prot · GR0948 · 2003-12-12 00:00:00 — Inledningsvis tog jag upp detta med identitetslösheten, som ju får till konsekvens att prövningspersonal måste utveckla olika metoder för att reda ut vem personen är. Detta skapar långa handläggningstider. Men det får också en effekt i sista ledet av asylprocessen i form av svårigheter att verkställa eventuell avvisning då vederbörande inte har handlingar. Jag tror att det är viktigt att se till hela den här kedjan. Vi måste göra något åt de här grundproblemen i systemet. Men vi ska naturligtvis också se till att det finns tillräckliga resurser i systemet. säger att det har skett stora förändringar i omvärlden. Ja, så är det. Det ser nu annorlunda ut än det gjorde för till exempel . hade vi krig i , och fick de allra flesta som kom hit uppehållstillstånd. ser det helt annorlunda ut. får alltså avslag på sina asylansökningar. Detta påverkar naturligtvis verksamheten hos myndigheterna. Som jag inledningsvis nämnde har försökt att anpassa sig till detta, och har också gjort det. lade man ärendena på hög så att säga och tog dem allteftersom de hade kommit in. Det betyder att man när man kom längst ned i högen plötsligt kunde hitta ett ärende som det egentligen tog att avgöra ett väldigt lätt ärende där det kanske var uppenbart att personen i fråga saknade asylskäl eller där det var uppenbart att vederbörande hade asylskäl. Den här personen hade då väntat kanske nio helt i onödan. sorterar man ut de enkla ärendena så att de är för sig. Det betyder att , alltså hälften, av de asylsökande får besked . Man måste alltså tänka på att det inte bara är långa handläggningstider för alla, utan många får faktiskt besked inom en ganska . Precis som sade är detta en verksamhet som oerhört mycket påverkas av händelser i omvärlden. Det är klart att vi då måste ha ett system som är flexibelt, även när det gäller resurser och så vidare. Vi måste naturligtvis ha mer resurser om det är 33 000 asylsökande än om det är 10 000 asylsökande. Detta måste myndigheterna anpassa sig till. Är det någonting som är väldigt bra på, så är det just detta med att anpassa sig till nya förhållanden, nya omständigheter och nya krav som kommer utifrån. Det är en väldigt omvärldspåverkad myndighet som har lärt sig att leva i en föränderlig värld. 90 (): Det är trevligt att statsrådet och jag är helt överens om att det är en föränderlig värld. Men det ställer också särskilda krav på att leva upp till det. Därför pågår ett omfattande utvecklingsarbete. Det jag har försökt visa på i min interpellation och i diskussionen här med statsrådet är att det också förutsätter att regering och riksdag tillförsäkrar en långsiktighet i fråga om de resursramar som behöver för att kunna bygga upp sin kompetens. Som jag sagt är det alldeles för mycket av gasa och bromsa från regeringens sida i detta avseende. Det har fått till följd att man anställer och vidareutbildar personal för att börja säga upp personal. Det är intressant att studera vad man säger i sina olika roller. Vi kan konstatera vad som statsråd säger med anledning av att jag i min interpellation poängterar att förvaltningsanslagen minskar: Denna minskning kommer dock inte att påverka handläggningen av asylärenden. Men när var generaldirektör på hävdade hon att besparingar först i sista hand skulle påverka asylprövningarna. Min fråga blir därför: Vad är det som gäller? När statsrådet var generaldirektör fanns det alltså en beskrivning. Men när hon nu har blivit statsråd är det tydligen en annan beskrivning. Svaren varierar tydligen beroende på vilken stol man för tillfället sitter på. Det hade väl varit lämpligt att ge samma svar. Det hade i alla fall visat på en genomtänkt hantering av anslagsprövningarna av resursramar. 