prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Om en dagska diskutera ett betänkande som handlar om EU:syttre förbindelser - vi kan ju se hur EU växer i styrka,hur EU:s betydelse ökar och hur det är avgörande förframtiden att EU kan spela en global roll i utrikes-och säkerhetspolitiken - tycker jag att vi ska koncent-rera oss på hur EU bäst gör det i stället för att diskute-ra en organisation som har uppenbara och stora pro-blem efter Irakkrisen.Det är klart att var ett problem för EU.Men EU är en politisk organisation som har ettmycket bredare samarbete. däremot var ettmycket stort problem för Nato. Det är inte därför somvi inte ska gå med i Nato men jag tycker att det ärkonstigt att i det här läget prioritera just debatten omden organisationen. Det är väl viktigare att nu se vadvi kan göra för att gemensamt stärka alla de olikainstrument som EU har till sitt förfogande för attkunna verka för fred, för demokrati och för mänskligarättigheter - för allt detta, och där tror jag faktiskt attvi har ett gemensamt intresse i för att EUska kunna verka.När det gäller Natomedlemskapet vet vi att svens-ka folket säger nej och att en majoritet i riksdagensäger nej, och de gör det på goda grunder.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det sista är väldigt konstigt. Om mantycker att någonting är rätt argumenterar man för det.Och tycker man att någonting är fel argumenterarman mot det. Men man kan inte säga: Därför attmånga tycker en viss sak avstår jag från att driva minegen åsikt.Jag vet inte om det är den ultimativa sifoismen, si-fokratin, som ska råd - att gör det somopinionsmätningarna pekar på, för eller mot. I så fallskulle vara mer positiv till Nato-medlemskap än för sedan eftersom det se-dan dess har publicerats en rapport i . Jag trorfaktiskt inte att är så korkad att hon harsin inställning formad av det som står på DN Debatt.Men logiken i det som säger är precisdetta, att det är som avgör ställningstagandena.Nej, för att göra det mycket tydligt och konkrettycker jag att om vore med i Nato skullevi sitta inte bara tillsammans med de andra Natolän-derna utan även tillsammans med och dis-kutera hur utrikes- och säkerhetspolitiken i vår del avEuropa ska hanteras inom det nya Nato. Vilka upp-gifter ska man ha? Var ska man operera och hur skaman göra det? Där hade man också kunnat ge ettbidrag inom Europeiska unionen.Sedan har vi det lilla försmädliga leendet. TyckteAnna att det var bra att det blev problem inomNato? Det verkade nästan som atthon tyckte att det låg i intresse att Nato fickproblem.Anf. 49 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Nej, jag tycker bara att det som skullevara logiskt - eftersom det är vad debatten skahandla om - är att diskutera EU och hur vi kan stärkaEU:s yttre förbindelser. Det förvånar mig att inte prioriterar detta i debatten.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Understundom är det en humoristiskdebatt, men kanske inte så klargörande hela tiden.Först vill jag helt kort säga följande. När vi gjordeupp den svenska säkerhetspolitiska doktrinen upplev-de vi att vi inte längre var inviterade, utan den gjordesupp bakom vår rygg. Så såg historieskrivningen ut.Problemet är att EU de facto är en samman-blandning av politisk och militär organisation. Det ärväldigt svårt för oss att veta om vi är alliansfria när vinu också, tyvärr, bejakar en försvarsunion. Det ärsvårt att se var inom EU gränsen dras mellan EU ochNato. Vem ansvarar för vad när nu sammanbland-ning, samövning och samordning är så omfattande?Jag vill verkligen att utrikesministern klargör för mig,för tittarna, för lyssnarna och för väljarna vad skillna-den inom Nato och EU är mellan deras kapaciteter.Det lyckades utskottsordföranden inte alls med.Diskussionen hör definitivt hemma här. Dettahandlar om en gemensam säkerhets- och försvarspo-litik. Då är position som, fortfarande, suve-rän stat vad gäller vår egen doktrin och vårt egetförhållande till omvärlden oerhört viktig. Jag önskaralltså verkligen ett tydligt klargörande