prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — Jordbruksministern pekar också på den ekonomiska betydelsen i svaret, vilket ökar mina förhoppningar om att hästen kommer att jämställas med andra djur. I finns det ca 225 000 hästar inom trav- och ridsporten. Dessutom finns det ett stort antal ponnyhästar, islandshästar och andra raser. Sammanlagt kanske det är ungefär 300 000. Det är oerhört många hektar som hålls öppna genom att hästen är ett betande djur. Förutom betesmark behövs mark för att skörda hö, ensilage och havre för vinterns behov. Därför håller jag med jordbruksministern om att man bör kunna få miljöersättning för bevarande av betesmarker till hästhållningen eftersom jag anser att hästen bör jämställas med andra betande djur. Men än en gång måste jag ifrågasätta vilken betydelse slåtterängarna har för hästen. Att jag säger än en gång beror på att förra gången jag ifrågasatte det var när jag debatterade jordbrukets framtid med ministern och fick svaret att slåtterängar är bra för det svenska jordbruket. För upplysnings skull passar jag på att tala om att slåtterängar är mark som man inte sår nya grödor på. Det innebär att det gräs och de blommor som växer där har väldigt lågt proteinvärde, och det är i undantagsfall som man verkligen använder det till betesmark, möjligen därför att man inte vill slå av gräset men att man ändå vill bevara den mångfald av växter som finns där. Däremot håller jag helt med om att slåtterängarna har ett stort kulturellt värde. I min interpellation lyfte jag också fram ett problem som jordbruksministern inte med ett enda ord har berört. Det gäller frågan om bygglov när man ska bygga eller bygga om en ekonomibyggnad för hästar. I , PBL, står det bland annat att om man bygger om eller bygger ut en ladugård för fler djur behövs inget bygglov. Det behövs inte om det är en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring. När det gäller hästar är det mer svårtolkat. I en del kommuner säger man nej direkt när en jordbrukare vill bygga ut ett stall. Men efter överklagan har kammarrätten gett jordbrukaren rätt. I andra fall har kommunen gett klartecken. Men överklagan har lett till att har upphävt kommunens positiva beslut. Är detta ett problem som jordbruksministern har uppmärksammat och avser att vidta åtgärder mot? Jag hinner inte läsa vad som står i , men där står det tydligt om det som jag har tagit upp som exempel. 122 (): har på ett utmärkt sätt i sin interpellation beskrivit hästsportens betydelse i samhället, i varje fall delar av den. Och även i svaret kommenterar jordbruksministern detta på ett sådant sätt som visar att hon och regeringen inser att hästen och hästsporten har en viktig roll att spela i samhället. Anledningen till att jag blandar mig i den här diskussionen är att vi kristdemokrater har väckt omfattande hästpolitiska motioner i med ett brett perspektiv och med en rad förslag till hästpolitiska åtgärder. Jag törs nog säga att tack vara den dåvarande riksdagsledamoten idoga arbete beslutades det också om en utredning som tillsattes och som också lade fram sina förslag . Efter det annonserades en proposition högtidligt av och andra till , och har det gått , och regeringen ligger fortfarande och plaskar i vattengraven eller har kanske gått fel i någon dressyrrunda. Jag vet inte vad som har hänt. I högtidstalen talar man fortfarande om att man ska presentera en sammanhållen hästpolitik. Men har det reducerats till en skrivelse med en handlingsplan för hästpolitiska åtgärder. Min första fråga till jordbruksministern blir naturligtvis: Varför blir det inte någon proposition som har annonserats om en sammanhållen hästpolitik? Den andra frågan är: Kommer ministern i skrivelsen att ta upp frågor om bevarandeinsatser för de hotade hästraserna? Hur ser ministern på stödet till avelsarbetet som är väldigt svårt, omfattande och kostsamt? Hur ser ministern på den stora folkrörelse som motionsridningen innebär? Är det inte rimligt att företagen har samma