prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Sedan kan jag glädja BeatriceAsk med att detta naturligtvis kommer att följas uppoch utvärderas på samma sätt som annan lagstiftning.Det är givetvis också väldigt viktigt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )8 § Straffrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU10Straffrättsliga frågor.Anf. 25 ():Herr talman! "dödades av rattfull - familjenkämpar för en ny lag." Det var rubriken i Aftonbladeti fredags. hade en liknande rubrik. I kvällvisar dokumentärfilmen om liv och desstragiska slut. Dokumentären har titeln .Fallet är bara ett av alla tragiska fall. Varjedag kör ca 16 000 onyktra förare på våra vägar. En-dast 30-50 av dem fångas av polisen. mister150 svenskar livet i trafiken på grund av en rattfullförare. Nästan hälften av dem som döms för trafik-onykterhetsbrott har dömts tidigare. Risken för åter-fall är stor. En del av dessa människor är notoriskaoch mycket farliga återfallsförbrytare.Rubrikerna i och var ingenengångsföreteelse. Vi ser dem ofta. I mitt hemlänskrev : "Polisen kaninte stoppa rattfyllerist. Han struntar fullständigt iandras liv." Den andra , Sydöstran,beskrev denna farliga händelse på följande sätt:"Gång på gång kör han körkortslös och drogad. Po-lisman nära få sätta livet till då 31-åring skulle stop-pas. "Att sätta sig bakom ratten och köra berusad bordejämföras med dråp. Med en rattfull förare är bilen attjämföra med ett livsfarligt skarpladdat vapen.Herr talman! Något måste göras. Dagens lagstift-ning rår inte på de notoriska rattfylleristerna. Lag-stiftningen och tillämpningen av den måste bättrespegla svenska folkets uppfattning. Därför känns detbra att vi i dagens betänkande har ett tillkännagivandetill regeringen då det gäller rattfylleri och vållande tillannans död.Det hör annars inte till vanligheterna i justitieut-skottet, och förmodligen inte heller i så många andrautskott, att man gör ett tillkännagivande. Vi är, tyvärr,vana vid att regeringspartiet reflexmässigt yrkar av-slag på alla motioner. Men i det här fallet, herr tal-man, fanns det en riktigt bra motion som Vänsternhade väckt. Jag skulle ha kunnat skriva den själv.Eftersom Vänstern yrkade bifall till motionen, och defyra partierna på den borgerliga sidan stödde den,blev det ett tillkännagivande.Jag kan ge Socialdemokraterna en eloge för att degick med på en gemensam och ganska bra skrivning istället för att reservera sig. På detta sätt har vi kanskelite mera kraft bakom den. får vi alltså ett tillkän-nagivande om att detta ska ses över. Om justitiemi-nistern hade varit kvar i kammaren skulle jag ha sagttill honom: Se nu till, herr justitieminister, att få ige-nom lagen lite snabbt. Vi är inte alltid bortskämdamed det. Tillkännagivanden från kammaren tar iblandalldeles . står en enig riksdag bakomdet, och jag hoppas att Socialdemokraterna och stöd-partierna går i främsta ledet och driver på frågan.Herr talman! Vi moderater står givetvis bakomsamtliga våra reservationer, men jag yrkar bifall baratill den första, nr 9.Narkotikan är ett av vår tids största gissel. Denbryter ned människor fysiskt och psykiskt och ledertill personlig misär och ofta för tidig död. Efterhandtvingar den missbrukaren till brottslig verksamhet ochprostitution för att kunna finansiera ett fortsatt miss-bruk. I en narkomans omgivning ryms många brotts-offer.Viktigast är naturligtvis att nyrekryteringen stop-pas. Förebyggande insatser kan aldrig ersättas avrepressiva åtgärder. Jag markerar detta, herr talman,så att mina politiska motståndare i kammaren intebehöver använda sin strängt reglerade talartidtill att försöka påstå att vi moderater är emot förebyg-gande insatser.I kampen mot narkotikan är familjens roll outs-tanding. Också skolan har en oerhört viktig uppgift,inte minst när det gäller att få tag på tidigt begynnan-de missbruk.Herr talman! Att förespråka förebyggande insatserbetyder inte att man inte kan se strängt pånarkotikabrott. Vi anser att det behövs en översyn