här.Anf. 51 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Den uppenbara gränsen går vid ömse-sidiga försvarsförpliktelser och försvarsgarantier -där går gränsen. När man går över den gränsen passe-rar man sin militära alliansfrihet.Det finns inga sådana förslag . Det finns län-der som skulle vilja göra detta gemensamt. Det tyckervi är olyckligt därför att man då splittrar EU. Detfinns vissa länder som alltid har velat och alltidkommer att vilja att göra detta gemensamt för helaEU. De får inte andra med sig, varken Natoländereller militärt alliansfria länder. Vi ser inget hot i det.De har velat det , de kommer att vilja det iframtiden, de får inte majoriteten med sig.Däremot är det viktigt att vi fortsätter att stärkadet som är EU:s både gemensamma utrikespolitik ochinstrumenten för att förstärka utrikespolitiken ochgenomföra utrikespolitiken, alltifrån bistånd, rättvisa-re handel till möjligheten till militära insatser, tillexempel att delta i FN:s fredsbevarande och iblandockså fredsframtvingande styrkor. Allt sådant ärviktigt att EU faktiskt kan ställa upp i, och därför ärdet också viktigt att vi har resurser till det.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! Dels finns ju diskussioner om attöverta VEU:s § 5, som motsvarar Natos § 5 om öm-sesidiga försvarsgarantier. Dels finns detta vad gällerterrorbekämpning. Problemet är att terrorbekämpningär ett väldigt vitt område. Vi har sett hur använ-der terrorbekämpning som motivation för ett fullska-ligt krig i ett annat land. Hur vet vi att en sådan gränskommer att finnas i EU-samarbetet?Det finns dessutom ett problem som hänger ihopmed detta, och det handlar om värdegemenskaper.Det finns som en av de första målsättningarna i detnya försvarssamarbetet i EU att man ska försvaragemensamma värden i . Vilka är de? Det är enså oerhörd splittring, alltifrån en gammal spanskfascism till svenska neutralitetssträvanden så sentsom . Sedan finns det också enligtutrikesministern värdegemenskap med . Det sadeministern senast i den utrikespolitiska debatten i feb-ruari.De här värderingarna handlar naturligtvis om detsom kommer att vara på agendan när man gemensamtprövar vad en terroristbekämpning är.Anf. 53 Utrikesminister ()replik:Herr talman! När det gäller § 5 om de ömsesidigaförsvarsförpliktelserna finns det inte en majoritetbland EU-länderna för att man skulle införa någon-ting liknande i EU. Det är därför som vår militäraalliansfrihet inte hotas eller kommer att ifrågasättas.Terroristbekämpningen handlar däremot om attvisa varandra den solidaritet som vi i praktiken redangör men där man också av naturliga skäl börsätta in det i fördraget. Vi skulle självklart stödja ochhjälpa våra grannar ifall de råkade ut för en stor ochallvarlig terroristattack . Vi samarbetar iterroristbekämpningen också . Det handlar där-emot inte om att till exempel sätta in militära styrkor iförebyggande syfte, det är en annan fråga.Vilka gemensamma värden har vi? Jag tycker attdet ändå kommer upp ganska bra när det gäller degemensamma värdena att vi inte är överens om allt,det är klart att vi inte är det. Men vi är överens omdemokrati, mänskliga rättigheter och om att bekämpadödsstraffet. Det är några exempel på gemensammavärden som EU har som en grund i sin gemensammautrikespolitik.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Får jag först lägga mig i det föregå-ende replikskiftet och säga att i artikel 2 i förslaget tillett konstitutionellt fördrag står det om unionens vär-den, där kan man läsa om dem. De överensstämmer istort med vad utrikesministern sade.Får jag då gå över till det egentliga ärendet. Jagfäster mig vid att utrikesministern ställer sig, somuppfattade jag det, mycket positiv till konventetsförslag på den gemensamma utrikespolitikens områ-de. vill jag pressa fram några argument. Det enagäller enhällighet som utskottets ordförande tidigare verkade vara mycket negativ till, eller ialla fall avvisande. Är det rätt att utrikesministernändå inte sist och slutligen är beredd att säga att Sve-riges regering