prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — Vi avslutar utfasningen av det är helt riktigt. Men vi ersätter det, som sagt var, med någonting som är mer positivt, mer välriktat och mer genomtänkt. Jag tycker att ska vara tydlig och förklara för mig vad det är som är den socialdemokratiska visionen efter . Det är mycket prat om det livslånga lärandet. Det är mycket prat om hur viktigt det är att människor ständigt får nya kunskaper. Men var är visionen? 146 () replik: Om man tittar i ett internationellt perspektiv tror jag att det är få länder som har gjort en så gigantisk utbildningssatsning som vi har gjort och i början av det nya årtusendet. Jag tror att det har betytt väldigt mycket för väldigt många att man har fått möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden eller fått bättre förutsättningar att behålla sin plats där. Det är möjligt att har träffat en och annan som inte har tyckt att de har fått de möjligheterna. Det är synd. Den slutsats jag kan dra av det är inte att man, som sade, ska ta tag i frågan genom att göra sig av med de förutsättningar som finns för vuxna att skaffa sig en kompletterande utbildning. Det är ju vad ta tag i betyder i detta fall, det vill säga aktivt motverka tillkomsten av om än en något mindre rå avveckling av resurserna än , om man ändå har bestämt sig för att snabbt tona ut detta. När det gäller rekryteringsbidraget och att det läggs in i det allmänna studiestödet: Ja, det gör det. Det är sant. blir kameral ; nu fördes pengar mellan anslag, och det fick man inte nämna. Men summan av den kardemumman är att de regler och de förutsättningar som finns i rekryteringsbidraget för att stimulera dem som kanske inte har fått samma chans tidigare försvinner när man lägger in det i studiemedelssystemet, för då gäller de andra reglerna. Det som var det unika med rekryteringsstödet var att man hade möjlighet, precis som jag tror att beskrev tidigare, att se till att underlätta eller sänka ribban för dem som har haft en ganska hög ribba för att ta sig in i fortsatta studier. Jag tycker att det är synd att och inte ser att en del människor kan behöva det stödet för att också långsiktigt platsa på arbetsmarknaden. Jag tror att vi behöver de här människorna för både kunskapsutvecklingen och tillväxten. 147 () replik: I vanlig ordning administrerar sig fram genom studiemedelssystemet. Men hur blir det med människan? Vart har den vanliga, lilla människan tagit vägen? Vart har de 120 000 barn som har föräldrar i grundläggande högskoleutbildning eller forskarutbildning tagit vägen? Vart har de studenter som är föräldrar tagit vägen? Det vore, herr talman, klädsamt med ett besked från om vad socialdemokratin tänker sig göra, om det nu över huvud taget finns någon plan på att över huvud taget göra någonting när det gäller situationen för studerande med barn. När vi kristdemokrater satsar på ett nytt barntillägg med per barn och månad säger nej i dagens betänkande. Det är därför vi kristdemokrater har reserverat oss. Det är därför vi yrkar på vår reservation. Skulle plötsligt tycka att det är viktigt att ge studerande med barn drägliga levnadsvillkor är det bara att ändra sig och yrka bifall till vår reservation. Vad tycker lär vi kanske få höra. Vad tycker vet vi inte, för de är inte här. Det finns ett antal barriärer mellan studerande och de som vill studera och högskolan. Då gäller det för oss i den här diskussionen att i möjligaste mån undanröja de här barriärerna. Det uppfattar jag att vill. Men om nu vill det, förutsätter jag att han också kan ge ett klarare besked än vad han har klarat av att ge. 148 () replik: I vanlig ordning, säger , och sedan sträcker han ut vingarna och flyger väldigt högt upp. Sedan buklandar han, som vanligt. Den långa listan med önskningar om vad man borde göra fick vi i huvudanförandet. När vi tittar i budgetbilagan som kd har levererat kan vi se att där inte finns det som pratar om. Den som roar sig med att ta fram protokollet från , herr