avstraffskalorna för narkotikabrott, vilket vi beskriver itidigare nämnda reservation, nr 9.Herr talman! Samhällsklimatet har hårdnat ochdet grova våldet ökat i omfattning. Bara avalla anmälda brott leder till åtal, strafföreläggandeeller åtalsunderlåtelse. Samhällets reaktion på brott ärmånga gånger svag och utgår ofta mer från brotts-lingens intresse än från brottsoffrets. Brottsbekämp-ningen är, och ska vara, en statlig kärnverksamhetmed uppgift att skydda medborgarna från våld ochannan brottslighet.I reservation nr 15 kräver vi moderater ett refor-merat straffsystem. Det finns enligt vår uppfattninginget motsatsförhållande mellan brottsförebyggandeverksamhet och tydliga reaktioner när brott begås.Samhällets signal till brottsoffren måste vara attövergrepp inte tolereras. Vi måste reagera både tidigtoch tydligt mot dem som begår brott.Herr talman! Den så kallade mängdrabatt som ges vid upprepad brottslighet måste kraftigt be-gränsas. Vi vill också skärpa straffen för den grovabrottsligheten och höja minimistraffen för grovbrottslighet. Då det gäller vuxna brottslingar måstehela straffskalan användas. dömer domstolarna istor utsträckning i den nedre delen av straffskalan.Det är dock inte domstolarna som dömer fel, utan jaghävdar, herr talman, att det beror på att en majoritet idenna kammare, liksom tidigare majoriteter, har ut-tryckt sig på ett sådant sätt att domstolarna i varje fallska leta så långt ned som möjligt i straffskalan.Herr talman! Då det gäller mycket grov vålds-brottslighet anser vi att den som för tredje gångendöms för ett mycket grovt våldsbrott ska dömas tilldet strängaste straff som stadgas för det brottet. Sam-tidigt måste kriminalvårdens programverksamhetstärkas. Det är ett område där nuvarande och föregå-ende regeringar har mycket på sitt samvete genomständiga nedskärningar och besparingar.Anf. 26 ():Herr talman! På brott ska följa straff. Straffet ärsamhällets reaktion och markering att ett visst bete-ende eller en viss handling inte är acceptabel. Straffetkan också vara ett led i att skydda medborgare från enfarlig individ.Lika angeläget som själva straffet är att straffetsåteranpassande och rehabiliterande inslag fungerar.En brottsling ska efter avtjänat straff vara bättre läm-pad för ett normalt liv i samhället än han var föreavtjänat straff.Situationen inom svensk kriminalvård lämnar i det avseendet en hel del i övrigt att önska. Re-habiliteringen har i många fall ersatts av ren förva-ring.Herr talman! Ungefär 150 personer dör pågrund av trafikolyckor orsakade av rattfylleribrott.Varje dödsfall är en fruktansvärd tragedi. Därförmåste straffen för rattfylleribrotten bli kännbara. I dagär det inte sällan billigare att köra ihjäl ett barn än atttjuvskjuta en älg. borde vård mot alkohol-missbruk bli obligatorisk. Den snårskog av ganskaverkningslösa påföljder som finns minskar inteantalet rattfylleriolyckor. sedansänktes gränsen för grovt rattfylleri från till1,som maxstraffet höjdes från ett fängelse. Den praktiska straffskärpningen hardock uteblivit. utdöms längre fängelsestraff ännågra månader. Många rattfyllerister får endast vill-korlig dom eller samhällstjänst.Det är ganska sorgligt att se hur slappt regeringenser på denna fråga. Förändrade insatser gentemot demsom begår rattfylleribrotten måste till. Tills det skerkommer offer för dessa brott att fortsätta att skördas.Det är ofattbart, oförsvarligt och omänskligt.Det finns en rad åtgärder som kan vidtas. Straffsy-stemet måste i grunden förändras, och rattfylleribrottska alltid leda till vård och i grava fall eller vid upp-repad brottslighet till fängelse.Mot bakgrund av denna beskrivning är det gläd-jande att handläggningen av dessa frågor i justitieut-skottet har resulterat i att vi i utskottet nu är överens ifrågan om att regeringen måste utvärdera frågan omvållande till annans död i samband med rattfylleri-brott. Detta måste ske omgående.Ett annat område som förtjänar särskild uppmärk-samhet är de så kallade hatbrotten. Brott som begåsmot en