motsätter sig detta? Det finns möjligt-vis ett förslag, vi är inte framme riktigt i slutet avkonventet. Det finns de som menar att man i framti-den genom enhälligt beslut kan besluta om kvalifice-rad majoritetsomröstning. Det skulle vara intressantatt höra hur utrikesministern ser på regeringens posi-tion vid ett sådant eventuellt beslut.Det andra är frågan om EU:s utrikesminister ochdubbelhattningen. Starkt knuten till rådet, uppfattadejag det att utrikesministern sade. Men poängen är välatt rådet är den beslutsfattande institutionen i fråganom den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken.Däremot är väl tanken att man ska vara starkt knutentill kommissionen vad gäller det dag-till-dag-löpandejust för att få en samordning av det hela.Det som majoritet uppfattar som etthot mot den gemensamma utrikespolitiken är att maninrättar en vald ordförande i rådet som därmed defacto riskerar att bli den som kommer att styra utri-kespolitiken och få en dubbelhet mellan kommissio-nen och rådet. Ser inte utrikesministern en risk i justdetta?Anf. 55 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Jag tror fortfarande att konsensusska vara grunden för den gemensamma utrikespoliti-ken. Jag tror alltså inte att det finns möjlighet attbygga upp en gemensam utrikespolitik om man intehar konsensus som grunden mellan medlemsstaterna.Däremot kan man ändå öka möjligheterna till majo-ritetsbeslut när det gäller genomförande av frågor.Därför ser jag, som jag uppfattat det, i likhet medUrban konsensus som grunden men med möj-lighet att utöka majoritetsbesluten på ett antal områ-den just när det gäller genomförande.Vad gäller dubbelhattningen måste vi visa vad detär för funktioner som ska tillhöra kommissionen ochvad som ska tillhöra rådet. Det har framförts förslagbåde om att den valda personen ska sitta som en delav och vice ordförande i kommissionen och om attpersonen i fråga ska ha en specialställning i kommis-sionen, vilket ändå markerar att det fortfarande ihuvudsak är rådets representant. Jag tror att här fårman fortsätta att se hur man kan hitta en bra form,eftersom den höga representanten har varit väldigtviktig för vårt gemensamma utrikespolitiska arbete.Det skulle vara farligt om man i praktiken avskaffadeden höga representanten och lade alla dess funktionerinom kommissionen. Då tror jag att vi skulle få ensnedfördelning som inte skulle fungera bra.Jag är väl medveten om invändningarmot en vald ordförande. Jag tycker dock att de förslagsom verkar mejslas ut i konventet pekar på den typenav kompromissförslag som vi också har markerat frånden sida. Det är inte en presidentmed starka beslutsbefogenheter. Detta är en ordfö-rande som gör att man får något slags samordning och som kan göra att man samtidigtkan behålla ett roterande ordförandeskap.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Jag tror att risken är stor att vi ändåbibehåller den här tudelningen av utrikespolitiken närvi har en ordförande för rådet. Det är lätt hänt att manser den franska uppdelningen framför sig. Det var välen av förslagsställarna som såg detta, en president tillvilken utrikesministern rapporterar, och sedan skötsekonomin och sådana saker av kommissionen. Jagtror att det är det stora bekymret.Jag noterar formuleringen om majoritetsbeslut.Den är något öppnare, jag välkomnar det. Jag trorfaktiskt att vi ska gå till den ordning där vi har majo-ritetsbeslut med de tre specifika undantagen. Jag troratt det vore en bättre ordning också för att få framkonsensus, det säger vår erfarenhet på andra områ-den.Slutligen, herr talman, vill jag beträffande Nato-frågan - det är inte den vi diskuterar nu men jag tyck-er ändå att det ska sägas - säga att får vi en ordning iEuropa där alla stora och medelstora länder och deflesta små länder ingår i samma säkerhetsordning nårvi en oerhörd framgång i . Det har aldrig häntförut i historia att vi haft det. Det är faktisktNato på väg att ordna, när nu söker ommedlemskap och vi har Nato i . Det ärett fantastiskt värde för alla européer, också