talman, kan se samma sak. De löften som ställs ut ställs ut . De pompösa attackerna på andra partier för att de inte lever upp till förväntningarna ramlar ju tillbaka på kd. Ni har inga förbättringar i den budget som vi pratar om . Precis som ligger det i budgetar som vi ännu inte fastställer och som vi ännu inte har tagit ställning till. Därför tycker jag att det kanske hade varit klädsamt om kd i den här debatten, både nu och , hade sänkt tonläget en liten aning och funderat igenom om det verkligen är så att alla andra bara står för de värdelösa lösningarna medan och står för allt det goda. Jag kan inte läsa ut detta goda i det budgetförslag som vi nu tar ställning till. Barntillägget har jag redan berört. har inte den minsta lösning i den budget som vi antar . vet ju också att den studiesociala utredningen jobbar med de här frågorna. Jag tror att vet att den presenteras . Då får vi anledning att ha en samlad diskussion om de här och andra villkor för studenterna. Jag tycker att det är bra att vi kan ta ett samlat grepp på de här frågorna. 149 () replik: får gärna läsa det betänkande som det utskott som han är ordförande i presenterar för kammaren . I betänkandet finns det en reservation som handlar om barntillägget. Den har lagt fram. Det är det vi behandlar här . Även om vi i vårt budgetförslag lägger detta först , för vi hittar inte pengarna 2004, har vi detta som vårt förslag och det finns i vår reservation. Om har en vilja att göra något åt situationen för studerande med barn och hjälpa dem att klara livets nödtorft, det man behöver för att kunna få mat, för att kunna klä sig, för att kunna bo, då är det upp till bevis. Reservationen ligger i dagens betänkande, och det är det vi diskuterar. Hur går allt det där annars ihop med talet om det livslånga lärandet, som regeringspartiet så gärna ger uttryck åt och håller långa anföranden om? Om det inte är möjligt att klara ett livslångt lärande för att man, vilket är bilden , är en kvinna med barn som kommer in i högskolestudier i livet, då blir det livslånga lärandet ytterligare en sådan här luftpastej, en chimär, en politisk ballong utan förankring i verkligheten. Sedan noterar jag, herr talman, att det också handlar om att se över studiemedelssystemets samband med de olika trygghetssystemen. Där är problemet att den utredning som talar om och ser fram emot inte har fått i uppdrag att komma med de förslag som behövs. Utredningen har fått oerhört smala direktiv. Det är väl därför, herr talman, som vi från flera partier ser att på grund av regeringens oförmåga att ge de direktiv som behövs kommer den här utredningen inte heller att kunna bjuda på de förslag som behövs. Sedan, herr talman, noterar jag att inte heller har sagt någonting om CSN och varför han har avslagit förslagen om att se till att våra studenter i får en fungerande verksamhet. 150 () replik: Först ska jag säga något om CSN. Anslaget till CSN behandlades i den förra debatten. Jag var inte med i den, men hade talrika tillfällen under den debatten att framföra sina sypunkter och sin kritik. Som jag uppfattar det gjorde han det också, och fick svar av bland annat utbildningsministern. När det gäller pengarna och budgeten måste jag säga att jag hade haft mycket större respekt för kritik mot socialdemokratisk politik om det hade varit så att och hans parti hade haft pengarna i budgeten. Men det har de inte. Det var precis samma besked när vi stod här , , att det här ligger något utanför den budget som vi nu fastställer. Då tycker jag att det blir lite pompöst. Ursäkta mig att jag säger detta. hade en debatt med skolminister . Då säger att de 6 000 platserna till förskolan bara är valfläsk och det är på väg att bli otjänligt nu för det ligger i budgeten . Jag tycker att kan äta upp det valfläsket . Hela det löftespaket som och har i det här budgetförslaget ligger på samma sätt på 2005. Därför tycker jag att kritiken är ihålig. Det hade varit klädsamt om kd hade haft pengarna innan man kritiserade andra för