människa enbart beroende på dennes religion,hudfärg eller sexuella läggning är särskilt allvarliga.Alla människor, oberoende av vem man älskar, var-ifrån man kommer eller vilken gud man tror på, skakunna röra sig fritt och öppet i vårt . Därför ärdet av största vikt att regeringen ger dessa hatbrott uppmärksamhet som de förtjänar. Lagar ochstraff måste skärpas, men tillämpningen av de befint-liga lagarna måste också förbättras. Det behövs änd-rade rutiner och ökade kunskaper inom hela rättsvä-sendet när det gäller bekämpandet av de allvarligahatbrotten.Jag står bakom de reservationer som Folkpartiethar i detta avsnitt, men jag yrkar bifall bara till reser-vation 3.Anf. 27 ():Herr talman! Ärade ledamöter, framför allt denärvarande men även de som sitter på sina rumoch försöker ta del av dessa synpunkter när det gällerde straffrättsliga frågorna.Av justitieutskottets betänkande beträffande justde straffrättsliga frågorna framgår det att bortsett fråndetta tillkännagivande som det har berättats om tidi-gare avstyrker utskottets majoritet samtliga motioner.Jag frågar mig varför utskottets majoritet inte tar tillsig och tar vara på all den vishet som finns i dessamotioner. Jag ger mig inte. Det är aldrig för sent attändra sig. Därför yrkar jag bifall till reservation 14under punkt 15. Men jag står naturligtvis bakomKristdemokraternas alla reservationer.Kristdemokraternas reservation 14 handlar omlivstidsstraffet. Jag ska nu försöka tidsbegränsa mittanförande med anledning av de små varningssignalersom har skickats ut. Och man kan väl säga att tidsbe-gränsning är någonting som alla de livstidsdömdaönskar sig.Kristdemokraterna utgår från den självklaraövertygelsen om varje människas okränkbarhet ochalla människors lika värde. Kriminalpolitikens mål äratt skapa åtgärder som leder till att så få medborgaresom möjligt utsätts för brott som lagöver-trädarna inte utsätts för mer lidande än nödvändigt.Det är en svår ekvation, och det handlar egentligenom den eviga frågan om brott och straff.På senare tid har brottsoffren kommit i blick-punkten och i förgrunden för samhällets insatser ochintressen, och det är riktigt och viktigt. Det kan görasmycket mer än vad som har gjorts, och det borde hagjorts mycket tidigare. Men detta får inte innebära attgärningsmännen inte längre betraktas som medmän-niskor. Det behöver faktiskt inte vara en motsättning.Insatser för både brottsoffer och gärningsmän bordevara en självklarhet.Redan 1935 hade den socialdemokratiska justi-tieministern modet att forma parollen:Avfolka fängelserna. Den kriminalpolitiken borde vi fullfölja genom alternativ till fängelse där intesamhällets skyddssynpunkter lägger hinder i vägen.För närvarande sitter det tusentals personer på an-stalterna. Av dessa är ca 100 personer livstidsdömda.Det är en fyra- eller femdubbling av antalet livstids-dömda . Det är inteför mycket sagt att just den gruppen har ökat och är iväxande. Det beror bland annat på - det finns natur-ligtvis flera skäl - att regeringens nådepraxis blivitmer restriktiv. Det innebär naturligtvis att den faktis-ka strafftiden har blivit längre. Regeringens tidsbe-stämning av livstidsstraffet kommer senare understraffavtjänandet av livstidsstraffet. Då är situationenmärklig. Domstolarna dömer till livstids fängelsevarefter regeringen genom nåd omvandlar straffet tillett tidsbestämt sådant. Denna benådning sker merasällan och ofta . Detta är ett orimligt och oac-ceptabelt agerande även från konstitutionell utgångs-punkt.Det är självklart så att ingen tvivlar på vad jag sä-ger om att vi måste ha ett straffrättsligt system för attupprätthålla lagarna. Och den enskildes rättssäkerhetmåste skyddas i en demokratisk rättsstat. Men - dettaär viktigt - det måste finnas en balans mellan sam-hällsskydd och rehabilitering. Livstidsstraffet byggerpå inställningen att en människa aldrig kan bli bättre.Det är en övertygelse som inte delas av Kristdemo-kraterna. Vi känner stor övertygelse om att alla män-niskor kan bli bättre.Ett tungt