prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Det behövs något slags kompensatoriska åtgärder för att företagen inte ska råka särskilt illa ut på grund av detta. Vi måste göra något med ganska mycket pengar för att kompensera företagarna för dessa försämrade regler som har införts av . Jag hoppas att man är i full gång med att vidta sådana kompensatoriska åtgärder . Något som ligger utanför detta men som är positivt är naturligtvis framväxten av kreditgarantiföreningarna. Det är positivt inte bara för att det underlättar företagens kapitalanskaffning utan även för att det underlättar deras kontakter med varandra så att de får ett gott samarbete. Det kan rent av skapa klusterbildningar, som vi ju nu vet att det är väldigt bra att företag har. Ett litet bekymmer när det gäller kapital och även företagsrådgivning är, förutom det som jag har nämnt, att många som sörjer för den sortens verksamhet tycks falla mer eller mindre mellan stolarna nu när budgeten läggs fram. Jag är bekymrad för flera som gör ett bra jobb mot företagen i . Deras verksamhet äventyras. Det är viktigt att göra något åt detta. tillkännagav för regeringen att någonting måste göras åt företagarnas regelbörda. Regeringen arbetar nu med det. Jag tycker att det såvitt jag kan se är ett ganska ambitiöst arbete. Jag tycker inte att det finns anledning att nu göra ett tillkännagivande till. De ambitioner man har ser rätt bra ut. Till exempel har departement och berörda myndigheter alla avkrävts åtgärdsplaner för att förenkla och förbättra regelsystemet. De ska alla rapportera hur detta går. Många av de saker som vi har krävt håller på att åtgärdas. Vi har ju i tillkännagivandet krävt att hela regelverket ska gås igenom, och det verkar som om man har ambitionen att klara det. Det är väldigt bra om det är möjligt. Bra regelverk har med väldigt mycket att göra. Det handlar till exempel om ett bra regelverk så att man styr företagen mot en hållbar utveckling, en bra miljö och bra sociala villkor. Vi ska vara noggranna med att se till att sådana regler blir bra och att de fungerar. Från statens sida måste vi se till att ett ansvarsfullt företagande lönar sig, att det belönas av reglerna och att reglerna gör det nödvändigt med ett ansvarsfullt och miljömässigt företagande. Det som sade om att faktiskt ligger på delad tredjeplats när det gäller att ha enkla regler för att starta företag tyckte jag var uppmuntrande och kul. Sådant får man inte blunda för mitt i alla problem med regler som vi vet att vi har. Några ljuspunkter finns det även på detta område. Vi vet också att det är lönsamt för företag att vara miljömässigt bra och att vara bra i fråga om mångfald. Vi vet att det är bra för företag att ha en bra könsfördelning och att ha mångfald och se till att olika grupper av människor och olika nationaliteter finns bland de anställda. Det ger goda företag. Jag kan hålla med om det som sades om industriforskningsinstituten. Det är viktigt. Det handlar om förändringstrycket på företagen. Och det är allvarligt om de får dåliga villkor och inte kan verka. Att det är lönsamt med miljömässigt bra företag, det vet vi. Det har visat i utredningar för inte alls länge sedan. kunde vi läsa i en rapport från att miljöteknikexport uppgick till 15 miljarder . Det året ökade miljöteknikexporten , som vår totala export i alla sektorer inte ökade alls. Framtidsutsikterna för miljöteknik är alltså goda. Bara i behöver man göra investeringar på runt bara för att klara EU:s nuvarande krav. Men behovet och potentialen för detta är mycket större än så. uppgifter omfattar bara en del av den miljödrivna marknaden. Det handlar om lösningar på de problem som lyftes fram miljödebatt miljöteknik inom luftrening, vatten- och avloppsrening, avfallshantering och återvinning. Det är gamla problem med i vissa fall storskaliga lösningar. Den tidigare miljöministern bidrog till att föra in nya tankar miljödebatt, bland annat behovet av att få ut mer nytta ur naturresurser och de energi- och miljötjänster som vi använder, också kallat ekoeffektivisering. Det behövs om vi ska klara omställningen till ett uthålligt samhälle. Ett exempel är det företag som vann årets nationella miljöinnovationstävling, Kalix- och Kistaföretaget som använder ett sinnrikt sätt för att spara av kopparn vid tillverkning av mönsterkort. Det finns många i som arbetar med bättre miljölösningar företag, forskare, myndigheter, kunder och andra. Genom att samverka bättre skulle vi kunna få ut mycket mer av detta