möjligheter till avdrag för motionsverksamhet med hästar som för motionsverksamhet på gym för att gynna sin personal? Vilka insatser är ministern beredd att göra i fråga om ridning och ridsport när det gäller rehabilitering för handikappade? Och, inte minst, hur kommer hästfrågorna in när det gäller både jordbruks- och landsbygdspolitiken? Men framför allt, varför kommer det inte någon proposition med en sammanhållen hästpolitik, och hur ser jordbruksministern på de frågor som jag lyfter fram här? 123 Jordbruksminister (): Det gläder mig mycket att vi är så överens om hästens betydelse. Hästen har haft stor betydelse i . Det har den fortfarande på ett annat sätt än i gångna tider, men det finns en mycket stor utvecklingspotential. Det känns väldigt roligt att få gå till med denna skrivelse, för redan nu kan jag känna att det finns ett starkt stöd för att vi också ska använda den här utvecklingspotentialen. Det ställdes frågor här om vad som hänt med beredningen i . Har man kört fast i frågan? Nej, man har inte kört fast i frågan. Redan har en hel del hänt som innebär att vi har vidtagit åtgärder i enlighet med det utredningsförslag om hästens roll i samhället som kom för sedan. Det handlar om ändringar i djurskyddslagstiftningen. Det handlar om att på olika sätt förstärka utbildningen på området. Vi har en finansiering av hippologutbildningen säkerställd. Vi har också en finansiering beträffande något så konkret som hovslagare säkerställd. På olika sätt har vi dessutom förstärkt insatserna för barn och unga. Vi tycker nu att det är rimligt att göra en redovisning av var vi står och av vilka ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta. Men vi kommer inte att ha med sådant i skrivelsen som erfordrar ställningstagande. Det är arbetsfördelningen mellan riksdag och regering som gör att det har blivit en skrivelse här. Vi tycker att det är angeläget att gå till med en redovisning eftersom vi vet att det finns ett stort intresse. Vi gör tydliga prioriteringar. Sektorn är i hög grad folkrörelsebaserad. Det handlar om sport, om rekreation, om fritid och om underhållning. De ideella delarna lyfter vi fram, men också näringsverksamheten. Här finns det, ska vi säga, mycket nytt att ta tag i nya utvecklingsmöjligheter. Det handlar om hästnäringen i ett landsbygdsutvecklingsperspektiv. Där kan det handla om att man tar hand om hästar och inackordering. Det kan också gälla produktion av foder liksom avel och turism men också att man förmedlar hästar. Vidare kan det vara fråga om tjänster på utbildningsområdet. Det finns alltså en mängd olika ingångar. Det kan också vara så att man har ett utrymme för att utveckla en exportnäring. Där är foder och avel särskilt intressanta. Vi förändrar ju jordbruket. I står vi nu inför införandet av en jordbruksreform. I det sammanhanget blir det mycket angeläget att också diskutera vilken roll hästen kan ha. Vi ska uppnå våra miljökvalitetsmål, och hästen har en roll. Vi vet att vi också kan behöva ändra olika typer av regler för att förbättra förutsättningarna för hästföretagandet. Just detta med plan- och byggärenden har tidigare påpekats för mig. Jordbruksfastigheter är nämligen undantagna. Där har man en annan regel som handlar om förprövning. Om hästen omfattas av verksamheten inom jordbruksfastigheten omfattas också byggnader för hästen av den här förprövningen. Men det kan finnas otydligheter. Givetvis ska vi titta närmare på detta. 