91 Statsrådet (): Avslutningsvis vill jag säga att vi faktiskt är överens om det mesta här. Vi är överens om att människor far väldigt illa av långa handläggningstider. Jag tycker att inledningsvis väldigt målande beskrev hur människor bryts ned i avvaktan på beslut. Man kan inte riktigt rota sig. Ändå måste man göra det därför att barnen kanske börjar i skolan och så vidare. Det här med att få ett avvisningsbeslut är naturligtvis någonting som blir jobbigt, särskilt ifall det kommer om och om igen. Till slut har människor brutits ned i själva processen. Vi är också överens om att långa handläggningstider självklart påverkar den personal som arbetar på myndigheterna. Att gå till jobbet och se högarna med papper i skåpet är naturligtvis ingenting som är särskilt positivt. Personalen möter ju de människor som mår dåligt och måste hantera de svårigheterna. Därför är vi överens om att det ska vara korta handläggningstider. Vi ska nå målet . Om jag har uppfattat diskussionen rätt måste vi också göra en översyn av systemet som sådant. Vi ska titta på de systemfel som finns och se till helheten. Vidare ska vi tillföra de resurser som behövs. Väldigt kort vill jag också kommentera vad som sades om att sitta på två stolar. Jag tycker att jag har sagt precis samma sak . Asylprocessen ska inte påverkas, sade jag som generaldirektör, och det är precis vad jag säger också . De besparingar som görs ska göras på andra håll. Det finns ju flera andra processer inom . Det finns mycket som man kan se över när det gäller förvaltningsdelar och som man förmodligen kan se över också rent effektivitetsmässigt. Det ska inte drabba asylprocessen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2003/04:132 om den nya instansordningen för asylärenden 92 Statsrådet (): har frågat mig om jag har för avsikt att prioritera rättssäkerheten i asylsystemet och vad jag vill göra med instansordningen i asylärenden. Svaret på den första frågan är ja. Jag har för avsikt att prioritera rättssäkerheten i asylsystemet. Svaret på den andra frågan är att det pågår ett arbete med att reformera asylprocessen. avstyrkte Lagrådet det förslag till en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden som regeringen beslutade om . Omkring , efter att avslutat sina samtal angående den uppkomna situationen med företrädare för riksdagspartierna, inleddes ett arbete för att ta fram direktiv till en parlamentarisk kommitté som skulle få i uppdrag att göra den för reformen nödvändiga översynen av utlänningslagen. Eftersom resultatet av kommitténs arbete bedömdes som avgörande för reformens genomförande, var utformningen av dessa direktiv av central betydelse. Omkring beslutade regeringen att tillsätta nämnda parlamentariska kommitté, som fick i uppdrag att dels göra en genomgång av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa för överprövningen i domstol, dels se över formerna för beredning av ärendena och beslutsfattande. förordnade ledamöter, experter och sakkunniga i kommittén, och formellt startade kommittén sitt arbete . Regeringen beslutade att ge kommittén förlängd tid för sitt uppdrag. Kommittén ska nu redovisa sitt uppdrag . med kommitténs arbete pågår inom ett arbete där de organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av en reform analyseras. När det gäller det dokument med kostnadsberäkningar för en ny instans- och processordning i utlänningsärenden, som upprättades inom , har vid tidigare tillfälle fått information om att detta upprättades på begäran av tjänstemän på som representerar regeringens samarbetspartier. I nämnda dokument presenterades inte några förslag till förändringar av en kommande reform, men det efterfrågades heller inte i det sammanhanget. De nya kostnadsberäkningarna bygger i huvudsak på det förslag som den tidigare parlamentariska kommittén, NIPU, presenterade i betänkandet Ökad rättssäkerhet i utlänningsärenden (SOU 1999:16), samt beslut då regeringen gavs i uppdrag att återkomma till med ett förslag till en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. När vi arbetat med reformeringen av asylprocessen har vi konstaterat att det finns en mängd faktorer som påverkar dimensioneringen och därmed kostnaderna för ett nytt system. Det beräknade antalet asylsökande