arbete. Därför satsar vi i årets budget på en nationell kraftsamling och på ett centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. På så sätt kan vi få en mer genuint hållbar tillväxt med fler nya företag, fler växande företag och fler starka regioner och mindre miljöbelastning. Jag tycker att detta är väldigt positivt, och jag tror att det kommer att ha en mycket bra inverkan. Sedan blev jag lite bekymrad när jag lyssnade på debatten. sade till exempel att staten är den enda som kan se till att få fram såddkapital. Jag menar att det är viktigt att staten ser till att det finns såddkapital. Men det är ett bekymmer att det behövs. Det visar på ett strukturproblem, eller hur? 167 () replik: Det var en snabb vändning som gjorde. Vad jag menade var att det har visat sig att när det gäller att satsa på nya idéer och nya produkter, innan de blir kommersiellt intressanta, måste vi ha någon aktör som törs gå in och ta denna chans. Det har gjorts av och andra. Men har det varit alldeles för lite resurser för att klara av dessa satsningar. Jag tycker att det visar att det inte är så många andra som är intresserade. Det är klart att vi kan sänka skatterna för människor i allmänhet och för kapitalisterna i synnerhet. Då får de pengar över för att göra satsningar. Men jag tror inte att de skulle satsa på dessa osäkra produkter i alla fall. Vi behöver alltså staten som på något sätt ser till att nya idéer och produkter har en chans att utvecklas. 168 () replik: Jag tror faktiskt att om det fanns bra spelregler skulle människor vara beredda att satsa på nya produkter och nya idéer. Det handlar helt och hållet om vilka spelregler som man har. Det är därför som jag menar att det är ett bekymmer att vi inte har sådana spelregler eftersom vi då skulle kunna ha en mycket bättre marknad för utveckling av företag på alla områden, inte minst på miljöområdet. 169 () replik: talar om bättre spelregler. Jag tror ändå att de människor som har pengar över för att kunna satsa på osäkra nya idéer och produkter tänker efter väldigt noga innan de gör dessa satsningar. Sedan finns det en del människor som och jag som är beredda att satsa ändå. Men vi har inte så mycket pengar att det räcker för att klara dessa produkters framtid. Därför tror jag att, oavsett hur spelreglerna ser ut, när det gäller osäkra bitar i fråga om tjänster och produkter måste staten ändå ha möjlighet att gå in på ett ordentligt sätt. 170 () replik: Jag tror att det är viktigt att staten kan komplettera detta och se till att det fungerar. Men som jag talade om i mitt anförande är till exempel miljöteknikmarknaden en snabbt växande marknad. Det kanske är den marknad som växer mest av alla. Och vilka vill inte gärna ta del av den? Det handlar om att vi ska ge rimliga villkor och bra spelregler. Då vill man nog väldigt gärna vara med och både göra något bra och kanske tjäna pengar på det. 171 (): Jag vill använda för att tala om regelförenklingsarbetet. Jag vill först till Socialdemokraterna säga: Visst sker det saker och ting. Det finns en Simplexgrupp, och det skedde förändringar beträffande sanktionssystem. Men tyvärr vidtas det fortfarande nya lagstiftningsåtgärder som komplicerar bilden. Jag ska ge ett exempel . Jag förstår att vi behöver handlingsplaner och kvantitativa mål för regelförändringsarbetet. Men vi behöver kanske också se det lite konkret. Och jag har funderat över en sak som vi i och departementen kanske tillsammans kan göra något åt. Det gäller de olika indelningarna av företag som vi har i vår lagstiftning. Vi har företagsformer enskild firma, handelsbolag, kommanditbolag, ekonomiska föreningar och aktiebolag som i sin tur är indelade i privata och publika. Men vi har sedan i annan lagstiftning en otrolig mängd grupperingar av dessa företag. Vi har många lagregler som bygger på hur många anställda som man har i företaget. är det över 10 anställda eller under 10, ibland är det 25, ibland är det 100 och ibland 200 anställda. Vi har regler som bygger på omsättningen i företagen när det gäller till exempel betalning av mervärdesskatt och deklarerande av detta i antingen deklarationerna eller i särskilda skattedeklarationer . Vi har regler i aktiebolagslagen som bygger på tillgångarnas värde enligt balansräkningen, till exempel när det gäller frågan om auktoriserad revisor. Jag tycker att vi har alldeles för många sådana här grupperingar och indelningar. Där borde vi kunna göra någonting ganska enkelt tillsammans. Men just nu ser vi i stället att man planerar för