att inte ha det. 151 () replik: Det är positivt, tycker jag, att vi är överens om att det här rekryteringsbidraget behövs för att människor som är på väg att ramla ut från arbetsmarknaden ska få en ny chans att komma in igen. Vårt problem i är att vi har alltför många som är utanför arbetsmarknaden. Då måste vi vidta åtgärder för att se till att de finns kvar och kan gå vidare. Vad jag vill fråga om är motiveringen till att man sätter den här åldersgränsen vid . Det var ju så att det utbildningsbidrag som fanns tidigare, som föregick rekryteringsbidraget, gällde . Med andra ord har man sänkt det i det här fallet. Vi kan inte se någon anledning till det. Det finns säkert många människor som gärna vill ha en ny chans att komma tillbaka i utbildning och sedan i arbetslivet. Och de kommer att behövas framöver. Sedan är det en annan fråga. Den studiesociala utredningen kommer snart. Det är ju en enmansutredning. Vi ska naturligtvis se på de förslag som kommer. Men om direktiven håller har ju inte utredningen fått i uppdrag att komma med förslag om vad man egentligen ska göra för förbättringar för att få in studenterna så att de tillhör trygghetssystemen fullt ut. Jag vill fråga : Är du beredd att arbeta för att tillsätta en bred parlamentarisk utredning som får möjlighet att se över studenternas hela situation och komma med förslag till förbättringar om det inte finns med i den enmansutredning som kommer? 152 () replik: Låt mig börja med att säga att jag verkligen uppskattar intresse och engagemang för de människor som behöver det här stödet för att skaffa sig en utbildning och ta sig in på arbetsmarknaden. Som jag sade har ett högre anslagsbelopp där än vad regeringen och majoriteten i har. Det beror i huvudsak på att vi har gjort en annan bedömning, nämligen att vi tror att alla pengar inte kommer att gå åt under det här uppbyggnadsskedet. Det är skälet till att vi har lagt bidraget lite lägre. Men bedömningen av det är vi överens om. Jag har respekt för synpunkten om åldersgränsen. är inte rekryteringsstödet en del av studiestödet. Det ligger utanför med särskilda regler, särskilt generösa regler. Dem har vi också varit överens om. Då blir det lite knepigt. Vi kan säga att det här stödet är till för att rekrytera in i det andra studiestödssystemet. Om vi då skulle ha en högre åldersgräns för rekryteringsstödet än 50, som är regelverket för det vanliga studiestödet, det som man ska rekrytera till, tror jag att en hel del kommer att känna sig lurade över att de inte, efter de som rekryteringsstödet varar, kan gå vidare i det vanliga studiestödet. Då skulle , vi eller någon annan ha sagt att då måste vi höja ribban i det vanliga studiemedelssystemet. Då fungerar det. Men det kostar hiskligt mycket pengar, och de pengarna har vi inte hittat . Skälet till att det finns en sådan här synkronisering som, förstår jag, för många enskilda kan känns jobbig och onödig är att vi vill ge tydliga regler och inte lura folk när de går in i detta med rekryteringsbidrag. Därför finns den här åldersgränsen kvar i rekryteringsstödet. 153 () replik: Jag tror nog att vi bör diskutera det där med åldersgränsen vidare. Det handlar ju om utbildning på grundskole- och gymnasienivå i det här fallet. Studiestödssystemet är ju i huvudsak för högre utbildning. Så det borde gå att finna former som gör att det här kan anpassas till varandra. Sedan vill jag fråga en gång till om det här med den studiesociala utredningen. Om den inte kommer med förslag till förbättringar och ser över de studerandes hela situation, är du då beredd att arbeta för att vi får en bred utredning som ser över hela systemet, de studerandes hela livssituation så att säga, för att de ska komma in mer i trygghetssystemen? Det gäller inte minst studerande med barn, som har diskuterats här tidigare. 