för Sve-rige. Det tycker jag att vi ska erkänna. Det är en storsak som Nato åstadkommer genom att alla stora ochmedelstora länder ingår i samma säkerhetsordning, attvi inte har en ren nationalisering av försvaret. Finnsdet någonting som inte ska vara nationellt i snävmening är det just försvaret. Går vi tillbaka till denordningen blir det en mörk period i Europa.Anf. 57 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Jag förutsätter att den överenskom-melse som vi har gjort i bred enighet i riks-dag om att är och tillsvidare förblir militärtalliansfritt består. Själv ser jag den militära alliansfri-heten som naturligt bestående, eftersom jag menar attdet inte ökar vår säkerhet att gå med i Nato. Jag räk-nar med att också står fast vid dennaöverenskommelse för framtiden. Det var en viss osä-kerhet, som och andra har pekat på,tidigare.När det gäller den valda ordföranden till rådet,herr talman, är jag ändå rätt övertygad om att om viska hitta en ordning framåt - där vi klarar att med såmånga nya medlemmar, så många länder som skadela på ordförandeskapet - ändå få en stark ställningockså för rådet och ett ordförandeskap som hängersamman, så behöver vi en vald ordförande i . Alla andra försöker just nu hitta lösningarpå hur de kan göra sitt arbete mer effektivt och bättre.Det gör man i kommissionen, det gör man i parla-mentet. Det måste vi göra också i rådet. Inget samar-bete blir starkare än den svagaste länken. Därmedmåste vi se till att vi förstärker och effektiviserar vårtarbete i rådet som kommissionen och par-lamentet förstärker och effektiviserar sitt arbete. Detär på det sättet som vi skapar de bästa förutsättning-arna för en bra och stark europeisk utrikespolitik.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till utrikesmi-nistern.Konventets presidium har ju föreslagit för de olikaråden, även för rådet för externa åtgärder, att enhälligt så beslutar kan man fast-ställa beslut med kvalificerad majoritet i rådet. Anserutrikesministern att det är en bra beslutsordning? Jagsjälv anser att det vore rimligt att beslut med kvalifi-cerad majoritet ska fastställas i fördragen.Det finns en formulering i det senaste utkastet närdet gäller den gemensamma försvars- och säkerhets-politiken, att den gradvisa utformningen av försvars-politiken "kommer att leda till" ett gemensamt för-svar och att det ska vara enhällighet i bakom detta. I det nuvarande fördraget finns enliknande text, men där står det "skulle kunna ledatill". Ser utrikesministern några problem med de härformuleringarna?Sedan blev jag lite konfunderad över utrikesmi-nisterns mindre kritiska hållning till dubbelhattning-en. Eftersom utskottsmajoriteten, där ju Socialdemo-kraterna ingår, är starkt kritisk i denna del börjar jagfundera på om det är likadant i de här frågorna somdet har varit i frågan om bidrag, där först var emot, sedan för och återigen emot ettbidrag. Eftersom detta är så pass nytt kan jag förståatt man inte har fastställt en exakt position, men jaghar lite svårt att förstå försvaret av dubbelhattningenfrån utrikesministerns sida.Anf. 59 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Det är inte så att jag försvarar dub-belhattningen. Jag försöker mer förklara att jag inteser några stora principiella skäl mot dubbelhattning-en. Däremot ser jag praktiska skäl mot dubbelhatt-ningen. Jag tycker att det finns väldigt många oklar-heter och problem i förslaget till dubbelhattning. Mendet är viktigt att markera att det är där de stora pro-blemen ligger. Det är lätt att tro att man har löst enfråga genom att man gjort de institutionella föränd-ringarna. Man ska inte luras att gå in i en principielldiskussion om detta, för det handlar om hur det fak-tiskt kommer att fungera i praktiken.När det gäller formuleringarna att en förändring iförsvarspolitiken "kommer att" eller "skulle kunna"leda till ett gemensamt försvar, tror jag inte att detspelar någon roll i praktiken, därför att det är fortfa-rande samma stora oenighet inom EU. Det är ju intebara militärt alliansfria länder som