ytterligare en företagsform. Om det sedan blir aktiebolag med begränsad vinstutdelning eller icke vinstutdelande aktiebolag vet vi kanske inte riktigt. Jag menar att detta är alldeles fel väg. Låt oss begränsa antalet företagsformer och indelningar i olika grupper, för då kommer vi att göra mycket bra förändringar. Med risk för att bli beskylld för att vara en gnällig oppositionspolitiker måste jag få framföra följande det är, tycker jag, en skyldighet för oss i oppositionen. Det gäller den lagstiftning som Socialdemokraterna, röstade igenom och som handlar om att redovisa sjukfrånvaron i årsredovisningarna. Möjligen kommer ni ihåg att det handlade om att skriva in den totala sjukfrånvaron sjukfrånvaron hos kvinnor respektive män. Vidare gällde det olika åldersintervaller och om det var korttidssjukdom eller långtidssjukdom. Det här ska finnas med i företagens årsredovisningar som kommer . Vi har något i vårt land som heter och som består av experter på bokföring och redovisning. De har tittat på frågan och egentligen haft i uppgift att utfärda en rekommendation till företagen om hur man ska skriva in sådant här i årsredovisningen. har meddelat och att man inte ser att man kan ge ut någon rekommendation. Man kommer inte att följa vad som har angivits i samband med lagstiftningsarbetet. Antingen blir det för dyrt för bolagen eller också överensstämmer det inte med de uttalanden som gjorts i förarbetena om hur tidsredovisningen ska anges. är det alltså upp till varje företagare och dennes revisor att försöka skriva in detta i årsredovisningarna. Ni förstår säkert att det här blir ett mycket stort arbete för många mindre företagare. Vi kommer inte att ha någon som helst nytta av de här siffrorna, för vi kommer inte att kunna jämföra det ena bolagets redovisning med det andra bolagets redovisning. Detta är exempel på en lagstiftning som vi skulle ha underlåtit att fatta beslut om här i . 172 HANS (): visar i en ny stor studie att det är för få nya företag som startar i . Detta är en av orsakerna till att ungdomsarbetslösheten i landet når rekordnivåer. Jag säger inte detta för att svartmåla, utan jag säger det därför att jag vet att vi har väldigt många ungdomar i som med rätta förutsättningarna och rätta villkoren kan åstadkomma mycket, som kan göra många bra saker. Om många av dagens unga får arbete inom den privata sektorn kan ju också landets kommuner genom större skatteintäkter få mer resurser till att anställa fler inom utbildning, vård och omsorg. I mitt hemlän, i , är situationen oroande. Många av dem som flyttar är ungdomar. En av huvudorsakerna till att de lämnar länet är just den höga arbetslösheten där. Situationen i är exempel på hur det ser ut i stora delar av . I genomsnitt är det av befolkningen i länet som är öppet arbetslös eller som deltar i något program. Det finns kommuner där av de unga i åldern är arbetslösa. minskar dessutom antalet nyanmälda lediga platser stadigt till arbetsförmedlingen i länets största kommun, kommun. Detta beror bland annat på att det har varit stora nedskärningar vid många stora företag. Arbetsmarknaden spås bli svagare trots att konjunkturen vänder uppåt. Det beror bland annat på att stora företag inom industrin kan öka sin produktion, som antalet arbetstimmar och därmed antalet anställda är oförändrat. ABB säger sig kunna fördubbla sin tillverkning av industrirobotar utan att öka sin personal. De problem med ungdomsarbetslösheten som vi har i finns i varierande, och växande, grad i stora delar av , inte minst här i . Enligt AMS fortsätter dessutom den totala arbetslösheten att öka. Jämfört med motsvarande vecka är nu 56 318 personer fler arbetslösa i . Vi behöver få bättre förutsättningar för dem som vill starta nya företag så att problemen kan lösas. Beslut behöver fattas bland annat här för att de små och medelstora företag som finns ska kunna växa. är ändock ett land som alltför mycket består av anställda. I en rapport från Invest in sägs det att storföretagstänkandet präglar ekonomi. Det gäller då lagstiftning, löneförhandlingar och institutioner. Under den svenska ekonomins storhetsår gick den fackliga politiken tyvärr mycket ut på att slå ut småföretag som inte orkade betala högre löner och på att gynna storföretagen genom att föra över arbetskraft till dem. Det tänkandet har fått långtgående konsekvenser. Det är ju dålig fart på nyföretagandet i jämfört med hur det är i andra länder. Enligt är det bara en av fem svenskar som anser att företagarklimatet är bra. har