prot · GQ0946 · 2003-01-24 00:00:00 — Hon och hennes makemisshandlades. Han anklagades för mord. Sedanlämnades en avskuren hand framför parets bostad.Hon anmälde händelsen på polisstationen, där manvägrade att ta emot anmälan. Hon gömde sig därefterhos sina föräldrar. När hon greps av polisen i föräld-rarnas bostad anklagades hon för olagliga affärersamtidigt som hon torterades och våldtogs. Till sistfick hon skriva på ett papper att hon inte fick lämnalandet.Migrationsverket bedömer hennes historia somhundraprocentigt trovärdig men avslår ansökan.Ärendet går vidare till . Det av-slås där också. Förklaringen lyder enligt följande: Detär allmänt känt att tortyr och annan brutal behandlingregelmässigt förekommer i samband med polisingri-panden i . Det är alltså inte fråga om ettmissbruk sanktionerat av statsmakten. Nämndenfinner att ett åberopande av sådana skäl som nunämnts inte generellt kan utgöra grunden för bevil-jande av flyktingstatus.Migrationsmyndigheterna vägrade att se grupp-våldtäkten som ett led i en politisk förföljelse. I ställetdrog man slutsatsen att det var enskilda meningsmot-ståndare som utfört våldtäkten. Detta är ett tydligtexempel på att migrationsmyndigheternas personalinte har tillräckliga kunskaper vad gäller kvinnorsasylskäl.Min avsikt med det här exemplet är att förföljel-sen i sådana fall borde ses som politisk förföljelse,inte enskild förföljelse. Det är bara ett fall blandmånga liknande fall.Med anledning av detta vill jag fråga bistånds-och flyktingministern om det har skett några föränd-ringar beträffande våldtäktsproblematiken.Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Jag sade inte att all personal har ut-bildats, för jag vet inte om det har skett. Jag vet attpersonalen utbildas, och det finns naturligtvis ensträvan att alla ska utbildas. Det är fråga om en fort-löpande utbildning i många olika frågor, som tortyr-frågor, mänskliga rättigheter, medicinska, psykolo-giska och psykiatriska frågor. Det gäller också denfråga som Sermin Özürküt avslutningsvis ställde,nämligen följderna av våldtäkt.Vad gäller det ärende som Sermin Özürküt ställermig inför får jag inte gå in på det - det känner allakammarens ledamöter till. Det är alltså inte möjligtför mig att med utgångspunkt i beskrivningen av ettenskilt ärende göra några betraktelser som kan upp-fattas så att jag som migrationsminister försöker på-verka ärendenas behöriga gång. Det här skapar ensvårighet i diskussionen. Jag kan mycket väl ha raderav uppfattningar, och när jaghar avgått delge omvärlden de uppfattningarna. Mennär vi nu ska arbeta med det här och försöka att ge-mensamt utforma svensk flyktingpolitik kan jag intekommentera ett enskilt ärende.När det gäller grunderna för beviljande av asylfinns det i och svensk utlän-ningslagstiftning en rad omständigheter, utöver of-fentligt anordnad förföljelse, som ger asylskäl. Menjag kan alltså inte kommentera hur har bedömt det ärende somSermin Özürküt nu tar upp. Jag beklagar det.Däremot är det naturligtvis oerhört viktigt att vihar detaljerade kunskaper om förhållandena i de län-der som vi arbetar med. Förhållandena är inte per-fekta på något sätt, utan säkerligen kan mycket görasför att vidareutveckla det här.I de diskussioner som vi har haft med partiernaom en rättssäker flyktingpolitik har det från ett annatparti, från kd:s sida, tagits fram tanken på en kvali-tetssäkring av utlänningsärendena i . Jag tyck-er att det är ett alldeles utomordentligt förslag, somjag har gjort till mitt. Vi arbetar på många olika sättför att kvalitetssäkra ärendebehandlingen. Det är mittsvar i fråga om det enskilda fallet.Jag tog upp en sak - det gjorde jag på fullt allvar,och det kommer jag att fortsätta med. Det var att närjag har vidgat min