154 () replik: Beträffande den första frågan om vuxenstudier på grundläggande nivå och på gymnasienivå har vi en 50-årsgräns. Det är analogt med studiemedelssystemet för högskolestuderande. Därmed finns detta problem. Man kan alltid diskutera om man ska höja den gränsen. Jag säger inte att jag har något principiellt motstånd mot det, tvärtom. Men det är egentligen bara en ekonomisk fråga att vi inte har mäktat med det. Jag tror att flera i samarbetspartierna som har varit med och diskuterat detta känner igen den här diskussionen, att vi önskar att vi kunde gå högre upp i åldrarna. Men det är väldigt dyrt att lyfta på taket i det stora studiestödssystemet. Det är skälet till att vi inte har mäktat med att gå längre. Men jag tror att det är en viktig diskussion att föra framöver. Jag ber om ursäkt att jag inte hann med den andra frågan förra gången. När det gäller den studiesociala utredningen som är på gång och som har tittat på en rad av bristerna i och förutsättningarna för trygghetssystemen för studerande skulle jag i detta läge gärna vilja se resultatet av den utredningen och vilka lösningar den kan peka på innan jag tar ställning till om det behövs en bredare utredning. Jag kan inte se något skäl till att jag principiellt skulle avvisa att man skulle ha ett bredare perspektiv. Men jag tycker att hedern mot den här utredningen ändå kräver att vi värderar resultatet av den innan vi bestämmer oss för att det skulle kunna behövas en ny. Men långsiktigt ser jag inget principiellt hinder för det. 155 (): vill i princip att studier ska jämställas med arbete och att studenter inte ska exkluderas från andra sociala stödsystem utan behandlas på samma sätt som förvärvsarbetande. Vårt långsiktiga mål är att införa studielön. Men i det kortare perspektivet vill vi så snart som det statsfinansiella läget tillåter höja totalbeloppet i studiestödet eftersom studenterna som grupp i förhållande till andra grupper tappat mycket av sitt tidigare konsumtionsutrymme, mycket beroende på att hyrorna stigit kraftigt i storstadsregionerna. Det har också visat sig att en höjning av totalbeloppet är den åtgärd som har den bäst rekryterande effekten. Därefter skulle vi vilja höja bidragsnivån ytterligare. Vi delar uppfattningen att ett viktigt mål skulle vara bidrag och lån. Detta är angelägna reformer för oss som vi vill medverka till att skapa utrymme för när det nuvarande osäkra ekonomiska läget har stabiliserats och det finns ytterligare finansiellt utrymme för reformer. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi som politiker, trots att vi kan vara kritiska mot studiestödssystemet, ändå erkänner att det svenska studiestödssystemet faktiskt är ett av de mest generösa som finns i världen. Jag tycker att det är någonting som vi ska vara glada och stolta över. står bakom det nuvarande studiestödssystemet. Det är ett resultat av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . Tillsammans med andra stödformer som aktivitetsersättningen och rekryteringsbidraget har det nuvarande studiestödet mycket av den flexibilitet som krävs för att möta behovet hos enskilda individer i olika situationer och under olika livsbetingelser. Det finns dock en del som behöver förbättras och utvecklas när det gäller studiestödssystemets struktur. Det är riktigt som har påpekats att studerande med barn är en snabbt växande grupp. Jag vill ändå markera att i samarbetspartiernas så kallade 121-punktsprogram, som ska gälla under innevarande mandatperiod, klargör vi tydligt vår gemensamma ambition att införa ett barntillägg för studerande. Och den studiesociala utredningen som ska titta på hur studenterna är relaterade till andra generella stödsystem har därför som tilläggsdirektiv fått uppdraget att utreda hur ett sådant barntillägg skulle kunna utformas och vilka tänkbara konsekvenser det skulle få. Det är den utredning som har berörts här under kvällens lopp och som ska överlämnas till utbildningsministern . har i en motion föreslagit att regeringen ska tillsätta en ny parlamentarisk utredning för att se över studiemedelssystemet och dess sociala konsekvenser för de studerande. Det motiverar man med att den nu sittande