via SCB gjort en enkät om hur unga ser på företagande. Enkäten visar att två tredjedelar föredrar att vara anställda. En tredjedel är positiv till företagande, och det är bra. Tyvärr är det ytterst få av denna tredjedel som kommer till skott och startar nya företag. på KTH konstaterar i en rapport att vi i har mer teknologi än vi kan ta hand om och att vi saknar den breda affärskompetens som behövs för att kommersialisera det rika utbudet av teknologi. Det fattas alltså entreprenörer, och det saknas riskkapitalister som är villiga att ta chanser. För att lösa de här problemen och för att kunna minska inte minst ungdomsarbetslösheten måste vi stimulera den tredjedel av landets unga som vill starta företag och också locka fler riskkapitalister att investera pengar i , i svenska företagsidéer. vill därför som var inne på bland annat sänka skatter för företag och företagande, minska krånglet för företagandet och sänka förmögenhetsskatten. Arbetsgivaravgifterna är en tung del när det gäller skatten på arbete. Om de sänks skulle betydligt fler kunna anställas exempelvis inom tjänstesektorn. Ett annat problem som vi har i är att många företagare nu närmar sig pensionsåldern. Därför känns det viktigt att underlätta generationsskiften i företag. 19 av 20 företag i är familjeföretag. Generationsskiftet i de här företagen utgör en stor påfrestning som hotar företagens fortbestånd. Här är arvs- och gåvoskatterna en stor påfrestning. Det gäller både vid skiften inom familjen genom att företagens ägare inte klarar arvsskatten och vid försäljning till utomstående då utomstående köpare har svårt att finna en finansiering. Arvs- och gåvoskatterna bör därför tas bort. För att få fler riskapitalister att investera pengar i och i svenska företag i stället för i andra länder vill vi i sänka förmögenhetsskatten. vill vi, liksom man gjort i många andra länder, ta bort denna skatt. saknar riskkapital i de tidigaste skedena i projekt. Det minskar möjligheterna för dem som har företagsidéer att förverkliga dessa och omsätta dem i nya företag. Faktum är att har investerats utanför . Dessa pengar skulle helt klart kunna göra mycket stor nytta i om de investerades här. Det skulle förstås kunna ge en del kapital till dem som har nya idéer om företag. Slutligen, herr talman, vill jag nämna några ord om den tredje sjuklöneveckan. Beslutet om att arbetsgivarna ska ta ansvar för den tredje sjuklöneveckan hör ihop med företagandet. Jag anser att detta beslut måste rivas upp. Åtta av tio företagare säger enligt en Temoundersökning att risken för höga kostnader i samband med sjukfrånvaro gör att man är mer försiktig när man anställer nya medarbetare. När den här sjuklöneveckan tas bort vilket många ändock talar om är det mycket viktigt att inte ersätta den med ett nytt system som också drabbar framför allt småföretagen. Det känns så fel med ett sjuklöneansvar för arbetsgivarna som i första hand drabbar de små företagen trots att dessa har den lägsta sjukfrånvaron. Alla kan naturligtvis inte vara företagare. behöver alla våra duktiga anställda industriarbetare och tjänstemän inom olika sektorer. I måste det bli lika naturligt att vara företagare som det är att vara anställd. 173 (): har skatterättsliga frågor debatterats vilka i högsta grad påverkar företagandets villkor. Men jag vill fokusera på företagaren entreprenören som genom hårt arbete bidrar och har bidragit till tillväxt. behöver fler entreprenörer. Enligt är en entreprenör en person som i konkret handling skapar ny affärsverksamhet. återfanns entreprenören i det franska språket med betydelsen den som får någonting gjort. Ett stort risktagande var också förknippat med entreprenörskap. Det kunde till exempel vara en privatperson som åtog sig att uppföra en offentlig byggnad på uppdrag av staten. Denna koppling till byggande finns kvar i . Kvinnor som företagare är ofta osynliga i historieböckerna, men de finns! Kvinnor hade mycket begränsade möjligheter att bedriva näringsverksamhet. Av sociala skäl kunde fattiga kvinnor få driva småhandel som inte konkurrerade med manliga handlare. Krogrörelse var också tillåten. Änkor hade rätt att ta över rörelsen vid makens död. Få änkor gifte av detta skäl om sig. Men det finns även kvinnor som blev erkända företagare, även innovatörer och entreprenörer, exempelvis som drev de stora hushållen vid det Ekebladska huset i och godset Stola i . Hon blev 1748 den första kvinnliga ledamoten i . Hon hade bedrivit försök och skrivit uppsatser som hur man kunde