egen länderkunskap om Bangla-desh har jag funnit att det rör sig om hundratusentalsflyktingar. Min tes om svensk flyktingpolitik är att viinte enbart kan sysselsätta oss med ett eller någraenskilda ärenden, vart och ett ohyggligt tragiskt. Vimåste också, om vi verkligen menar allvar med att taansvaret för att lindra förhållandena för de människorsom drabbas av detta, ge ett perspektiv på alla demänniskor som berörs.Regeringens flyktingpolitik - och förhoppningsvishela den svenska flyktingpolitiken - börjar i dennainsikt. Vi måste arbeta där. Vi måste via vårt stöd tillUNHCR, IOM och andra organisationer och genominternationellt samarbete och bistånd förbättra för-hållandena för de hundratusentals människor somdrabbas av förföljelse i sitt eget land eller som hartvingats till ett land och är förföljda i andra länder.Bangladesh är också ett land där flyktingar söker enfristad.Anf. 47 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Herr talman! Det är inte ett dugg förvånande medett sådant agerande från ministern. Det vore säkertlättare att vara bistånds- och flyktingminister utan attha asylärenden inom sitt ansvarsområde.Som jag sade i mitt anförande var min avsikt att taupp principfrågan, inte det enskilda fallet. Jag gavexempel för att få svar i principfrågan. Jag måsteförklara detta.Tillbaka till sakområdet: Jag skulle sist vilja sägaatt och ställ-ningstagande beträffande asylärenden i Bangladeshinrymmer en märklig motsägelse. Man förklarar atttortyr och våldtäkt förekommer regelmässigt vidarresteringar i , men man har samtidigtmage att tala om enskilda polismän. Det handlar inteom enskilda polismän. Det handlar om ett strukturelltproblem, inte om enstaka fall.Än en gång vill jag understryka vikten av att integlömma bort användningen av våldtäkt som politiskförföljelse när kvinnors asylärenden behandlas.Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka att mitt uttalan-de gäller uteslutande som en principiell ståndpunkt,inte som ett uttalande i ett enskilt fall. Jag kan intefastställa huruvida detta är förhanden.Det som Sermin Özürküt sade sist, om användan-de av våldtäkt som politiskt medel, som medel attdegradera, förödmjuka och förfölja en medmänniska,är just ett kriterium på förföljelse. Det har vi ocksåsett på många andra håll i världen - i , i Bos-nien och på andra sådana platser.Det ingår i våra uppgifter att se till att lära oss merom grymhetens natur, om jag får använda det ut-trycket. Därför måste vi, hur motbjudande det än kante sig, föra in detta när vi förbereder vår personal atthandskas med de ärenden som de ställs inför. Det kan hända att vi släpar efter där och attvi understundom förstår av ren erfarenhet hur grym-hetens ansikte kan förändra karaktär, och då får vianpassa vår utbildning till det.Rent principiellt ingår det alltså i de uppgifter somvi har att se till att de människor som arbetar i och med att handläg-ga dessa fruktansvärda ärenden också får de kunska-per som gör dem skickade att fatta bästa möjligabeslut i de ärendena, och med alla de hänsyn som dehar att ta som regleras av gällande lagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:71 om mil-jöklassning av bilarAnf. 