt) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 285 för utskottet 13 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 41 fp, 26 kd, 24 v, 18 c För res. 1: 13 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Forskningsbudget) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 164 för utskottet 131 för res. 3 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 24 v, 12 mp För res. 3: 47 m, 40 fp, 26 kd, 18 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 5 (kontrollfunktion) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 257 för utskottet 41 för res. 4 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 26 kd, 24 v, 18 c, 13 mp För res. 4: 41 fp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 10 (Arvoden och inkomstgaranti) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. K308 (v) 3. res. 6 (mp) Förberedande votering: 10 för mot. 12 för res. 276 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 276 för utskottet 11 för res. 11 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 41 fp, 26 kd, 14 v, 18 c, 1 mp För res. 6: 11 mp Avstod: 10 v, 1 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU6 Ändrade regler för CFC-beskattning Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, c) Votering: 238 för utskottet 60 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 47 m, 2 fp, 23 kd, 24 v, 13 mp För res. 1: 39 fp, 3 kd, 18 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Tredje vice talman () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Personer hos vilka CFC-beskattning skall ske) 1. utskottet 2. res. 2 (m, kd) Votering: 178 för utskottet 72 för res. 2 48 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 11 fp, 24 v, 1 c, 13 mp För res. 2: 47 m, 25 kd Avstod: 30 fp, 1 kd, 17 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 4 mp och (båda fp) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Inkomster på vilka CFC-reglerna skall tillämpas) 1. utskottet 2. res. 3 (m, kd) Votering: 173 för utskottet 73 för res. 3 51 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 6 fp, 24 v, 1 c, 13 mp För res. 3: 47 m, 26 kd Avstod: 35 fp, 16 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Övergångsregler för inkomster från s.k. coordination centres i ) 1. utskottet 2. res. 4 (mp, v) Votering: 133 för utskottet 54 för res. 4 109 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 2 m, 1 fp, 1 kd För res. 4: 1 m, 24 v, 16 c, 13 mp Avstod: 44 m, 39 fp, 24 kd, 2 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 8 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () och tredje vice talman () anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkterna 59 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU8 avdrag för reparation och underhåll på näringsfastigheter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU13 Avdrag för utdelning på insatsemissioner Kammaren biföll utskottets förslag. SkU14 Skatteadministrativt samarbete i EU Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Nya faktureringsregler när det gäller mervärdesskatt Kammaren biföll utskottets förslag. SkU16 Skatteregler om värdering av lager av finansiella instrument Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 (): I socialutskottets betänkande nr 1 för detta riksdagsår behandlas regeringens förslag beträffande anslagen under utgiftsområde 9. Betänkandet tar också upp fem motionsyrkanden från allmänna motionstiden föregående år och drygt 270 motionsyrkanden från innevarande riksdagsår. De anslagsområden som nu ska debattera och besluta om gäller verksamheter kopplade till det som kan betecknas som välfärdens kärna. De utgörs av hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsa, barnpolitik, handikappolitik, äldrepolitik, tandvård, läkemedel, socialtjänstpolitik med mera. Merparten av kostnaderna för dessa verksamhetsområden finansieras ju via kommunal- och landstingsskatt, men på viktiga områden har staten ett finansieringsansvar. Bland annat gäller detta självfallet de statliga myndigheter som är verksamma på detta område. innevarande år fastställdes utgiftsramen för utgiftsområdet till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningar, begärda bemyndiganden och lagförslag. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet föreslår dock, med anledning av motioner, två tillkännagivanden. Det ena tillkännagivandet innebär att utskottet delar uppfattningen att det vore önskvärt med en mer stabil statlig finansiering av Rett Center, ett nationellt centrum för medicinsk specialistvård, forskning och information om Rett syndrom. Detta centrum är det enda av sitt slag i landet och beläget i . Utskottet menar att regeringen bör göra en bedömning av verksamheten vid Rett Center och därefter återkomma till med förslag till hur finansieringsfrågan kan lösas på lång sikt. Det andra tillkännagivandet rör åtgärder för hemlösa. Utskottet menar att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits, vilket resultat insatserna har fått samt vilka åtgärder som regeringen planerar att vidta i syfte att förbättra situationen för de mest utsatta i samhället. Utskottet gör vidare ett uttalande angående spelberoende, där det betonas att utskottet noga kommer att följa problemet och att utskottets bedömning är att detta kommer att ges en betydande uppmärksamhet . Ett stort antal av motionerna handlar om den psykiatriska vården. Efter den inledande rundan i den debatt som följer kommer därför att följa en runda omkring den psykiatriska vården. Till betänkandet har fogats 24 reservationer och ytterligare sju särskilda yttranden. De politiska motiven för såväl majoritetens förslag som reservationerna och de särskilda yttrandena kommer att framgå av den debatt som följer med anledning av socialutskottets betänkande. 2 (): Det här betänkandet behandlar vida områden precis som har redovisat. Det handlar om sjukvård, hälsovård, social omsorg, äldreomsorg. Det är väldigt många områden som utgiftsområdet hanterar. Man hinner inte beröra alla. Jag tänkte tala lite grann om sjukvården och sjukvårdens utveckling. När jag tittar bakåt kan jag konstatera att anslagen till sjukvården har ökat. Det har varit en viktig och nödvändig förstärkning. Det behövs resurser för att möta de behov som ökar i takt med att befolkningen blir äldre och i takt med att den medicinska vetenskapen gör alltfler framsteg. Sjukvården kan numera göra alltmer för alltfler. Sjukvården och hälsovården har fått förstärkning. Också årets budget innehåller vissa förstärkningar, även om det inte märks i det här utgiftsområdet men inom utgiftsområde 25. Det handlar om tillgänglighetsmedel, och det handlar om att det så kallade sysselsättningsstödet förlängs och kommer att permanentas . Trots det uppvisar alltfler landsting underskott. Vården utsätts återigen för besparingar. Ett exempel är i , där den nuvarande majoriteten ärvt ett gigantiskt underskott från den tidigare borgerliga majoriteten vilket man nu tvingas hantera. Den sammantagna bilden blir alltså att sjukvården behöver mer resurser. Det finns också en överenskommelse mellan de nuvarande samarbetspartierna i 121-punktsprogrammet att vi ska tillföra mer resurser. Jag tycker själv att det är glädjande att socialministern i senaste gick ut och sade att det är absolut nödvändigt. Det är också åsikt att detta måste till. I årets budget handlar det om att vi förlänger anslagen till sjukvården på ungefär 4,7 miljarder. Det här är nödvändigt, och det krävs mer resurser. finns det ett stort behov av att öka tillgängligheten i sjukvården. Det gäller också att säkra en god sjukvård i hela landet. Men vad vi inte behöver det vill jag betona är fler vinstintressen i vården så att de som har stora tjocka plånböcker kan köpa extra tjänster och skaffa sig förtur medan de som har behov men inte en tillräckligt tjock plånbok får vänta. För del är det viktigt att markera att vinstintressen inte är något som vi ska ha in i sjukvården. Det är bra att vi förlänger de tillfälliga stöden på 4,7 miljarder till kommun- och landstingssektorn och att de permanentas . Det är nödvändigt att vi från Socialdemokraterna, tar ansvar