utredningen som blir färdig den här månaden med sitt arbete endast i begränsad omfattning har mandat att lägga fram förslag till förändringar. Detta har också under debatten fått stöd av . Jag kan med förvåning konstatera att vi behandlade en motion från som just rörde utvidgade direktiv för den här utredningen och att den skulle kunna få möjlighet att också lämna förslag på förändringar. Det fanns inget som helst stöd från för detta då, inte från något parti. Då hade ett stöd kunnat betyda en reell förändring. , , är den studiesociala utredningen i stort sett färdig med sitt arbete, och då menar jag att det är . Ytterligare en viktig förändring som vi skulle vilja se genomförd är att det ska gå att kombinera deltidssjukskrivning med deltidsstudier. Frågan har analyserats, och ett underlag har lämnats till regeringen av Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst. Men hitintills har regeringen, såvitt jag vet, inte vidtagit några konkreta åtgärder. Detta menar vi är en fråga som måste få en snabb lösning, antingen genom att man tydliggör det befintliga regelsystemet eller diskuterar en separat studerandeförsäkring. Ett tredje problem som är viktigt och som också har tagits upp till diskussion här är de personer som är och däröver och deras möjligheter till kompetensutveckling och studier. Här ska jag villigt erkänna att det finns brister i systemet. Det är viktigt att komma ihåg att pensionssystemet nu har urholkats och är otillräckligt. har aldrig ställt sig bakom det nuvarande pensionssystemet. Och det har blivit alltmer uppenbart att alltfler människor kommer att tvingas arbeta allt längre, särskilt kvinnor och de med med låga inkomster och kort utbildning. Möjligheten till kompetensutveckling även sent i livet är alltså en viktig rättvisefråga. Jag tycker att det är viktigt att man ser över detta system med trappan och väger in de nya erfarenheter som har blivit tydligare nu än då vi fattade beslut om det nya studiestödssystemet. Jag vill också passa på att kortfattat kommentera de borgerliga partiernas budgetförslag. och jag hade ett replikskifte under utgiftsområde 16 som rörde förslag om vuxenutbildningen. Där var vi inte överens. Jag kan , efter att ha tittat igenom materialet en gång till, bara konstatera att för ett parti som håller kunskapen så högt är det väldigt viktigt att man kan lära sig åtminstone två av de fyra räknesätten plus och minus. Det verkar vara en uppenbar brist hos . Jag fick inte heller då svar när det gäller på vilket sätt som ni ville utöka KY, det vill säga de kvalificerade yrkesutbildningarna. Men det sade faktiskt nu i en replikväxling med , nämligen att det handlade om en ökning från 12 500 till 21 000 platser. Då kan jag genom att räkna baklänges konstatera att det innebär en halvering av stödet till vuxenutbildning och folkhögskolor. Det vore väldigt bra om var tydliga i det avseendet. Jag har en ny fråga till som gäller just det här betänkandet och de som ni vill reducera det totala anslaget till studiestöd med. Ni förklarar det, litet slängigt tycker jag, med att ni har gjort en annan prognos än regeringen när det gäller antalet studerande. Då är jag återigen så nyfiken. Hur ser den prognosen ut, och vad bygger ni de slutsatserna på? Redogör det för mig, . Det kan vara intressant för oss alla att veta. är en historia för sig tycker jag. Det är tråkigt att se den elitistiska syn som präglar när det gäller kunskap och också när det gäller människor. Det kan konstateras att man minskar med drygt 1,8 miljarder i förhållande till majoritetens förslag. De här neddragningarna drabbar nästan uteslutande kortutbildade vuxna människor, alltså de som har det svårast på arbetsmarknaden. Många av dessa är dessutom kvinnor. Och detta kommer från ett parti som säger sig vilja verka också för jämställdheten! Det tycker jag är tråkigt. är helt fantastiska. Ert förslag ligger 43 miljoner lägre än samarbetspartiernas förslag när det gäller studiestödet. Ändå målar upp fantastiska