49 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att påskynda ut-vecklingen av miljöanpassade fordon som ger enminimal eller ingen negativ påverkan alls på den yttremiljön, så kallade nollemissionsfordon. Dessutomfrågar han om jag är beredd att lägga fram förslag såatt koldioxidutsläpp beaktas i miljöklassystemet. Densenare frågan gäller i praktiken bränsleförbrukningen,eftersom det för dagens fossildrivna bilar finns ettexakt samband mellan dessa storheter. Bilden komp-liceras dock av övergången till alternativa drivmedelsom inte direkt kan kopplas till fordonets egenskaperoch miljöklass.Inledningsvis vill jag säga att jag delar SvenBergströms uppfattning att det är nödvändigt att be-gränsa koldioxidutsläppen från transportsektorn. Detär den sektor där trenden mot ökade utsläpp av koldi-oxid tycks vara svårast att bryta. Det beror på attvägtrafiken stadigt ökar och att det finns en utveck-ling mot tyngre och motorstarkare bilar. Flera olikaåtgärder behövs för att begränsa bilarnas utsläpp avkoldioxid. Det är helt klart att vi behöver utvecklamycket effektiva styrmedel inom detta område. Frå-gan är hur detta lämpligen sker.För att stimulera införandet av fordon med lågautsläpp är el- och hybridfordon befriade från fordons-skatt . Dessutom har sådanabilar till och med ett 40 %lägre förmånsvärde än motsvarande konventionellabilar. För vissa andra fordon avsedda för alternativadrivmedel är förmånsvärdet sänkt . har fått i uppdrag att i samarbete medNaturvårdsverket och utvärdera effekternaav detta beslut. Den utvärderingen slutredovisas vidhalvårsskiftet 2005.Kommissionen arbetar nu dessutom med ett för-slag om en särskild kravnivå för fordon med mycketlåga utsläpp av kväveoxider, kolväten och partiklar.Det kommer i praktiken att krävas att de drivs medalternativa bränslen. En tanke är att medlemsländernaska kunna gynna dessa fordon med lägre skatt. Sveri-ge har en mycket positiv syn på att en sådan kravnivåantas.När det gäller frågan om jag är beredd att läggafram förslag som innebär att koldioxidutsläpp kanbeaktas i miljöklassystemet vill jag hänvisa till , som arbetar med frå-gan om hur ett system för beskattning av bilarsbränsleförbrukning kan utformas. Utredningen skalämna sitt slutbetänkande till regeringen senast den31 december 2003.När det gäller frågan om koldioxidutsläpp är jagenig med om att det är problematisktatt fordon med hög bränsleförbrukning kan tillhöraden bästa miljöklassen, miljöklass 2005, om vi meddenna beteckning vill ge konsumenten en fullständigbild av vilka bilar som är att föredra ur miljösyn-punkt. Det är emellertid svårt att mot bakgrund avgällande EU-regler utveckla dagens miljöklassystem iden riktning som önskar.Enligt ska alla bilar som godkänts moten viss kravnivå behandlas lika skattemässigt. Hän-syn kan i det sammanhanget inte tas till bränsleför-brukningen. Om vi kräver att bilar för att hamna i denbästa miljöklassen ska underskrida en viss bränsle-förbrukning så stänger vi möjligheten att kombineramiljöklassystemet med ekonomiska incitament.Som konstaterar har frågan omatt inkludera koldioxidutsläppen i miljöklassystemetdiskuterats . Två utredningar, och Avgasrening 2000, har analyseratsådana förslag. Båda kom fram till att en sådan om-läggning inte var aktuell. När i enrapport föreslog en omdaning av miljöklassys-temet med liknande inriktning fick det ett klart nega-tivt mottagande bland majoriteten av remissinstanser-na.För tunga fordon fanns det under en periodbullerkrav i miljöklassystemet. Efteråt framstod detsom ett misstag att blanda samman flera olika typerav miljökrav inom ramen för miljöklassystemet pådet sätt som skedde då.Slutsatsen är att vi bör studera olika möjligheteratt gynna bränsleeffektiva bilar och inte fixera oss vidmiljöklassystemet. Den mest effektiva lösningen kanvara att utveckla ett styrmedel mot lägre bränsleför-brukning som är skilt från miljöklassystemet. Detfinns många olika sätt att utforma detta styrmedel på,och alla har olika för- och nackdelar. På den punktenär det lämpligt att avvakta resultatet av arbete.Jag vill slutligen säga att det pågår en viktig ut-veckling inom EU som stöder aktivt. Detgäller bland annat den frivilliga överenskommelsenmed bilindustrin om att sänka den genomsnittligabränsleförbrukningen till 2008.Anf. 50 