och uppfyller vår överenskommelse i 121-punktsprogrammet att vi ska tillföra ytterligare resurser till sjukvården. Jag vill övergå till att lyfta fram några andra förslag inom det här utgiftsområdet som leder framåt när det gäller att utveckla välfärden. Rikskvinnocentrums anslag ökas till . Rikskvinnocentrum ska också bli ett nationellt institut. Det är en bra och nödvändig utveckling för att vi ska kunna vårda och behandla de kvinnor som utsatts för grovt våld och också kunna utveckla och sprida kunskap om behandlingsmetoder och forskning kring detta. Det avsätts ytterligare 9 miljoner till kvinno- och mansjourernas verksamhet. Det är bra, tycker vi. Tandvårdsförmånen får ytterligare medel. Det är för att klara högkostnadsskyddet för personer . Det avsätts medel för ersättning till talidomidskadade. disponerar 30 miljoner för förebyggande insatser mot tobak. Det tillförs ytterligare 10 miljoner 2004 för att förebygga och motverka den negativa sociala konsekvensen av spelande. För att fortsätta arbetet med att genomföra alkoholhandlingsplanen tillförs 75 miljoner . Det skapas ett nationellt vid för samhällets stöd till personer med dövblindhet. Där avsätter vi 2 miljoner. Det här är ett axplock av nya och förlängda satsningar i budgeten inom utgiftsområdet som vi i tycker är viktiga. Vi gör också två tillkännagivanden som hela utskottet står bakom. Det gläder mig. Det handlar om Rett Center som redovisade. Det handlar också om de hemlösa. Jag tog fram ett gammalt anförande som handlade om det här utgiftsområdet, . Då konstaterade jag att det pågick en rad projekt ute i kommunerna när det gällde hemlösa men att det fortfarande fanns många människor som levde på parkbänkar, i tunnelbanan och i industriområden utan permanent boende. Detta var alltså . Jag är nu väldigt glad dels över att vi i budgeten har avsatt medel, dels över att utskottet säger att det nu är dags att redovisa vad som är gjort och vad man avser att göra. Det här är ett skammens märke som vi lever med i . Det är också något som finns i kommunerna oavsett majoritet; det vill jag gärna understryka. Jag tycker alltså att det är bra att utskottet nu tar ett samlat och gemensamt grepp i den här frågan. Betänkandet handlar också om motioner från allmänna motionstiden. Här har reserverat sig på några punkter. kommer senare i debatten att beröra reservationerna som handlar om psykiatrin. Själv vill jag lyfta fram vår reservation nr 22 som jag härmed också yrkar bifall till. Den handlar om kvinnojourerna. saknar flera kommuner kvinnojourer. Det vet vi. Ändå är detta en viktig verksamhet. Vi menar att kommunerna har ett ansvar för att skapa sådana villkor att kvinnor kan och orkar arbeta inom ramen för kvinnojourerna. Kommunernas ansvar kan handla om att erbjuda bra lokaler, driftsbidrag, kontakt med med mera. På nationell nivå saknas det en samlad kunskap om vilka kommuner som har kvinnojourer och vilket stöd dessa får av kommunerna. Jag har mött kvinnojourer som tvingas tigga kläder och leksaker och betala jourernas telefonräkning ur egen ficka. Vi anser att regeringen ska få i uppdrag att kartlägga tillgången på kvinnojourer i landet med målsättningen att säkra alla kvinnors rätt och möjlighet att uppsöka kvinnojourer när man behöver det. Det här ska man kunna göra antingen i den egna kommunen eller i grannkommunen. Tyvärr har en utskottsmajoritet avvisat detta, och man har gjort det utan att motivera avslaget i ställningstagandet. Därför ser jag fram emot att majoriteten redovisar sina skäl för att inte kunna ta ansvaret att i varje fall skaffa sig kunskap om hur det ser ut över landet och var bristerna finns. Det är ju också första steget till att kunna åtgärda den problematik som faktiskt är verklighet för alltför många kvinnor i det här landet. Med det, herr talman, tackar jag för mig. 3 (): Inledningsvis vill jag yrka bifall till våra reservationer 3 och 24 och nämna att vi vid dagens beslut om budgeten inte deltar i detta eftersom budgetramarna i sin helhet redan tidigare är tagna. Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande i frågan. En fråga som är viktig för oss alla är sjukvården. Det är inte konstigt då vi alla förr eller senare kommer att behöva vård i någon form. Därför är budgetfrågorna viktiga, inte de absoluta siffrorna men väl hur satsningarna fördelas. Vår budget speglar på vilket sätt vi moderater vill ge förutsättningar för en fungerande sjukvård en sjukvård där patienterna sätts i centrum, där personalen får förutsättningar att utöva sitt yrke, där kreativitet kan blomstra, där vårdköerna kan kapas, där misstroende och pekpinnar ersätts med erkännande och där vårdpersonalen inte längre förvandlas till pappersvändare. Utvecklingen inom sjukvården visar på Socialdemokraternas misslyckande trots vid regeringsmakten. Överallt kommer signalerna om att vårdköerna ökar beroende på det sparbeting som föreligger inom landstingen. En del landsting lyfter fram frågan vilket slags vård man har rätt till för de skattemedel man erlagt för sjukvården. Det är bra att denna debatt nu kommer, för detta visar misslyckandet i all sin prakt. Det blir alltmer tydligt att den socialdemokratiska politiken leder fram till en sjukvård där olika försäkringar finner sin marknad. Trots Socialdemokraternas påstående att detta är man emot för man i verkligheten en politik där försäkringar alltmer blir en förutsättning för att få rätt vård i rätt tid. Detta, herr talman, är en mycket kraftfull signal om det socialdemokratiska misslyckandet i sjukvården. sade socialministern att man skulle införa en vårdgaranti från . Jag undrade då: Kan vi lita på Socialdemokraterna nu? Den som lever får se. har vi fått se, och det vi ser är: Nej, det blir ingen vårdgaranti. Det blir inte ens en tummetott. Vi kan inte lita på regeringen. Hade varit här hade jag frågat honom om han inte ser detta som ett svek mot dem som står i allt längre vårdköer. Vi vill införa en nationell vårdgaranti. Det skulle sätta patienterna i centrum. Men nej, nej och åter nej säger , liksom tidigare då man vid ett flertal tillfällen avslagit vårdgarantin med hjälp av sina stödpartier. avsätter vi 2 miljarder och för 1 ½ miljard till detta. Sjukvården är en funktion och inte en indelning i olika politiska nivåer. Det krävs att patienten sätts i centrum genom samarbete och genom att nätverk mellan olika aktörer med olika kompetenser byggs upp. Vilka gör detta bäst? Ja, inte är det landstingen. Hade varit här hade jag frågat honom om det inte vore dags att avveckla landstingen. Det finns stora problem med stigande läkemedelskostnader i Socialdemokraternas . Vi vill införa ett högkostnadsskydd för läkemedel som är annorlunda utformat än dagens. Med vårt högkostnadsskydd blir prisreglering av de flesta läkemedel överflödig. Vi anser också att en avreglering av det statliga apoteksmonopolet är grundläggande för en fungerande läkemedelsmarknad. Etableringsrätt och receptfria läkemedel till försäljning i licensierade dagligvarubutiker ger bättre tillgänglighet till läkemedel såväl i tätort som i glesbygd. Konkurrens ger bättre prisspridning och en prissättning som mer svarar mot kundens vilja att betala för service och tillgänglighet. Förutsättningarna för att läkemedel ska kunna användas optimalt, framför allt på egenvårdsområdet, förbättras vid en avreglering. Läkemedelskostnaderna måste också ses mot bakgrund av att nya mediciner, om än dyra, ökar livskvaliteten, minskar lidande och botar sjukdomar i allt större utsträckning som man sparar vårddagar och operationer på sjukhus, exempelvis för de magsårssjuka. Det som kostar mer på ett ställe sparar man på andra. Detta belyses knappast alls i debatten. Därför måste sjukvårdsbudget och läkemedelsbudget hanteras som en helhet och inte som olika delar. Vår hälso- och sjukförsäkring är inget annat än denna helhet. Och lyssna nu alla mycket noga den finansieras gemensamt via skatten, solidariskt. Lägg det på minnet! Folkhälsoarbetet måste förändras. Institutioner måste träda tillbaka och arbetet förankras i mer lokala former där människor möts och där man samtalar. Då når informationen fram och känns viktig.