prot · GQ0944 · 2003-01-22 00:00:00 — harGöran inte någon chans att ge besked ,men besked måste statsministern ge.Jag vet mycket väl att en del svenska debattörer -och jag tror faktiskt att det är viktigt att stryka underjust svenska debattörer - blandar ihop etikmed troslära. Trosläror av vilket slag det varamå ska inte trattas på folk. Men det är väl ändå inte såatt statsministern föreställer sig att ordet, eller be-greppet, etik är universellt entydigt och dessutomtidlöst? Det talas ju ofta - och det med all rätt - omatt är ett pluralistiskt samhälle, och därmedtycks en del tro att man kan orda om etik som om etikexisterade i lufttomma rum. Så är det självfallet inte!När uttrycket "etik" var aktuellt i debatten1994 då den gällande läroplanen antogs, argumente-rade en rad politiker mot formuleringen just för att vinumera i har representanter från skilda religi-oner. fick då, alltså 1994, klartbesked av representanter från både mosaiska trosbe-kännare och företrädare för islam att man ansåg attdet i den svenska läroplanen skulle stå just om"etik". Man underströk att "om ni i Sverigeinte känner er egen identitet så kommer ni inte attrespektera vår".Det råder i regel inte en etisk konflikt mellanmedborgare som tillhör judendomen, islam ellerkristendomen. Däremot råder en uppenbar konfliktmellan oss som talar om etiska värden utifrån världs-religionerna och nyttoetikerna, utilitaristerna. Jag villhöra vilken inställning landets statsminister har tillnyttoetiken, som synnerligen ofta företräds i svenskamedier av professor . Utilitaristen,eller nyttoetikern, menar exempelvis att det inte finnsnågot speciellt människovärde. För nyttoetikernhandlar det om att maximera njutning, och detta kanmycket väl ske på individens bekostnad.Det kan jag försäkra kammarens ledamöter, attunder kommande mandatperioder kommer just värde-frågor att finnas på bord. Låt oss se till attvi då inte kommer att leva i laglöst land. Och det voreförödande, menar jag, om landets statsminister hållersig med en så ytlig inställning till begreppet etik atthan tror att det i sig, att ordet i sig, innehåller någotdefinierbart.Herr talman! Det är oerhört viktigt att vi vet vadvi talar om när begrepp som demokrati och etik av-handlas. Inte så sällan verkar det som om en del troratt demokratin i sig ger värden. Jag har uppfattningenatt det fordras en medveten och definierad etik för attdemokratin ska kunna existera.När vi kristdemokrater talar om just "etik"gör vi ju inte detta för att konservera en tradition ellerför att slå vakt om flydda tiders normsystem. Vi gördet för att vi är ärligt övertygade om att framtidenkräver etisk vägledning, och vi talar om "etik"eftersom vi tror att en värdegrund med den förank-ringen gör livet lättare att leva - för oss alla.Riksdagen kommer att få ta ställning till mångasvåra etiska frågor framöver. Forskningen öppnarständigt nya möjligheter. Det handlar om att ingripa isjälva livsprocessen, om att "skräddarsy" barn och attvälja bort icke önskade individer. Just den nyttosynpå etiken som jag talade om leder till ett sam-hälle som vi inte - det är jag övertygad om - villöverlämna till våra barn och barnbarn. Vi kristdemo-krater har öppet deklarerat och kommer att fortsättaatt hävda att människovärdet måste värnas, och vikommer inte att låta oss tystas av aldrig så högröstadekrav på frihet - en frihet för dagens vuxengenerationfår inte gå ut över kommande generationer.Herr talman! Vi kristdemokrater är övertygade omatt det är i de öppna familjemiljöerna som vi bäst kanta det ofrånkomliga föräldraansvaret, att till våra barnöverföra etiska värden. I detta sammanhang vill jagockså gärna understryka att en förutsättning för de-mokratin förstås är att respekten för rättssamhälletupprätthålls.Under helgerna har vi också fått oss till del elän-diga förhållanden för landets polisväsen. Det fattasmiljarder, säger det tidigare statsrådet, rikspolische-fen . Polisen i var beredd attlägga ned sin verksamhet. Av 17 polisstationer skaman