124 (): Det finns en stor utvecklingspotential, säger ministern och hoppas på ett stort stöd. Ja, jag hoppas att vi får anledning att ge ett stort stöd. De problem som upptas i skrivelsen och som också jag och lyft fram är oerhört viktiga aspekter inom hästnäringen. Kanhända behöver vi inte motionera. I annat fall fortsätter vi, som sagt, med vårt motionerande. Detta med nya utvecklingsmöjligheter håller jag fullständigt med om. Men då behövs det stall för hästarna. Jag kan inte låta bli att citera vad som står på en sida om juridik under rubriken travhästar är inte ekonomibyggnad: Regeringsrätten noterade att fastigheten i ärendet man hade ansökt om att få göra ett stall omfattar , varav ungefär hälften . Stallbyggnaden används av en arrendator i en verksamhet som avser uppstallning och träning av travhästar. På som tillhör fastigheten har det odlats hö och även spannmål. Det handlar alltså om foder till hästarna. Vidare skriver man: Enligt Regeringsrätten visar uppgifterna i målet att travhästverksamheten är av betydande omfattning och att travhästverksamhetens anknytning till fastighetens övriga verksamhet är ringa. Så kallar man det. Regeringsrätten fann att travhästverksamheten är att bedöma som ett självständigt företag i förhållande till jordbruket. Byggnaden kan därför inte anses som en ekonomibyggnad för jordbruket och är därför inte undantagen från kravet på bygglov. I mina ögon är detta väldigt märkligt. Ska det bara därför att det handlar om travhästar vara annorlunda än om det handlar om hästar som arbetar och drar plogen som ? Det känns nästan som att det skulle vara den skillnaden. Travet och travhästverksamheten liksom ridhästar och den verksamheten är ju starkt beroende av att det finns mark att använda till beteshagar, till att få foder och så vidare. Mot den bakgrunden är det märkligt att det kan finnas sådana här undantag. Verksamheterna bör kunna räknas som en med jordbruk och skogsbruk jämförlig näring. I sammanhanget kan jag inte låta bli att nämna att fiske räknas som jämförlig näring. Där får man utan bygglov göra om och bygga till. Hur kan man förklara den här skillnaden mellan de olika näringarna? Jag hoppas att jordbruksministern ser över detta och lyfter in problemet i den skrivelse som ska komma samt att hon försöker hitta lösningar på detta. Som jag ser saken måste man göra något när det gäller att skriva om i . Det är rätt märkligt att det har kunnat bli så som jag har beskrivit. Det är ju precis som ministern säger, nämligen att hästen i generationer haft en oerhört stor betydelse för jordbruksnäringen. En fråga som inte på något sätt bemöttes, vare sig i det inledande svaret eller i den senaste repliken, är om jordbruksministern kommer att arbeta för att hästen blir klassad som betande djur. I svaret sägs det något om miljövänligheten. Där bör också hästen kunna klassas in. Den betar ju i allra högsta grad, kanske lite väl djupt ibland när den nästan tar rötterna. 125 (): Jag måste fråga jordbruksministern om det när det gäller alla de stolta deklarationer vid högtidliga tillfällen invigningar av stora hästsportsarrangemang där tusentals, ja, tiotusentals, människor finns och där TV-kamerorna är påslagna är ren och skär populism när tidigare ministrar och också det nuvarande statsrådet talar om att minsann presentera en samlad hästpolitik. Är det inte ett svek mot 500 000 utövare av hästsporten att utlovad proposition med konkreta förslag om en sammanhållen hästpolitik inte kommer? Vi står ju här i och skrapar med hovarna för att få debattera och besluta om hästpolitiken och ta ansvar för denna runtom i landet. Skulle det inte vara en styrka att kunna presentera en sådan konkret och sammanhållen politik? Är det bristande engagemang eller bristande förmåga som gör att man inte kan presentera en proposition där också de frågor som jag nämnde förut avelsfrågor, bevarandefrågor och sådana saker finns med? Jag beklagar djupt att det av den stolta förklaring som med efterföljare avgivit om en samlad hästpolitik bara bidde någonting väldigt litet, nämligen en skrivelse med en handlingsplan. Jag beklagar alltså att regeringen inte har kunnat samla sig till en riktig och rejäl hästpolitik som kan få debattera och besluta om. 126 (): I står det en bit ned i texten under rubriken en ynkedom: har häst-Sverige väntat. Om det är eller inte har jag ingen egen kunskap om. Men i den mån är ett trosvittne är det uppenbarligen så. Det jag däremot vet är det som har sagts här tidigare. lovade så sent som att den sammanhållna hästpolitiken skulle