vägande skäl till att avskaffa livstids-straffet är att skilja den dömande makten från denverkställande makten. Det borde vara självklart i etträttssamhälle.Vi kristdemokrater tror inte heller på att livstids-straffet har en större preventiv effekt än ett tidsbe-stämt straff. Påföljden genom ett tidsbestämt straffinnebär att påföljden blir förutsebar och politisktneutral. Livstidsstraffet ska därför avskaffas. Utannågon annan jämförelse med kommer jag dåmed min paroll: Avskaffa livstidsstraffet.De yttersta orsakerna till brott som jag skullekunna räkna upp är väldigt många. De är okunnighet,våld, fördomar, rasism, arbetslöshet, utslagning, al-koholism, narkomani, fruktan, hopplöshet, isolering,främlingshat och så vidare. Men det är viktigt attunderstryka att straffsystemet inte ska tillfredsställamänniskors hämnd- eller vedergällningsbegär. För attuppnå effekter på brottsnivån krävs i stället andraåtgärder, nämligen ökad upptäcktsrisk och verksam-ma brottsförebyggande åtgärder.Slutligen: För dem som har begått brott kräverKristdemokraterna en politiskt neutral och förutsebarpåföljd, vilket innebär ett tidsbestämt straff. Därföranser vi att livstidsstraffet ska avskaffas som är bådeinhumant och otidsenligt.Anf. 28 ():Herr talman! Jag kan numera korta mitt inläggganska väsentligt genom att instämma i ,, anförande när det gäller livstids-straffet, eftersom helt delar dennauppfattning. Flera partier har efterhand ställt sig bak-om det här, och det vore en glädje om det också endag skulle kunna bli en majoritet för den linjen.Herr talman! Jag ska prata om några av de reser-vationer som har i det här motionsbe-tänkandet. Den första reservation som jag ska talaom, och som jag också yrkar bifall till, är reserva-tion 1 om upplopp. bestämmelser omupplopp respektive våldsamt upplopp är ålderdomligtformulerade. De uttalanden som görs i motiven tillbestämmelserna ger inte tillräcklig vägledning vidbedömning av olika situationer som faktiskt kan upp-stå i ett modernt samhälle. Detta har ju visat sig gans-ka tydligt nu i närtid vid kravallerna i , därvi har sett att flera av de domar som fälldes i tings-rätten och sedan överklagades också fick straffpåfölj-derna väsentligt sänkta. Det här visar på en brist ilagstiftningen.En av de viktigaste bristerna i den här ålderdom-ligt formulerade lagstiftningen är att det i den härlagstiftningen också finns en möjlighet till kollektivtansvar, vilket visade sig speciellt i domen som gällerden så kallade Sambandscentralen under Göteborgs-kravallerna. Det här är någonting som egentligenstrider mot all annan lagstiftning, där varje individska dömas för de brott som man själv har begått ochman inte kan dömas till kollektivt ansvar. Men detutrymmet finns också i den här ålderdomliga lagstift-ningen. Vi vet att det finns många ute i rättsväsendetsom också har sett de här bristerna. Det har gjort attvi från anser att man behöver göra enöversyn av dessa bestämmelser och faktiskt kommamed en mer modern och ändamålsenlig lagstiftning.En annan fråga jag ska ta upp, herr talman, är frå-gan om villkorlig frigivning. Vi behandlar den i re-servation 17, som jag också yrkar bifall till. Precissom , kristdemokraten, sade här uppe italarstolen tidigare, har vi fått en situation då vårafängelser nu har blivit överbefolkade. Vi ser en ut-veckling där våra fängelser bara blir fullare och fulla-re, och där diskussionen om att bygga fler fängelseroch fler fängelseplatser är den diskussion som förs . Vi kan konstatera att antalet både livstidsdömdaoch långtidsdömda har ökat under de senaste åren.För är det ganska tydligt att långastraff inte är det som löser problemet med brottslig-heten. Långa straff tenderar bara att göra att männi-skor står mer utanför samhället, och man skapar säm-re möjligheter att rehabilitera.Vi tror att det nu är dags att slå in på en annanväg. Därför har vi i vår motion och vår reservationföreslagit att man ska införa halvtidsfrigivning förförstagångsdömda. Halvtidsfrigivning är någontingsom