nu stänga hälften. Det blir mer än löjeväckandenär regeringsrepresentanter försöker framställa dettasom en förstärkning av service och trygghet.Justitieministern har ju här i kammaren gång pågång talat om att det aldrig funnits sådan fart påsvensk polis när det gäller nyanställningar och eko-nomi och organisation. Han glömmer alltid att talaom att många poliser slutar, av en eller annan anled-ning.Göran brukar tala om att ekonomin är ibalans. Det är i och för sig inte sant när det gäller dendel av ekonomin som har ansvar för. Men detär kanske inte lätt för gemene man att se hur reger-ingen de facto lånar till verksamheter. Det är destoenklare för oss alla att se att rättsväsendet - den för-ment goda ekonomin till trots - fungerar uselt och attgangstrar ofta kan husera ganska fritt. En förklaringär förstås att det saknas poliser.Jag skulle ha velat att här hade ta-lat om hur respekten för rättssamhället och tilltron tillpolisen ska återerövras så att man har resurser ochkan främja trygghet för alla, men svaret får väl kom-ma framöver.Herr talman! Om mindre än vet viom svenska folket sagt ja eller nej till EMU och tilleuron. Jag tycker inte att vare sig ja- eller nej-sidanbör presentera sig som om man hade monopol på allklokskap. När det gäller EMU kan man gott, i varjefall till dels, tala om inomvärldsliga trosläror.Det är naturligtvis inte obekant för någon, menlikväl tror jag att det behöver strykas under: Sverigesfolkomröstning handlar inte omifall euron och EMU ska finnas eller inte finnas. Nå-gon gång kan det väl också vara rimligt att vi frågoross själva uppriktigt och ärligt: Tror vi att Europahade varit en tryggare kontinent om EU inte existe-rat? Hade , uppdelat i helt oberoende national-stater, varit bättre skickat att möta en alltmer globali-serad värld?Av och till upplever jag både EU-debatter ochEMU-ståndpunkter som om dessa ensidigt vore moti-verade utifrån vad man tror vara det bästa för våregen nation. Dessutom verkar det som om både de-batten för EMU och debatten mot EMU är helt fixe-rad vid vad som är ekonomiskt bäst för vårt land.Naturligtvis ska vi i riksdag i första handvärna vårt lands intresse och tillstå att vi är oss självanärmast. Men det har inte alltid varit den svenskahållningen att vi enbart ska bry oss om vad som ärbäst för medborgare som bor mellan Smygehuk ochTreriksröset. Jag är övertygad om att fram-tiden än mer kommer att visa att det som är bra förSveriges omvärld är bra för . Gränslöshetenkommer att öka.Reportern skrev en kolumn iSvenska som det finns allanledning att fundera över. Rubriken var "Är snål-skjuts upphöjd till ideologi i ?". Därunder stodatt läsa: "Vårt underförstådda budskap till varlänge: bygg gärna upp en gemensam marknad ochskapa gärna en gemensam valuta. Fungerar det bra såansluter vi oss . "Jag hyser respekt för dem som har invändningarmot EMU som idé, mot en centralbank, mot en valu-taunion, men jag tycker inte att det är rimligt att en-bart stödja sig på rent nationalistiska argument. Härfinns sju partier i riksdag. Vi har olika upp-fattningar i många frågor, men vi är eniga om för-hoppningen att måtte gå en fredlig framtid tillmötes.Att EU är tänkt och var tänkt som ett fredsprojektkan ju ingen förneka. Att inom EU levt underen osedvanligt i fred kan heller ingenförneka. Om det beror på EU eller ej kan ingen av ossbevisa. Där handlar det om tro. finns EU, ochfrågeställningen är därför: Kommer EMU att förstär-ka framtida förutsättningar för fred, eller kommerEMU att försvaga framtida förutsättningar för fred?Det är den allra viktigaste frågeställningen förmig. Och mitt svar är förstås: Ja, jag tror att ju störreoch mer omfattande gemenskapen är länder emellan,desto större är förutsättningarna för fred. Alltså ett jatill svenskt medlemskap i . 