är givetvis av central betydelse men även storleken på inneliggande balanser, var de asylsökande bor och var i landet ärendena ska prövas. I detta arbete ska ett flertal osäkerhetsfaktorer hanteras. Den tidigare parlamentariska kommittén NIPU beräknade att de totala kostnaderna för en reform skulle uppgå till ca . Vi ser nu att kostnaderna för domstolarna och kan komma att bli betydligt högre eller ännu mer. Som nämner i sin interpellation påverkas kostnaderna för en kommande reform av hur instansordningen och lagstiftningen utformas. Det är riktigt att det är två faktorer som mer än andra bidrar till de höga kostnaderna för de aktuella domstolarna och , nämligen införandet av en tvåpartsprocess och den ökade muntligheten i förfarandet. Att sedan totalkostnaden för asylprövningen och flyktingmottagandet kan påverkas genom andra åtgärder stämmer givetvis, och regeringen arbetar parallellt med förslag som är avsedda att minska kostnaderna på såväl kort som lite . På kort sikt är det nödvändigt att ges förutsättningar att fungera så bra som möjligt. Det förslag som regeringen presenterade i en lagrådsremiss , där det nuvarande systemet med prövning av nya ansökningar efter lagakraftvunna beslut föreslås avskaffas, är ett steg på vägen som underlättar en reform. Genom att prövningen av verkställighetshinder föreslås ske hos avlastas väsentligt. Nämnden kan i stället ägna sig helt åt sin huvudsakliga uppgift, nämligen överprövning av beslut. Handläggningstiderna kommer därmed att minska och med detta också den oro och osäkerhet som en utdragen process för med sig, inte minst för barnen. Genom att kan avgöra fler överklagade ärenden minskar också balanserna hos nämnden. Det är av mycket stor betydelse, även ekonomiskt och organisatoriskt, att ärendebalansen den dag då läggs ned är så liten som möjligt. Det vore en högst olycklig start för ett nytt system om det skulle tvingas börja med att hantera en hög balans. Regeringens avsikt är att , efter det att den parlamentariska kommittén presenterat sitt förslag och detta förslag har remissbehandlats i sedvanlig ordning, återkomma till med ett nytt förslag till hur en reform skulle kunna utformas. 93 (): Låt mig först konstatera att ministern utelämnade några viktiga saker i sin historiebeskrivning. , , accepterade här i kammaren mitt krav på översyn av lagen. kom utredningen i gång. Det innebär alltså att man får lägga ytterligare 2 ½ månader till den historiebeskrivning som ministern här gav uttryck för. Det är ingen hemlighet, fru talman, att vi är mycket kritiska till hur regeringen har hanterat frågan om den nya instansordningen. Det förtjänar att sägas att om regeringen har ytterligare information av vikt för frågans bedömning, förslag på andra lösningar eller förändringar i liggande förslag till ny instansordning måste partier ges tillgång till det eventuella underlaget. Resultatet riskerar annars att bli misstro mot hela hanteringen av migrationsfrågorna. Jag har begärt det här tidigare, men ingenting har hänt. Det måste dock rimligen finnas mer underlag för regeringens agerande än vad vi har sett. Allt annat vore enligt min uppfattning anmärkningsvärt. Bakgrunden till interpellationen är dock att när tillträdde som minister rapporterades att hon ville backa från sjupartibeslutet om att lägga ned . Hon sade: kan inte vara kvar i sin nuvarande form. Det var en annan sak än det hade beslutat om, nämligen att skulle avvecklas och prövningen övergå till förvaltningsdomstol. Det är inget konstigt att detta uttalande spred oro. Jag noterar också att ministern inte heller ger något entydigt besked om hur hon tycker att den nya instansordningen ska se ut. Jag är djupt kritisk också mot det sätt som saken hanterats på. Regeringen gjorde det här var mittemellan två ministrar med båda som ansvariga men med ett försök att det inte skulle vara någons ansvar ett utspel med läcka i en odaterad icke undertecknad PM från till valda massmedier. PM:en lämnades alltså inte över till