komma att tas upp i form av en proposition. Det är naturligtvis lätt att hänvisa till en före detta minister som finns i och har svårt att försvara sig i denna kammare. Däremot var det en jordbruksminister som sade: Jag ska lägga en proposition . Om jag får vara lite retorisk: Vem kan denna jordbruksminister ha varit? Jo, det är naturligtvis den nuvarande, ikraftvarande och här i salen närvarande. Det finns all anledning att upprepa just det, fru talman. utlovas som sagt en skrivelse. Vad är en skrivelse? Ja, för den oinvigde verkar det inte spela så stor roll, men det gör det därför att en proposition är skarp. En skrivelse är en väsentligt annorlunda handling. Det är ett inriktningstyckande som inte behöver lända till någon form av efterrättelse för regeringen, och det saknas också möjlighet för regeringen att debattera och besluta. Jag kan påminna om ett gammalt talesätt: Det bidde en tumme av vanten om det nu blir en tumme. Man kan ställa sig frågan: Varför ska vi tro på utfästelsen den här gången när den nu sittande jordbruksministern så sent som lovade en proposition? Det här är i mångt och mycket en jämställdhetsfråga av det skälet att väldigt många unga tjejer ägnar sig åt den här sporten och den här typen av hobbyverksamhet. Det gör det inte mindre angeläget, mot bakgrund av att samhällets stöd till det motsatta könet i motsvarande åldrar är ojämförligt mycket större. Jag vill inte ställa grupp mot grupp, men det finns för en regering som håller jämställdhetsfrågan högt en speciell anledning att bry sig om detta. Vi har begärt besked från moderat håll ett antal gånger, inte minst genom som är vår företrädare i den här typen av frågor. När det nu ska komma en skrivelse skulle jag vilja skicka med några råd. Jag blir lite bekymrad när jag läser svaret till . Nästan hälften handlar om bidrag till verksamheten. Det bekymrar mig, måste jag säga. Det är bättre att jordbruksministern ägnar sig åt att försöka skapa förutsättningar för att det ska bli en näring, ett företagande. De förutsättningarna finns. Det handlar om småföretagande. Jag hoppas att jordbruksministern skulle kunna hjälpa till och ta näringsminister i örat för att hjälpa till att få fram bättre och enklare regler för småföretagare, för det hjälper även hästfolket. Dessutom skulle det vara bra därför att en delvis grå ekonomi skulle kunna lyftas fram och göras vit. Det skulle vi alla tjäna på. 127 Jordbruksminister (): Det är fascinerande att få höra värderingen redan nu av den skrivelse som ni ännu inte har läst. Det är väldigt fascinerande. Jag är ganska övertygad om att ni kommer att vara lite mer positiva när ni har haft tillfälle att ta del av den skrivelse som vi avser att lämna . Det har ställts både övergripande frågor och mycket konkreta frågor till mig här i den senaste replikrundan. Låt mig börja med de mer övergripande. Jag försökte i mitt inledningssvar att också fästa uppmärksamheten på hästsektorn som näring. Jag nämnde en folkrörelseingång. Där finns givetvis jämställdhetsfrågorna, satsningen på barn- och ungdomsverksamhet via den breda sporten med. Där finns också underhållning i form av trav och galopp med. Men det finns också en annan del i detta, och det är näringspolitiken. Där finns en utvecklingspotential. Där finns också en koppling till landsbygdsutveckling men även till exportnäringen. Vi är stora exportörer av foder. Vi har ett mycket gott rykte när det gäller avel. Så det här kan vi säkert utveckla vidare. Jag talar inte bara om bidrag. Jag talar om en folkrörelsedel, som vi behöver stötta på olika sätt med offentliga insatser. Jag talar om en miljödel, där vi säkert alla är överens om att vi vill betala för kollektiva nyttigheter över skattsedeln. Jag talar också om en del som är näringspolitik. I den delen vill jag ge helt rätt. Det är klart att vi ska förenkla för företagen. Det kan handla om den prövning enligt som tar upp. Det kan handla om olika typer av handläggning av miljöärenden. Det kan gälla de generella förenklingar som vi vill göra för småföretag. Det handlar om de skatteregler som vi till en del redan har beslutat att förändra. Det arbetet går vidare i syfte att få tillväxt. Här är det ingen skillnad på den här näringen i jämförelse med andra näringar. Det här är en mycket speciell sektor. Här finns både det ideella och det kommersiella, och båda de delarna kan vi utveckla. 