46 ()replik:Herr talman! pratade, som han såofta gör, så fint om behovet av mer etik i det svenskasamhället. Av den anledningen funderar jag på hurdet hänger ihop med inställningen i kärnkraftsfråganoch när det gäller kärnkraftsavvecklingen.Kärnkraften producerar radioaktivt av-fall. Det är radioaktivt i ett par hundratusen år. Mankan se tillbaka i tiden. bod-de neandertalare på jorden. Det är en ganska långtidsperiod. Det är ganska många generationer framåtsom kommer att vara tvungna att ta ansvar för detavfall som våra kärnkraftverk producerar.Kärnkraften är inte heller ren och säker. Man påstårofta att skulle ha en modern och säkerkärnkraftsreaktor, en av världens säkraste. Faktum äratt det har varit flera allvarliga incidenter. Den haraldrig levt upp till och egnasäkerhetsmål. Och den ligger fruktansvärt dumt pla-cerad, mycket nära två stora städer, och Kö-penhamn.Jag skulle gärna vilja höra hur Kristdemokraternamed sin så ofta omtalade etiska grundsyn tänker setill att vi blir av med den svenska kärnkraften snabbtoch effektivt.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det är inte mycket som förvånar migmer än just det faktum att man kan tala om kärnkraf-ten som om det bara handlar om att vilja ta bort deneller vilja ha den kvar. Tänk om det vore så enkelt bara fattar ett beslut och sedan gör sig av medkärnkraften.Vi vet - och jag vill påminna om det - att den år-liga elförbrukningen i landet har stigit med 8 terawattfrån 1997 till 2001. Det motsvarar två Barsebäcksre-aktorer - och detta skedde alltså från 1997 till 2001.Under den tiden har vindkraft och biobränslen tillförtmotsvarande en fjärdedels Barsebäcksreaktor. Följ-den har inte blivit att vi har varit utan el utan att vihar importerat smutsig kolkraft. Vi skulle väl kunnavara överens etiskt om att det inte är särskilt sjyst attimportera smutsig kolkraft.Man säger bara: Stäng kärnkraften! Den lämnar juändå inte koldioxid i luftrummet, såvitt jag förstår.Jag förstår inte miljöaktivister som denna vinter harglömt den stora debatten om klimatfrågorna somannars brukar vara aktualiserad i den här kammaren.När det blir tal om att ta bort kärnkraften är det somom den frågan kan isoleras helt från miljöfrågor, mendet går inte, . 48 ()replik:Herr talman! Vi är fullständigtöverens om att det är synnerligen olämpligt att im-portera dansk kolkraftsel. har ju också ex-porterat el sju av . Vi har inte el-brist i utan vi har för hög elförbrukning.Man kan ju säga att det är samma sak, att vi förbrukarmer än vad vi producerar i just det ögonblicket.Vi i förbrukar under ett normalår 2,6gånger mer el än andra EU-medborgare. Det finns enorsak till det, och det är att vi byggde ut kärnkraften imycket rask takt, och man behövde avsättning för denel som man producerade. Vi byggde ut elvärmen.En kall vinterdag går varenda kärnkraftverk åt tillatt producera elvärme. Det är en synnerligen ineffek-tiv uppvärmningsform, en mycket osmart användningav el. Att kämpa för att behålla våra kärnkraftsreakto-rer för att få fortsätta att förbruka 2,6 gånger mer elper person än den genomsnittliga EU-medborgarentycker jag inte är etiskt och moraliskt korrekt. Vi harnämligen ett ansvar inte bara för växthuseffekten utanäven för de generationer som ska leva här efter ossoch som kommer att bli tvungna att ta hand om detkärnkraftsavfall som vi producerar i vårakärnkraftsreaktorer.Då kan man säga att det inte räcker att önska föratt kärnkraften ska försvinna. Nej, det är fullständigtkorrekt. Det räcker inte att bara önska, men det ärväldigt bra ifall man åtminstone kan ha som en mål-sättning att kärnkraften ska försvinna och jobba medden inriktningen och försöka analysera problemet litebredare. Det är bättre än att bara konstatera att elför-brukningen har ökat men att man inte gör någontingåt det utan bara tittar på, och så fortsätter man attbygga nya kärnkraftsreaktorer och löser problemet pådet sättet. Det går ju faktiskt att ta tag i problemet ochförsöka göra någonting åt den konsumtion av el somvi har i samhället som alltså är 2,6 gånger högreän den genomsnittliga EU-medborgarens, och dettaberor inte bara på att det är kallt här.