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka miljömi-nistern för svaret. Vi kan se den här interpellations-debatten som en uppföljning av en fråga som jag hademöjlighet att ställa till miljöministern påsamma tema. En interpellationsdebatt ger ju möjlig-het att utveckla diskussionen ytterligare.Dock vill jag, liksom i en tidigare interpellations-debatt, ta upp en ordningsfråga. Det är, herr talman,inte rimligt att vi får ett svar från departementet ochden ansvariga ministern som vi bygger vårt debatt-upplägg på och att vi sedan får ett annat svar en kvartföre debattens början. Det är otillständigt, och depar-tementet sätt att handlägga det här borde rendera ominte rött kort så åtminstone gult kort.Miljöministern och jag har talat om detta, men föratt få det i protokollet vill jag ändå påpeka att vi intekan ha en sådan ordning. Vi interpellanter måste haen rimlig möjlighet att förbereda debatten. Den härinterpellationen är gammal, så det harfunnits gott om tid i departementet att hantera detta.Som en förmildrande omständighet vill jag säga attdet nya svaret var betydligt bättre.Jag vill alltså ta upp det här med klimatfrågan ochmiljöklassning av fordon och bränslen. Vi som harambitionen och tror att hela ska leva harförstått att transportsektorn är väldigt viktig och attbilen är en viktig del av transportsektorn. Vi kommeratt ha ett stort antal bilar. Vi kommer att vara bilbero-ende i det här landet, och då måste vi se till att vårafordon är miljöanpassade, så långt det går.Vi vet också att klimatfrågan är en av de absolutviktigaste framtidsfrågorna, om vi ska överleva på dethär jordklotet. Mänsklighetens påverkan på den na-turliga växthuseffekten kommer att få ödesdigra kon-sekvenser för jorden och dess invånare om vi inte kanåtgärda det hela.Transportsystemet står för en stor del av utsläppenav växthusgasen koldioxid. Därtill ökar denna sektorsina utsläpp. Det gör en förändring till ett långsiktigthållbart transportsystem väldigt angelägen. Det här ärnaturligtvis inte så lätt att komma till rätta med, menvi måste jobba mera aktivt och offensivt än vad vi hargjort. Vi har haft det här miljöklassningssystemet , och ändå har det stora brister.Skjuter vi upp angelägna förändringar av det fos-silbaserade samhället finns det risk för att kostnaden iframtiden blir väldigt mycket större. Därför behövsdet konkreta åtgärder nu för att lösa problemen medväxthuseffekten. En sådan konkret åtgärd är alltså attpåskynda utvecklingen av miljöanpassade fordon somger en minimal eller helst ingen negativ påverkan allspå den yttre miljön, så kallade nollemissionsfordon.Det här har vi från sida betonat väldigttydligt och starkt också tidigare.När det gäller frågan om utformning av miljök-lassningssystemet lägger min interpellation tyngd-punkten på bilarna, men det handlar också om mil-jöklassning av bränsle. Det är viktigt att man leverupp till namnet, som är just miljöklassning. Det kaninte vara rimligt att ha ett svenskt miljöklassnings-system för bilar som inte inkluderar den viktigasteväxthusgasen, nämligen koldioxid. Det innebär i såfall att bilar kan släppa ut hur mycket koldioxid somhelst och får ändå tillhöra den bästa miljöklassen.Att inte ta hänsyn till koldioxid ger en felaktig ochdålig signal om miljötänkandet i vårt land. Miljök-lassningssystemet tar hänsyn till kolväte, kvä-veoxid och kolmonoxid, vilka kan beskrivas somlokala eller nationella växthusgaser, men det tar alltsåinte hänsyn till koldioxid som är ett väldigt stort pro-blem internationellt. Signalen blir att vi i Sverigeprioriterar våra egna lokala problem och inte bryr ossom de internationella. Det kan låta hårt, men så ärdet.Låt mig avsluta med en fråga till miljöministern.Hon hänvisar till Vägtrafikbeskattningsutredningen.