fanns tidigare och som fortfarande finns i mångaländer, men som vi har avskaffat i . Vi iVänsterpartiet tror att man definitivt bör satsa på deförstagångsdömda, framför allt för att vända utveck-lingen med fler och fler långtidsdömda och överfullafängelser där man inte kan ge den rehabilitering sombehövs. Det är viktigt att se att en halvtidsfrigivninginte enbart ska kopplas till att man blir släppt efterhalva tiden. Givetvis måste det här sättas in i ettsammanhang med rehabilitering, återanpassning,boende och möjlighet att komma tillbaka till samhäl-let så att man gör en kraftfull satsning på dessa perso-ner. Lyckas vi få de förstagångsdömda att förbli för-stagångsdömda och inte återkomma, så har samhälletvunnit mycket. Därför tror vi att det här är den rättavägen att gå nu i stället för att bara acceptera att vi fårfler och fler i fängelse, fler och fler långtidsdömdaoch färre människor som blir rehabiliterade.Herr talman! , innan vi ska gå på påskledig-het, måste jag säga att det känns oerhört glädjande attstå i denna talarstol och säga att det här betän-kandet också har ett tillkännagivande till regeringenmed anledning av ett motionsyrkande från Vänster-partiet. Jag sitter nu i på mitt nionde år. Jagär van vid att när man skriver motioner dröjer detväldigt innan någonting händer. Ofta händerdet lite smygande: Ett parti tar åt sig och har mednågot i sina motioner , och sakta men säkertkommer frågan fram till ett beslut. Men vid det lagethar de flesta fullständigt glömt vem som skrev denförsta motionen. Det kan man leva med som riks-dagsledamot, för det viktigaste är ju att politiken går irätt riktning.Men den här gången är det fråga om en motionsom jag skrev för efter valet. Det är en motion som hand-lar om rattonykterhet: när rattfulla kör ihjäl männi-skor, och det bara blir vållande till annans död. Det ären fråga som har upprört många människor och somhar upprört mig, när jag har läst om det, att det kankosta så lite att köra ihjäl ett barn som det gör i dag.Det kan inte vara rimligt.Vänsterpartiet är inte känt för att kräva hårdarestraff, men man måste ha ett straffsystem som faktisktär rättvist, ett straffsystem som människor begriper.Och detta är fullständigt obegripligt för de flestamänniskor. Om jag skulle stöta på ett barn på entrottoar och sticka ned det med en kniv så skulle jaggivetvis bli dömd för dråp eller mord, men om jagsätter mig full bakom ratten och kör ihjäl samma barnså kan jag klara mig undan med ett ganska lindrigtstraff. Bilen är i det här fallet faktiskt ett dödligt va-pen, och därför måste man också beakta det här närman sätter sig bakom ratten och har druckit. Det ärglädjande att hela utskottet står bakom att man ska haen översyn av vållande till annans död i samband medrattfylleri. Jag hoppas också att det inte dröjer längeinnan det kommer ett förslag från regeringen somskärper straffet i den här frågan.Med det här yrkar jag bifall till betänkandet i deövriga frågorna, men jag står givetvis bakom Väns-terpartiets övriga reservationer som jag inte yrkarbifall till.Anf. 29 ():Herr talman! Som vi även hört tidigare: Den 23oktober 2001 dödades av en rattfyl-lerist när han var på väg till sin innebandyträning.Erik blev bara . visas do-kumentären Vi fick låna en ängel om liv ochhans död samt familjens kamp för att andra familjerinte ska behöva uppleva samma sak som de tvingatsuppleva. Jag hade möjlighet att se den här dokumen-tären , och det tog inte många minuterinnan tårarna rann nedför mina kinder. Det här är enoerhört stark dokumentär, och jag lovar er att ävenera tårar kommer att rinna om ni ser den här doku-mentären i kväll.Straffen för grovt rattfylleri är regelmässigt låga,och i de fall då rattfyllerister har dödat en annanmänniska är straffen alldeles för låga. Problemet äratt brottet att döda en människa under rattfylleri enligtdagens lagstiftning är ett culpöst brott, alltså ettvårdslöshetsbrott och inte ett uppsåtligt brott.Att sätta sig i bilen för att köra hem efter ett antalöl eller