använda den nymodiga potatisen som råvara vid tillverkning av bröd, stärkelse, brännvin och puder samt framställning av tvål för blekning av bomull. Det måste skapas ett gott företagarklimat så att fler kvinnor vill och vågar starta och driva företag och anställa medarbetare. I ett forskningsprojekt som kallas menar amerikanska forskare följande om kvinnor som företagare. Kvinnors entreprenörskap är viktigt för ekonomin. bidrar till ökat välstånd och ökad konkurrenskraft. Det startas per hundra invånare 2,5 nya företag av kvinnor i , medan genomsnittet för de 37 länder som ingick i är dubbelt så högt och i så högt. avlivar vanliga myter om kvinnors företagande: att kvinnor inte vill expandera sin verksamhet, att kvinnor inte vill eller vågar satsa. I borde fler möjligheter öppnas för kvinnor som företagare. Vi vet att grunden för en företagaridé ofta har sin utgångspunkt i vilka kunskaper och erfarenheter personen har. En stor del av de förvärvsarbetande kvinnorna återfinns inom vård, omsorg och utbildning som domineras av stora offentliga producenter. Här är möjligheterna att driva företag mycket mindre än i de näringsgrenar som domineras av män. Entreprenörer brinner för en idé, en vision. Tänk vilken skaparkraft och vilka visioner som inte får chansen inom de verksamheter där det av politiska skäl inte ges utrymme för individens entreprenörskap! Kvinnor inom vårdyrken och offentlig sektor förväntas vara anställda av det offentliga. visade prov på den som får någonting gjort, dock utifrån kallet. Den moderna får mycket gjort och delar ansvaret för familjens försörjning eller är till och med ensamförsörjare och måste kunna tjäna pengar på sin kunskap och kompetens och bidrar till nya lösningar på dagens problem. vill att kvinnors skaparkraft och entreprenörskap möjliggörs även inom välfärdssektorn. Vi behöver nya lösningar på dagens och morgondagens utmaningar inom bland annat vård och omsorg. Hon entreprenören, företagaren är en viktig nyckel till utvecklingsmöjligheterna . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2003/04:29 Internationella konventioner på telekommunikationsområdet om katastrofberedskap m.m. 2003/04:40 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringens administration 2003/04:52 Ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och 2003/04:55 Gränser för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:211 av ()till finansminister för förvärvsarbete efter 2003/04:212 av tredje vice talman ()till socialminister mot äldre Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:489 av ()till justitieminister organisation 2003/04:490 av ()till justitieminister för 2003/04:491 av ()till justitieminister arbete 2003/04:492 av ()till socialminister kvinnors möjlighet till en bra sjukvård 2003/04:493 av ()till statsrådet nämndmöten /04:494 av ()till statsrådet i kommunallagen 2003/04:495 av ()till försvarsminister 2003/04:496 av ()till kulturminister för radio och TV 2003/04:497 av ()till kulturminister för radio och TV 2003/04:498 av ()till kulturminister för radio och TV Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:411 av ()till näringsminister jobb i /04:412 av ()till näringsminister för småföretagare 2003/04:413 av ()till näringsminister inköpssamordning med ramavtal 2003/04:415 av ()till statsrådet rättsliga grund för avgifter 2003/04:423 av ()till statsrådet grund för avgifter 2003/04:424 av ()till statsminister av till 2003/04:432 av i (s)till jordbruksminister i /04:433 av ()till statsrådet för pensionsreformen 2003/04:434 av ()till statsrådet till flerbarnsfamiljer 2003/04:435 av ()till statsrådet ljudnivåer 2003/04:437 av ()till finansminister 2003/04:439 av ()till näringsminister 2003/04:440 av ()till statsrådet underhåll 2003/04:444 av ()till statsrådet 2003/04:446 av ()till socialminister för privatläkare 2003/04:453 av ()till finansminister i /04:454 av ()till finansminister för avskrivning av datorer 2003/04:458 av ()till näringsminister framtid 2003/04:459 av ()till statsrådet ansvar för flygplatserna /04:461 av ()till socialminister läkemedelsbruk 2003/04:462 av ()till socialminister för hemtjänst i vistelsekommun 2003/04:463 av ()till socialminister /04:464 av ()till socialminister Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 30 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 73 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 126 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 144 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.