partierna, som berörda UD-tjänstemän hade gett uttryck för att de trodde skulle ske. Noterbart är att även Socialdemokraterna här i kammaren använt uttrycket läckt om hur texten kom ut. Därefter mejlades PM:en över till några partier, och man förhörde sig via medier om samtal. Ordföranden i socialförsäkringsutskottet sade då: Det kan finnas andra billigare insatser för att få en effektivare och mer rättssäker asylprövning. Varför säger inte vilka i så fall? Vi har också sett att man inför framtagandet av den PM som från början presenterades som en tjänstemannaprodukt över kostnaderna hade fått politiska direktiv. Hade regeringen menat allvar med att vilja resonera om andra lösningar hade ett bättre och mer genomarbetat underlag presenterats, och dessutom hade partierna kontaktats för en seriös diskussion. Därför tycker jag att det sätt som regeringen hanterat frågan ger en något destruktiv eftersmak. Jag noterar också med viss förvåning att den siffra som ministern anger i dagens interpellationssvar för kostnaden är en helt annan än den som förekommer i den PM som har läckts. Det är en helt annan än den siffra som använde externt, och det är en helt annan än den som departementet hänvisade till så sent som . I PM:en talade man om en extrakostnad på 1,5 miljarder, och talar om en halv miljard. Jag ska i senare inlägg återkomma till varför jag menar att de siffror som redovisas i PM:en starkt kan ifrågasättas och definitivt inte kan ses isolerade från hur hela mottagningssystemet fungerar. Till exempel är väntetider mycket dyra. Vi moderater vet att rättssäkerhet kostar, men också att dagens situation med bristande rättssäkerhet är humanitärt oacceptabel. Jag vill därför veta: När kommer regeringen att redovisa ytterligare underlag för ? Och när kommer ministern att ge besked om vad hon egentligen tycker själv? 94 (): I regeringens skrivelse Migration och asylpolitik, för vilken remisstiden gick ut , står det i inledningen att de som söker asyl i vårt land ska få sin ansökan behandlad på ett rättssäkert sätt. De ska få ett bra mottagande och en rättssäker prövning. Några rader längre ned står det också att arbetet pågår. Det handlar om att reformera asylprocessen och förstärka rättssäkerheten i både första och andra instans. Migrationsministern säger i sitt svar att ett steg tagits på vägen för att underlätta en reform genom förslaget att avskaffa rätten till nya ansökningar. Jag påstår fortfarande att det är att börja i fel ordning. Först måste asylprocessen göras rättssäker. Sedan kan man överväga om man ska ta bort möjligheten till ny ansökan. Jag håller med om att det förlänger asylprocessen. Men vad gör den asylsökande när han eller hon känner att han eller hon inte fått sin sak ordentligt prövad? Jag håller med om att det behövs en översyn av utlänningslagen. Men som man håller på att utreda kommer asylsökande att avvisas, och de upplever att de inte får göra sin röst ordentligt hörd. Jag instämmer helt i de synpunkter och den kritik som framför mot sättet att hantera utredningen om och översynen av instansordningen. Jag frågar migrationsministern: När kan vi ha en ny instansordning i asylprocessen? Jag var närvarande vid det möte i socialförsäkringsutskottet där det nya underlaget för kostnadsberäkningen av vad en ny instansordning skulle kosta presenterades. Min spontana reaktion var att om kostnaderna blir så höga för att få en rättssäker process kan man fråga sig hur långt ifrån rättssäkra processerna är . En av de punkter som jag reagerade på var den som handlade om tolkar. Det saknas rättstolkar, och det är brist på auktoriserade tolkar. Man sade vid presentationen att vid muntliga förhandlingar bör tolkkomptensen vara hög. Borde den inte vara det ? Det är ju ett direkt erkännande att det inte fungerar tillfredsställande. Detta med tolkar har också uppmärksammats i medierna. Det har framkommit uppgifter om att tolkar varit spioner åt sitt hemland. har i många fall använt sig av tolkar som inte varit auktoriserade på