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag har inte tänkt kämpa för attkärnkraftsreaktorer ska finnas kvar, som sade, men jag trodde att det var något somhade ålagts oss alla att kämpa för att det finns energioch el i . Verkligheten är ju som den är. Dåtycker jag att den självklara ståndpunkten är att manska fasa ut när man fasar in. Man fasar inte bara ututan att fasa in.Vi alla förbrukar el, och vi vet att den kostar meroch mer, men det är inte alldeles enkelt att besluta sigför att nu skära ned, att vi inte ska använda el i denhär omfattningen. Alla tänkbara utvecklingstrendersom jag har sett tyder på att det, som säger, går åt fel håll - jag kan hålla med omdet. Vi fotsätter att förbruka mer och mer. Då går manbara upp och säger: Stäng kärnkraftverken! Det inne-bär ju de facto att vi släpper ut mer koldioxid. Varförkan vi inte tillstå att det är så?Maria Wetterstrand sitter i lag med . Ni är en klar majoritet. Ni kan väl se till att viinte förbrukar mer el. Ta på er den uppgiften! Då kanvi börja fasa ut. Men har ni ju misslyckatstotalt. Jag tycker att man ska gå och fråga vad fackfö-reningsrörelsen tycker om att man gör urarvanär det gäller el. Sedan kan vi tala om arbetsmarknad.Sedan kan vi tala om välstånd.Jag vet också att det inte enbart handlar om att detär kallt och mörkt. Det har till och med statsministernkonstaterat och sagt här , så det gäller. Men elmåste vi ha. Att bara ta bort utan att veta vad man skasätta dit i stället är fasligt dumt. Jag skulle vilja dristamig att säga att det är oetiskt.(Applåder)Anf. 50 ():Herr talman! När det gäller den senaste frågansom debatterades ska jag bara tala om att jag är heltöverens med . Kärnkraften skaavvecklas, och den ska avvecklas så fort som möjligt.Vi sitter i ett samarbete mellan Socialdemokraterna,om detta, och vi ska se tillatt det blir gjort.Jag tror att det är väldigt kortsiktigt att föra en de-batt om att ha kvar kärnkraften bara för att det blirnågra minusgrader. Den här debatten kommer ju varjeår: Oj, det blev kallt. Oj, det blev vinter. Oj, vi fryser.Oj, vi måste sätta i gång alla reaktorer.Det är ju inte så. Vi ska väl ändå inte ha en ener-gipolitik som svänger med vädret, utan vi ska ha enlångsiktig och hållbar energipolitik. Däri ingår av-veckling av kärnkraft och utveckling av andra energi-slag, och vi ska naturligtvis spara. Det finns ingenanledning till att ska ha en sådan hög kon-sumtion, och det är elvärmen som är boven. Det vetvi.Jag hörde att oroade sig för höga el-priser. Det är ju en majoritet som har velat avregleramarknaden för att marknadskrafterna ska råda. Då ärdet klart att man får betala mycket när det finns liteatt köpa, och det blir billigt när det finns mycket attköpa. Har det varit en torr sommar och en torr höstfinns det mindre att köpa. Då är det klart att det blirdyrt.Ni vill avreglera och att marknadskrafterna skaråda. Sedan när man får betala står ni här i talarstolenoch ojar er över detta som ni vill ha. Det går inteihop. Men avveckling ska vi ha.Jag vill gå tillbaka till den fråga som jag tog uppmed i början av debatten. Jag är med-veten om att statsministern inte har mer än 36 sekun-der på sig, men man kan hinna säga mycket om manär enkel och rak i sina svar, så jag ska så småningomförsöka formulera en mycket enkel och rak fråga.Jag vill ta upp en diskussion om och denkrigshets som faktiskt pågår i medier och i politiskadiskussioner. Jag tänker inte alls polemisera mot FN:sresolutioner. Den resolution som finns var bra ochnödvändig. Vi ska naturligtvis stödja FN och stärkaFN på alla sätt och vis. Men jag undrar vart vi är påväg om FN börjar fatta beslut som behandlar länderolika. Vad är det som gör att det är rimligt att stödjaett beslut om militärt angrepp på vissa stater som inteföljer resolutioner men inte göra likadant i förhållan-de till andra stater? Vi måste våga ställa denna fråga.Jag tror inte att vi stärker FN genom att göra om FNtill en organisation som ska stödja sin politik på enmaktordning som säger att det är förebyggande krigsom ska vara den nya världsordningen.Jag