luftpastejer. Jag kan bara säga: God jul, ! Jag hoppas att du skriver en riktigt riktigt lång önskelista till tomten i jul och att du inte blir besviken. Man måste faktiskt också ha lite i fickorna när man talar om så stora och genomgripande förändringar som talar om. Sedan gäller det . Jag är jätteglad över den omsorg som visar om just de vuxna som har det svårast i samhället. Det gläder mig. Jag vet att ambitionen naturligtvis finns att höja rekryteringsbidraget. Axel Darvik säger att rekryteringsbidraget har visat sig vara misslyckat. Men hur kan man veta det? Det har ju bara hunnit verka en extremt , så ingen har väl egentligen kunnat göra en utvärdering. Det där är alltså på något sätt taget ur luften. Finns det då, som de borgerliga partierna påstår, möjligheter till en gemensam borgerlig politisk front inför nästa val? Ja, när det gäller studiestödet måste jag säga att det ser dystert ut för er. Det skiljer faktiskt drygt 2 ½ miljarder mellan och förslag när det gäller den här budgeten för . Med detta yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkande nr 2. 156 () replik: hade vi också en debatt om studiestödet, vilket mycket riktigt påminner om. I den debatten behandlades motioner från , som pekade på behovet av en bred översyn av studiemedelssystemet och på behovet av en bred parlamentarisk utredning. Då fanns det, såvitt jag kan erinra mig, inget stöd från för de tankarna. I stället fick enmansutredningen fortsätta med sina smala direktiv. Trots en interpellationsdebatt mellan mig och statsrådet och därefter ytterligare tilläggsdirektiv till utredningen har direktiven fortsatt varit så smala att utredningen omöjligen kan ta det grepp som behövs när det gäller studiemedelssystemet och som behövs för att människor ska kunna ha en dräglig tillvaro även studerande som har barn. Inte heller har jag, herr talman, noterat aktivitet i interpellationsdebatter eller i samband med frågor eller på annat sätt i de här avseendena. Tvärtom har jag saknat i de debatterna. ger en intressant inblick i sitt stödarbete gentemot regeringen när hon säger att det nu är för sent att komma med synpunkter. Men, herr talman, vi har ju hört att utredningen med sina smala direktiv kommer med sin rapport. Då kan det väl inte vara för sent att komma med synpunkter. Om har en vilja att ta det grepp som behövs om de studiesociala frågorna kan vi säkert hitta en smidig och bra lösning för det utan att påstå att det skulle vara . heter det ju också att det är för . 157 () replik: Studiesociala utredningen slutför sitt arbete den här månaden. Således är det lite sent att nu komma in med krav på en utvidgning av direktiven. Det tycker jag är ganska självklart. Om och de andra borgerliga partierna och förresten också andra partier däremot hade stött vår motion skulle det ha funnits en möjlighet att förändra direktiven. Vi har ju ännu inte sett resultatet av nämnda utredning. Därför tycker jag att det är lite övermaga att , innan vi alltså sett resultatet och som vill, tillsätta en ny parlamentarisk utredning som i stort sett ska utreda samma sak som den utredning skulle utreda vars resultat vi ännu inte känner till. Vi får väl avvakta och se vad utredningen kommer fram till. Sedan får vi diskutera det. Därefter får man väl titta närmare på om det finns behov av ytterligare utredning av vissa delar. Det vet vi faktiskt ingenting om . Man ska inte tillsätta utredningar för deras egen skull, utan det gör man för att de ska ha något att tillföra. 158 () replik: Den interpellationsdebatt där vi kristdemokrater lyfte fram situationen bland annat för studerande med barn samt behovet av bredare direktiv hade vi , alltså . Det var till och med före den budgetdebatt som här plötsligt erinrar sig. Hade då varit på hugget skulle det säkert ha gått att hitta bra lösningar. , herr talman, förvånar det mig att är beredd att ge upp i den här frågan detta innan vi över huvud taget ens har hunnit påbörja den breda diskussion som åtminstone vi eftersträvar.