grund av att det är brist på auktoriserade tolkar men också för att de har varit för dyra. Var finns rättssäkerheten där? Jag har läst på att det nu finns nya direktiv för hur man ska använda tolkar. Det är ett steg i rätt riktning. Men det finns fortfarande nödutgångar om det inte finns tillgång till auktoriserad tolk. Tolkning kan göras via telefon, eller så kan man få tolkning till ett annat språk än det egna hemspråket, om man behärskar ett annat språk. Detta är inte rättssäkert. Och så länge som vi inte har en rättssäker process tycker jag definitivt inte att man kan ta bort detta med nya ansökningar. Vad tänker migrationsministern vidta för åtgärder så att även tolkningen blir fullständigt rättssäker? 95 Statsrådet (): Jag kan konstatera att det här är en fråga där vi faktiskt är överens om väldigt mycket. Alla sju partier är överens om att asylprocessen ska reformeras. Vi är överens om att överprövningen av utlänningsärenden ska innehålla ökad muntlighet, en ökad öppenhet. Vi är också överens om att vi måste förkorta handläggningstiderna, att vi måste få ned vistelsetiderna och att rättssäkerhet också handlar om effektivitet i systemet. Vi är också överens om att vi måste se över utlänningslagens materiella bestämmelse för att utlänningslagen ska kunna användas och tolkas av domstol. Det är precis ett sådant arbete som pågår i den utredning som refererade till. Vi är slutligen överens om att vi måste öka kvaliteten i hantering av ärendena, vilket är ett arbete som utredningen arbetar med men som också pågår fortlöpande på . Det är ju inte så att tiden står stilla på , utan arbetar med kvalitetssäkring, med att utöka och förbättra utredningsmetoder och förbättra rättssäkerheten. Det är alltså väldigt mycket som vi egentligen är överens om. har jag verkligen full förståelse för och frustration i den här frågan, för jag känner delvis själv en sådan frustration. Det här är ju en fråga som har på nacken. Utredningen lämnade sitt betänkande 1999, och vi är ännu inte riktigt framme. har det faktiskt hänt ganska mycket på vägen. Regeringen lämnade ett förslag till Lagrådet för granskning , vilket har redovisats för utskottet vid ett flertal tillfällen. Vi vet också alla vad Lagrådet sade. Lagrådet avstyrkte definitivt förslaget med hänvisning till rättssäkerheten och ansåg därför att lagen måste ses över. Och det är precis där vi står just . Utredningen sitter, utredningen arbetar. Den information som jag har fått är att det ett väldigt komplicerat arbete. Det är också därför som man har begärt förlängd tid. Men man ser över och förtydligar lagstiftningen. pågår ett beredningsarbete inom för att förbereda en övergång när det gäller instans- och processordningen. 96 (): Är vi överens? Vi hoppas ju det, men vi vet inte vad regeringen vill. Jag noterar att när regeringen talar om att vi är överens nämner man andra saker än just den nya instansordningen. Men låt mig ta upp några konkreta saker. Nya ansökningar är en sådan sak som har valt att gå fram med på egen hand. Det ingick i det ursprungliga förslaget i en helhet som mycket riktigt avstyrktes av Lagrådet. Det handlade också om verkställighetshinder av humanitära skäl. Likväl valde att bryta ut frågan från den totala lagöversynen och gå fram med den på egen hand. Det gör att den är en del i helheten av utlänningslagen. Den får inte samma översyn av en parlamentarisk utredning. Jag tycker att det är ett bakvänt tänkande att först avskaffa nya ansökningar som delvis har en koppling till bristande rättssäkerhet och sedan stärka rättssäkerheten. En sak som är problematisk i dagens system är att de ständigt nya ansökningarna läggs den nya instansordningen till last, bland annat enligt den PM som vi här diskuterar, i alla fall i något av alternativen. Det är också ett problem att regeringen valt att hantera dem på ett sätt som gör att man inte kan betrakta dem ihop med humanitära skäl, till exempel i utlänningslagens helhet. Grundorsaken till att utredningen som ser över