ett antal groggar på krogen är enligt mitt sättatt se det ett medvetet risktagande. Jag menar att densom begår en sådan handling är medveten om vadhandlingen kan leda till men visar en sådan likgiltig-het inför följderna att det finns ett eventuellt uppsåt,och rattfylleristen ska kunna dömas för dråp.Det handlar inte bara om högre straff utan ocksåom att samhället markerar mot det utbredda rattfylle-riet som förekommer på våra vägar. Det ärgivetvis inte så att hårdare straff minskar eller stopparrattfylleriet. Jag tror faktiskt inte det. Det är ett väl-känt faktum att många dömda rattfyllerister ändåfortsätter att köra fulla eftersom de inte kommer tillrätta med det grundläggande problemet, sin sjukdom,sin alkoholism.Först och främst måste dessa personer få hjälp ochvård. Och vi i menar att den som dömsför rattonykterhet, rattfylleri, ska tvingas installera ettalkolås i sin bil för att få tillbaka körkortet. Det börvara ett ovillkorligt krav. bör alla nytillverka-de bilar ha alkolås. Detta skulle verkligen minskarattfylleriet. Det är jag övertygad om.Även jag ingår i det eniga justitieutskott som gerregeringen till känna att utvärderingen av rattfylleri-brott också ska omfatta vållande till annans död isamband med rattfylleri. Min starka förhoppning äratt utvärderingen går snabbt och att regeringen kankomma med ett förslag så snabbt som möjligt så att vidärefter kan fastslå att rattfyllerister kan dömas fördråp.Herr talman! Innan jag glömmer bort det ska jagsäga att jag står bakom samtliga reser-vationer från utskottsbehandlingen. Men, som vanligt,för att spara lite tid yrkar jag enbart bifall till reserva-tion 2 under punkt 2 angående barnpornografibrott.I en annan reservation, nr 16, tar vi upp en annanviktig fråga, nämligen straffen för återupprepadbrottslighet. Det är inte acceptabelt att den som dömsför ett antal rån, några olaga hot, ett antal bilinbrottmed mera ska dömas till ungefär samma straff somden medbrottsling som bara har varit med vid ett rån.Så är det tyvärr . Den som har begått flera brottvid samma tillfälle eller fram tilldomstolens avgörande måste få känna att varje enskiltbrott ger ett visst straff.Herr talman! Slutligen kort om barnpornografi-brott. Den tekniska utvecklingen går i rasande fart,och det är tydligt att vår svenska lagstiftning intehinner med. Det tror jag faktiskt att alla är överensom. I , och har manantagit en tuffare lagstiftning som sträcker sig längreän den svenska lagstiftningen gör.Lagens arm måste nå de nya tekniska lösningarnasom pedofilerna och deras nätverk hittar för att kring-gå befintlig lagstiftning. Jag skulle vilja se en lag somtotalförbjuder allt innehav av barnpornografi, oavsettvilken teknik som används för innehavet. De somsysslar med den här verksamheten är väl organiseradeoch tekniskt duktiga, och jag tror inte att det är möj-ligt att vi ska hinna uppdatera lagen i samma takt somden tekniska utvecklingen sker. Därför krävs det entotal lagstiftning som når all barnpornografi, oavsettteknisk lösning.Anf. 30 ():Herr talman! Vi från står givetvisbakom alla våra reservationer. Vi kommer också attstödja reservation nr 1 från när detgäller upplopp. Men jag kommer bara att yrka bifalltill reservation nr 6 angående olaga diskriminering.Alice har infört en bra sed. Jag instämmeri hennes motivering angående upploppen. Jag villbara understryka att det moment av kollektiv be-straffning som finns i den här lagstiftningen stridermot vanliga rättsbegrepp. Deltagande i upplopp kanfaktiskt i vissa fall vara helt ofrivilligt. Det kan ändåbestraffas, och det kan upplevas som helt märkligt,speciellt som en del kan klä ut sig och delta i upplop-pet utan att de anses delta.I vår reservation nr 6 om olaga diskriminering stårvi från enade när det gäller att förhindraall form av diskriminering i samhället. Vi har fåttkrav på olika lagstiftning när det gäller olika gruppersom särskilt ska behandlas i hetslagstiftning medmera. Vi har alltså skilda lagar för olika diskrimine-rande grupper.