skulle gärna vilja citera en författare som ock-så har skrivit en artikel. Författaren heter leCarré. Jag tror att han är väl bekant för många - ock-så för statsministern. Han kan knappast sägas varaUSA-hatare eller vänster. Jag tror inte det. Han skri-ver i alla fall så här:"har inträtt i en av sina perioder av histo-riskt vansinne, men detta är den värsta jag kan min-nas: värre än mccarthyismen, värre än Grisbuktsinva-sionen och på potentiellt mer katastrofalän Vietnamnkriget.Reaktionen på ligger bortom alltvad hade kunnat hoppas i sinaotäckaste drömmar. Precis som under McCarthy-epoken håller de friheter som världen avundats USAsystematiskt på att undergrävas. "Vad händer när man inte stöder Bushs politik? "De som inte är med är emot honom. Ännuvärre: de är med fienden. Vilket är konstigt", skriverhan, "för jag är helt emot Bush, men jag skulle älskaatt se falla - bara inte på Bushs villkor ochinte med hans metoder. Och inte under ett så skänd-ligt hyckleris banér. "Han skriver vad det handlar om. "utgöringet överhängande hot mot ... grannar, och inget ...hot mot och . massför-störelsevapen, om han har kvar dem, kommer att varasmåpotatis jämfört med vad eller Amerikaskulle kunna vräka över honom med fem minutersvarsel. Vad som står på spel är inte ett överhängandemilitärt eller terroristiskt hot utan den amerikanskatillväxtens ekonomiska nödvändighet. Vad som stårpå spel är behov av att demonstrera sinmilitära makt för oss alla - för och Rysslandoch , ... liksom för ; att visa vemsom styr där hemma, och vem som ska sty-ras av utomlands. "Jag tycker att detta är en bra beskrivning av vadsom försiggår. Det är därför jag valde att läsa uppden. Den fanns i en artikel i . Jag tror attmånga delar den syn som kommer till uttryck ochkänner sig vanmäktiga inför att det inte är tillåtet attprotestera emot detta. Det är inte tillåtet att stå uppoch säga: Jag har en åsikt om det här. Jag tycker inteatt krig är det rätta sättet att komma till rätta medinternationell terrorism. Jag tror inte att vi ska använ-da för att bomba bort de politiska ledare somvi inte gillar.Jag har den uppfattningen. Jag tar mig friheten attstå för den - på demonstrationer, på gator, på torg ochhär i . Men jag vill inte bli behandlad somom jag på det sättet skulle försvaga FN:s roll ochstyrka, eller att jag, för att jag har den åsikten, pånågot sätt skulle liera mig med . Detär vad många amerikaner får höra när de i hund-ratusental går ut i protester emot det planerade kriget.Det var många, , under den gångnahelgen som gick ut i protester världen över, tiotusen-tals människor i alla världsdelar. De vill förhindra ettkrig - stoppa kriget innnan det börjar, som man sägeri Frankrike.Det är regeringar som har åsikter, är ju medlemmar i . och Tysklandsitter till och med i säkerhetsrådet. Vad säger derasstatsministrar? Stoppa kriget, vi ska inte ha någotkrig, är vad de säger.Jag kan citera vad den franska utrikesministernsade: Ingenting rättfärdigar ett militärt anfall.Inspektörernas arbete är tillfredsställande såsom detpågår.Han avvisar det militära äventyret och den militä-ra genvägen. Så sade han högt, och han fick medhållav , och . Joscha harsagt att en militärattack mot regim innebärobegränsade och oförutsägbara risker i kampen motterrorismen. De får medhåll. Ett land som är medlemi FN har all möjlighet - och skyldighet och ansvar,menar jag - att ha en åsikt om det som sker. Manska inte bara vänta utan säga: måste vi göra något.Nu måste vi agera. Vi har ett ansvar. Här har vi enstormakt som har starka planer på att invadera, ocku-pera och sedan administrera ett annat land underkanske . Vi känner igen mönstret.Tycker vi att detta vore bra? Nej, måste vi vågasäga. Nej, vi tycker inte det. Vi måste försöka på allaandra sätt. Den tidsfrist som har uppstått genomden resolution som säkerhetsrådet har tagit kan inteinnebära att det läggs en död hand på alla initiativ ochpå alla åsikter. Denna tidsrymd måste utnyttjas avvarje lands ledning. som ett