utlänningslagen begär förlängd tid är att halva den tid som den från början hade till sitt förfogande, från det att jag fick accept för utredningen, användes av regeringen för att tillsätta utredningen, . Det är det halvår som utredningen nu begär förlängd tid med. Man har också kunnat se ett resursproblem i utredningen, bland annat när det gäller tillgången till erfarna medarbetare. Om man vill komma fram snabbare finns möjligheten, men har vi inte riktigt sett det. Parallellt med översynen av utlänningslagen lovade samtliga partiet att en organisationskommitté skulle hantera det praktiska i övergång i ny instansordning. Dessutom skulle departementet arbeta fram en proposition med förslag till om hur helheten skulle se ut. Bakgrunden till det var att den nya instansordningen skulle kunna komma på plats så skyndsamt som möjligt efter det att den parlamentariska utredningen var färdig. Då vill jag fråga: Hur går det med detta? Hur långt har organisationskommittén kommit? Hur går arbetet med propositionen? Den PM som här refereras till tillkom tydligen på politiskt initiativ från samarbetspartierna och var således inte en del i organisationskommitténs arbete, såvitt jag har kunnat utröna, på det sätt som uppgav i sitt tidigare svar. När det gäller kostnaderna kan man, utifrån det underlag som vi sett, säga följande: Vi har alla varit överens om att ett ökat inslag av tvåpartsprocess och muntlig förhandling måste till. Huvuddelen av kostnadsökningen i den här beramade PM:en förklaras just med de här båda faktorerna. erkände också en UD-tjänsteman, som är, just för sekunden, nära sittande, att man för att minska kostnaderna måste minska ambitionen vad gällde just rättssäkerheten. Det är inte många politiker i andra partier som är intresserade av att göra det. Sedan jämför PM:en också kostnaderna i den nya instansordningen med dagens utlänningsnämnd, som alla partier är överens om inte fungerar väl. Det PM:en egentligen gör är att, som var inne på, prissätta rättssäkerhetsbristerna i dagens system. Därför är den redan där inte så verkningsfull som verktyg för att titta . I PM:en ingår i vissa alternativ kostnaden för att arbeta bort dagens köer. Det kan knappast läggas nästa instansordning till last. I kostnaderna för den totala asylprövningen ingår boende och också resurser för att tidigt kunna pröva asylärenden. Förtroendet för själva instansordningen, det vill säga benägenheten att överklaga, respekten för praxis och så vidare, påverkar också kostnaderna. Den sammanlagda bilden av kostnaderna är mycket mer komplex än vad som ges uttryck för i den här PM:en. Jag skulle gärna vilja höra om regeringen är för att införa förvaltningsdomstolar i stället för utlänningsnämnd. 97 (): Jag håller med om att det var viktigt att se över asylprocessen. Jag har också läst det svar som Lagrådet gav, men vill ha en snabbare översyn av detta än vad som sker. Det drar ut . Allt som migrationsministern säger är att mycket är på gång. Men hur går det för dem som finns i asylprocessen och som inte kommer att få ta del av en förhoppningsvis mer rättssäker process? Hur ska man hantera det? Att förbjuda nya ansökningar kan väl inte vara det enda svaret? Så länge som vi inte har en rättssäker process måste möjligheten att göra nya ansökningar finnas kvar. Men det är ännu viktigare att regeringen och migrationsministern tar sig en ny funderare på hur ska behandla dem som finns i asylprocessen så att vi verkligen lever upp till en human flyktingpolitik och följer och portalparagrafen i utlänningslagen om barnens bästa. Den familj som bor i närheten av mig i har varit i asylsystemet och har fått ett negativt beslut. De har inte själva orsakat att de har tvingats vara i systemet så här . Barnen har gått i skolan. Vad ska vi göra med den familjen och många andra familjer där människor mår dåligt? Det är jätteviktigt att man kommer till skott med en ny instansordning och får en helhet i den nya asylprocessen, men det hjälper inte dem. 98 Statsrådet ():