som intevill att EU utvecklas till en försvars- och militäruni-on, utan det är ju också kärnan av Natoländer. Vi kanockså se att de nytillkomna EU-medlemmarna defini-tivt inte har vare sig intresse av eller politisk vilja attse EU utvecklas till en militär- eller försvarsunion.Anf. 60 ():Herr talman! Utrikesministern svarade inte på minförsta fråga, om beslut med kvalificerad majoritet skakunna fastställas av i enhälligheteller om man ska ställa krav på att det ska finnas medi fördragen.Detta med dubbelhattningen är ett intressant om-råde. Detta måste det också föras en principiell dis-kussion om, därför att den långsiktiga utvecklingenav detta är, som jag ser det, oroande. Delvis är detockså oroande att man drar in en EU-president i dethela liksom dubbelhattningen, som förstör hela sys-temets konstruktion. Kommissionen ska ju ha initia-tivrätt och genomförandeansvar. En sådan här ut-veckling leder ju bort från den hybrid som EU:s kon-struktion är och leder lätt över till att kommis-sionen blir något slags regeringskansli. Risken ärockså att långsiktigheten och stabiliteten i systemetförsvinner, så att pragmatismen väglederoch dagspolitiken dominerar. Då kanske vi tar någrasteg på vägen till något slags parlamentariskt system iEuropa. Är det vad utrikesministern eftersträvar?Anf. 61 Utrikesminister ():Herr talman! Det beror ju på vad vi menar när vipratar om den dubbelhattade personen. Om man me-nar att man ska föra över hela utrikespolitiken tillkommissionen så att det, som en del förslag har gjortgällande, skulle bli en helt och hållet i kommissionensittande dubbelhattad person, då finns det naturligtvisprincipiella invändningar från mellanstatliga utgångs-punkt. Men de flesta tror väl inte att det är denlösningen som är aktuell, utan att det snarare är endubbelhattad person som sitter med sitt huvudansvar irådet, ungefär som den höga representanten gör i dag.Därmed har man inte samma principiella invändning-ar. Det finns däremot väldigt många praktiska pro-blem med hur denna uppdelning och denna funktionska se ut i praktiken. Jag tycker att det är viktigt attpeka på att det inte bara är en principiell diskussion,utan att man faktiskt också riskerar att tro att manlöser en massa problem med den här personen fast deti stället kanske ökar problemen, även om man löserdetta på ett principiellt godtagbart sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )6 § EU:s rättsliga frågor i ett framtida konsti-tutionellt fördragFöredrogssammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsbetänkande /03:KUU3EU:s rättsliga frågor i ett framtida konstitutionelltfördrag.Anf. 62 ():Herr talman! I flera undersökningar som har gjortsbland EU-ländernas medborgare om deras förvänt-ningar på EU har frågan om att bekämpa den gräns-överskridande grova brottsligheten alltid fått högaförväntningstal. Medborgarna förväntar sig alltså attdet görs insatser inom det område som i den nuvaran-de strukturen inom EU handlar om tredjepelarfrågor,alltså polisfrågor, rättsligt samarbete och åklagarfrå-gor.Anledningen till debatten är att konstitutionsut-skottets och utrikesutskottets sammansatta utskott harett betänkande, KUU3, där den pågående diskussio-nen inom ramen för konventet i återspeglas.Betänkandet är baserat på de olika tankegångar ochförslag som har funnits och finns för närvarande.Som väl framgått av tidigare debatter går förbere-dandekonventet nu in i ett slutskede och ska i slutetav sätta punkt för sitt arbete. Det betyderalltså att man lämnar ett förslag till regeringarna, tillstaterna, som kommer att bearbetas ytterligare i rege-ringskonferensen. Därför är det här betänkandet iförsta hand en orientering om de här viktiga frågorna.Merparten av det som finns i betänkandet är hämtatfrån det yttrande som KUU har inhämtat från justi-tieutskottet, som ju är expert- och beredningsutskottför den här typen av frågor, och ligger till grund fördet här betänkandet. Den debatt som följer efter denhär inledningen kommer att visa på vilka sakfrågoroch olika bedömningar och