alliansfritt landhar ju unika möjligheter att agera till stöd för devärldsomfattande protester som växer fram. I USAlämnade 25 kvinnor kongressen och sade att de intedeltar i besluten. Det finns en stark opinion. I Sverigehåller vi kvinnor som sitter här i på attbilda en organisation för kvinnor mot krig. På allanivåer kan man göra någonting. Folk ute på gatornaoch vi parlamentsledamöter kan göra saker, ochstatsministern har ett stort ansvar för att rösten höjs.Jag är oroad över det som jag har fått höra attstatsministern har sagt i olika intervjuer: Det är intebra med krig, men det är bra om det blir kort. Jagönskar inte krig.Jag vet att inte vill ha krig. Menhur kan vi hjälpas åt, , för att förhindradetta? Hur kan vi hjälpas åt med att påverka de beslutsom kommer i säkerhetsrådet när resolutionen så attsäga har spelat ut sin roll? Hur kan vi påverka att dekommande besluten inte kommer att handla om mili-tära angrepp? Hur kan vi se till att stärka FN som denorganisation den ska vara för att förhindra att männi-skor blir utsatta för krigets gisssel? Det är så det står istadgarna. håller vi snart på att få ett FN som bliren organisation för stormakternas krigshets. Vi har ettuppdrag. Jag tycker att vi ska se allvarligt på det.Jag vill naturligtvis ha en svensk statsministersom står i täten för en opinionsyttring som stöderfreden och de demokratiska krafterna. Jag vill se enstatsminister som ställer sig i täten för demonstratio-nerna för freden. Jag vill se en statsminister somanvänder EU för att komma fram med initiativ ochdialoger och tar kontakter. Jag såg att nuhar inlett ett kontaktsökande för att skapa möten fördialog om fred. Till och med har tagit initiativför att samla till ett toppmöte. harmöjligheter, i EU precis som i FN, genom dialog ochdiplomati. Det finns mycket att göra.Jag blir bekymrad när jag hör den svenska utri-kesministern säga om de fredsmanifestationer somsker att det inte är bra om vi visar att det finns enoenighet i länderna, att vi måste stå enade gentemotSaddam , annars kan han uppfatta att vi äroeniga. Precis detta var också statsministern litegrann inne på i sin replik till mig. Är det så att jagförsvagar FN genom att säga att vi måste påverkaFN:s beslut? Nej, så är det faktiskt inte, lika lite somdet är fredsdemonstrationerna som stärker SaddamHussein.Vi kan inte ha det på det viset. Vi kan inte ha ettmentalt debattklimat och ett politiskt klimat somsäger: Är du mot Bush så är du med är inte sant. Jag vill inget hellre än att SaddamHussein försvinner, men jag vill inte använda bom-ber. Jag hoppas att är av samma upp-fattning.Min enkla fråga, som går att besvara på 36 sekun-der, är om vi kan gå tillsammans i en demonstrationden , en världsdagsdemonstration för attförhindra kriget, under parollerna Inget missbruk avFN för krig, Inget svenskt stöd till krigspolitikoch Solidaritet med folk för fred och demokrati.Kan vi gå tillsammans, ? Jag gör gärnadet. Jag hoppas att vi kan göra sällskap.(Applåder)Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag begärde ordet av två anledning-ar.Jag tycker att det är påfrestande att höra GudrunSchyman tala som om hon på något sätt vore ensamom att inte vilja ha krig. Det finns ingen människaoch inget parti i det här parlamentet som vill ha krig.Det är väl den självklaraste sak i världen. Men Gud-run talar som om det fanns en vit och ensvart ruta att välja mellan. säger:Jag förbehåller mig rätten att uttala min åsikt. Själv-klart - men irakierna har inte den rätten. Då får de enkula i nacken. Så ser den grå och trista vardagen ut,där det inte är så enkelt som det låter när GudrunSchyman presenterar den.Sedan var det detta med kärnkraften. Från 1997till ökade vårt lands elförbrukning, som jag sadeförut, med . Det motsvarar två Barsebäcks-reaktorer. Vind och biobränslen har tillfört motsva-rande en fjärdedels Barsebäcksreaktor. vill Schy-man stänga . Finns det någon i denhär kammaren som tror att vi då inte kommer attsläppa ut en massa ytterligare koldioxid?