128 (): Det har varit många klarlägganden under debatten som känns väldigt bra. Jag börjar se fram emot skrivelsen med stort hopp och kommer att ta emot den med glädje. Vi får hoppas att det mesta finns med där. Jag har funderat väldigt mycket över det här när jag ser att andra länder i EU har kommit längre än vad vi har gjort. Bland annat finns det kompensationsbidrag i och och dylikt. Men det kanske är saker som kommer fram i skrivelsen. Vi bör ha en gemensam hästpolitik inom EU. Det är näringspolitiken som är viktig, och exportnäringen talar ministern om. Då kan jag inte låta bli att tänka på aveln, som jag inte hade tänkt säga så speciellt mycket om . Jag hade tänkt bevaka den frågan i skrivelsen för att se vad det leder till, för där finns det mycket problem. Det tog bland annat upp. Det är ett problem som jag kom att tänka på när ministern talade om exportnäringen. Det var en som hade en hingst, som han skulle sälja till . Det var en mycket bra häst. Han tog sperma från hingsten och frös in den för att kunna använda den sedan. Så såldes hästen, och han ville betäcka sina hästar med hjälp av sperman. Det fick han inte göra därför att hästen var i . sådana saker är det viktigt att titta på. Det finns oerhört många saker som vi behöver lyfta upp. Jag håller med om att det finns oanade möjligheter inte minst inom turismen. Alldeles strax åker jag hem till mitt stuteri där vi har avelsverksamhet. 129 (): Det gläder mig att jordbruksministern delar min uppfattning om att vi ska trycka rejält på att det här ska bli en självgående näring. Det finns potential i detta. Jag missleddes möjligen av att en väldigt stor del av det skrivna svaret utgjordes av prat om stöd och bidrag. Det bekymrade mig. Däremot hoppas jag nu att det som sagts har gjort att vi får den här inriktningen i stället. Jordbruksministern sade att vi ska ha enklare regler. Det är för mig sällsynt märkligt att alltid när Socialdemokraterna ska göra någonting så ska det göras sedan. När det hamnar på nu ska jag inte skylla jordbruksministern för detta har det nästan en förstoppande effekt, för då kommer det aldrig ut någonting. Det var därför jag lite skämtsamt frågade om jordbruksministern ville vara vänlig och ta näringsministern i örat vid något regeringssammanträde och få honom att verkligen lyssna, med tanke på hästens framtid, så att hästarna inte behöver bita i krubban medan vi avvaktar besked. Jag noterar att det nog funnits uppgifter tidigare om att skrivelsen skulle komma . säger jordbruksministern att den kommer . Då måste jag ändå ställa mig frågan: Och vad är sannolikheten att det blir , och inte sent ? 130 Jordbruksminister (): Det är viktigt att vi får en sammanhållen hästpolitik. Men jag är inte helt säker på att vi ska kalla det för en gemensam hästpolitik inom EU. Däremot är jag helt övertygad om att vi ska skapa förutsättningar för hästnäringen i som innebär att man får bra konkurrensförutsättningar. Denna näring är inriktad på verksamhet i . Det är i många stycken en småskalig näring. Den vetter också mot ideell verksamhet och fritidsverksamhet. På det sättet är hästnäringen nationell, men den har också möjligheter när det gäller export, som vi var inne på här tidigare. Då måste vi se till att det finns bra konkurrensförutsättningar, och där ingår givetvis avelsfrågorna. Vi har ett gott rykte i fråga om avel. Vi har möjligheter på det området. Jag har förstått att i det fallet är mycket mer expert än vad jag är. Men utifrån mitt begränsade perspektiv är jag ändå övertygad om att här finna goda möjligheter. Kommer då den här skrivelsen ? Ja, det kommer att fattas ett beslut , och då räknar jag med att få regeringens stöd. Men det kan inte presenteras på grund av och jordbruksministerns behov av att vara i och förhandla om fiskefrågor och annat. Beslutet kommer alltså att presenteras . Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2003/04:121 om långväga djurtransporter 131 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra en utveckling som leder till oacceptabelt långa djurtransporter i . En strukturomvandling är naturlig i ett modernt samhälle. Naturligtvis får inte en sådan omvandling gå ut över djurskyddet. har varit och är fortfarande synnerligen pådrivande när det gäller djurskyddet i EU. Särskilt angeläget är frågor som gäller skydd av djur under transport. Reglerna för djurtransporter inom unionen är i allt väsentligt harmoniserade. Detta innebär att medlemsländerna inte i princip kan ha andra regler än de gemensamma. Det är inte heller möjligt för ett enskilt medlemsland att ge dispens från regler som beslutats av EG. Dock medger dagens direktiv på området att medlemsstater får fastställa maximitider för slakttransporter inom det egna landet. Genom att utnyttja denna möjlighet har utfärdat föreskrifter om att slakttransporter inte får vara längre än , vilket i undantagsfall får förlängas . pågår förhandlingar kring ett förslag till ny förordning som avses ersätta nu gällande direktiv på området. Förordningen innehåller regler om kontroll och tillsyn, samt nya bestämmelser om transporttider. Inga maximitider föreslås, men nya bestämmelser fastställs för viloperioder under långa transporter. Jag ser positivt på de delar av förslaget som gäller kontroll, utbildning, tillsyn med mera, men jag är kritisk till de föreslagna reglerna om transporttider. Det finns en risk att förordningen inte kommer att förkorta transporttiderna inom EU eller leda till ett förbättrat djurskydd vid de långa transporterna. har stöd av flera andra medlemsstater för kravet att transporter av slaktdjur, och av unga djur för vidare uppfödning, måste begränsas inom hela EU. Intill dess måste medlemsstaterna även i fortsättningen få fastställa maximitider för transporter inom det egna landet. Det är för mig en viktig fråga att värna om djurskyddet vid transporter och att slå vakt om åttatimmarsgränsen för slakttransporter. Jag har ingen anledning att ändra min inställning i dessa frågor. Slutligen vill jag påpeka att det är viktigt att notera att även om slakterier läggs ned i så etableras det nya slakterier. Exempelvis finns ett nytt slakteri för nötkreatur i . I invigdes också ett nytt slakteri och i finns ett nytt slakteri för att slakta svin. 132 (): Jag vill tacka jordbruksministern för det tydliga beskedet om att hon vill värna djurskyddet vid transporter och slå vakt om den svenska åttatimmarsgränsen. Det är ett viktigt besked, särskilt som den nya förordningen inom EU, som ministern hänvisar till, uppenbarligen inte sätter upp några maximitider över huvud taget. När ministern konstaterar att det finns en risk för att förordningen inte kommer att förkorta transporttiderna inom EU eller leda till ett förbättrat djurskydd vid de långa transporterna finns det skäl att bli orolig. Jag hoppas verkligen att tar strid för att ändra innehållet i den aktuella förordningen. Den lär gå ut på att levande djur ska kunna transporteras i lastbil i och därefter ska de få vila i . Sedan kan de transporteras i igen och vila igen, hur länge som helst, och det är fullständigt oacceptabelt. Att skulle tvingas att ge upp de egna reglerna för långväga transporter inom det egna landet är också en oacceptabel tanke. Jag vill fråga om det verkligen föreligger en reell risk för att EU kommer att fatta ett beslut som tvingar oss att upphäva åttatimmarsregeln. Jag hörde statsministern i gårdagens frågestund lova att ta strid mot långväga djurtransporter inom EU och att han motsätter sig att ska ge upp sina nationella regler. Det vore bra om vi fick denna linje entydigt bekräftad också av jordbruksministern här .