ståndpunkter som kanvara aktuella.Herr talman! Som jag sagt är det alltså inte någotegentligt beslutbetänkande här i kammaren. Det finnsdock en beslutspunkt i betänkandet, och det är avslagpå en motion. Jag ber att på formella grunder yrkabifall till utskottets förslag, som innebär avslag pådenna motion. Anledningen till detta är att det sommotionen tar upp bereds i konventet och den efter-följande processen. Därför har utskottet inte funnitanledning att nu ta ställning i dessa frågor.Herr talman! Med dessa inledande ord överlämnarjag betänkandet för debatt.Anf. 63 (m):Herr talman! Den debatt som vi ska ha är enorientering, sade . Och det liggerväl någonting i det eftersom målet rör på sig helatiden och vi inte har sett slutförslagen . Likvälskulle jag vilja säga att det är min förhoppning attregeringen och andra tar intryck av den kompassrikt-ning som den här debatten pekar på, för det är nogviktigt att vi inte bara orienterar oss i riks-dag utan att vi också bestämmer oss för vilken inrikt-ning vi vill ha på arbetet framöver. Konventsförslagethandlar ju om hur det framtida ska utformas,och fördraget kommer att bli mycket vitalt undermånga års arbete framöver för vilka gränser somgäller för beslutsfattande och annat.Jag vill i vart fall inledningsvis yrka bifall till denmoderata reservationen. Den handlar om vikten av attSverige arbetar för att göra Europol och Eurojust tilleffektiva organisationer. Skälen till det är naturligtvisuppenbara. Det handlar om två väsentliga verksam-heter i kampen mot den organiserade och gränsöver-skridande brottsligheten. Då är det viktigt att de verk-samheterna fungerar väl. Men det handlar också omatt vi måste vara medvetna om att den här typen avorganisationer, oavsett målen och ambitionerna, väl-digt lätt får växtvärk eller drabbas av onödig byråkratioch krångel som tar kraft från de verkliga huvudupp-gifterna. I har vi ju, visa av våra egna erfa-renheter när det gäller byråkrati och annat, lärt oss enhel del om vikten av att prioritera och förenkla orga-nisations- och arbetsformer. Jag tycker att det är enviktig uppgift att verka i samma anda när det gällerdet europeiska samarbetet. Vi moderater vill ge rege-ringen en mycket tydlig signal om att det är en av deuppgifter som vi måste ha som medlemmar i och Eurojust är självklart centrala också iden debatt som vi har om det framtida rättsligasamarbetet. Konventet föreslår att Europols verksam-het ska regleras av en unionslag sombeslutas med kvalificerad majoritet i rådet och medmedbeslutande av . De nationellaparlamenten ska också knytas till granskningen avEuropol. Vi moderater kan biträda att en del av be-sluten som rör Europol överförs till EU-nivån. Detblir mer effektivt, och kraven på stor enighet innanman fattar beslut om lagar och ramlagar tycker jagverkar rätt betryggande.Samtidigt vill jag gärna understryka att det härförutsätter, vilket också finns i förslaget, regler somsäger att tvångsåtgärder mot enskilda i skautföras av svenska myndigheter. Det behövs ocksåtydligare anvisningar, tycker jag, om hur de natio-nella parlamentens ansvar och inflytande i gransk-ningsprocessen ska gå till och se ut.När det gäller Eurojust delar jag de bedömningarsom framgår av betänkandet. Enkelt uttryckt säger viatt det finns många svårigheter och mycket mer attfundera över här. Men tiden har varit knapp, och jagtror inte att man är framme vid att följa konventetsidéer om en europeisk åklagarmyndighet.I den allmänna inriktningen av förslagen frånkonventet handlar det ju mycket om att rättssamar-betet förändras från att vara huvudsakligen mellan-statligt till att få överstatliga inslag. Huvudinriktning-en blir ju att nya rättsakter, lagar och ramlagar skaantas genom beslut i rådet med kvalificerad majoritetoch med medbeslutande av . Dethär innebär, och det är en väsentlig debatt att föra här,att inflytande i de delarna minskar.Vi moderater anser att det nog är en nödvändigutveckling inom bestämda ramar där överstatlighethar ett mervärde. Men harmonisering har inget egen-värde i sig.