Är miljöministern beredd att låta den utredningen tittapå den här frågan med förtur, så att vi kan få en han-tering där också koldioxiden kommer med i miljök-lassningen?Anf. 51 Miljöminister ():Herr talman! Som svar på den sista frågan vill jagsäga att kommermed sitt betänkande , och detär tveksamt om ett tilläggsdirektiv om att behandlafrågan med förtur just i det här läget skulle bidra tillatt det går fortare. Man behandlar nu de här frågornaså fort man kan, och vi får ett betänkan-de.Låt mig också säga att även jag tycker att det härhar tagit tid, men det har inte att göra med att vi intehar tagit problemet på allvar. Det tycker jag att deutredningar som vi har haft visar. Detta är alltså tek-niskt komplicerat. Det är också komplicerat i förhål-lande till att göra de här förändringar-na.Det är helt uppenbart att vi har ett pedagogisktproblem när det gäller begreppet miljöklass. I det härfallet handlar det inte om någon egentlig miljömärk-ning för konsumenten, utan det är ett system somavser utsläpp av kväveoxider och annat medan där-emot bränsleförbrukningen inte är inbegripen.När det gäller miljöklassystemet arbetar vi inomramen för EU. Det innebär att vi arbetar tillsammansoch att vi är beroende av övriga länders progressiviteti den här frågan. Jag kan övertyga interpellanten omatt arbetar mycket aktivt med att driva dennafråga inom EU.Anf. 52 ():Herr talman! Det är gott och väl att driverfrågan aktivt inom EU. Det är jättebra. Men om sys-temet principiellt är felaktigt, eftersom det inte tarmed koldioxid, finns det kanske anledning att funderapå om vi kan hantera frågan annorlunda. Kan vi för-ändra systemet så att det bättre speglar bilarnas mil-jökvalitet för konsumenten och dem som handlar uppbilar och fordon?Sverige har egentligen goda förutsättningar att va-ra pådrivande på området. Vi har traditionellt en starkfordonsindustri med underleverantörer, vi har ingaegna oljetillgångar att värna om och vi har en starkposition historiskt i fråga om renare drivmedel. Detfinns ett par tre huvudspår som vi kan arbeta vidaremed:Vi kan förändra våra bilar och fordon så att vi fårsnålare motorer och mindre motorer i stället för denutveckling vi kan se med alltfler stadsjeepar ochtunga bränsletörstiga bilar även i våra städer. Vi kanarbeta med en ny fordonsteknologi och försöka fåfram bilar med en bättre, mer moderniserad och mil-jöanpassad teknik. Vi kan naturligtvis också se till attvåra drivmedel, vare sig de är fossilbaserade ellerbaserade på något annat, blir mer miljöanpassade.Men det skulle vara väldigt glädjande om fleratidningar och aktörer i opinionsbildningen kunde görasom senaste numret av och lyftafram exempel på bränslesnåla fordon som förebilder.En av de åkare som medverkar i tidningen skriver attScania är den mest bränslesnåla lastbil vi någonsinhar haft. Tyvärr är det inte lika positivt när det gällervanliga bilar. och har inte haft sammatydliga ambitioner att producera bränslesnåla bilarsom trafiksäkra bilar. Jag hoppas att man kan ändrapå det framöver. Det skulle vara en styrka för svenskfordonsindustri om bilarna utöver att de är väldigttrafiksäkra också kunde bli mycket mer miljöanpas-sade.Jag hoppas att miljöministern fortsätter att varapådrivande och fortsätter att fundera på om koldioxi-den ändå inte kan tas in i miljöklassningssystemet.Jag är inte riktigt överens med miljöministern om atttidigare utredningar har avfärdat möjligheten att ta inkoldioxiden i miljöklassningen. När man till exempelläser betänkandet från Avgasrening som kom imars 2000 skriver utredarna följande när det gällerkoldioxiden och miljöklassningen: Den uppmättabränsleförbrukningen bör dock relateras till fordonetstransportkapacitet (volymrelaterat koldioxidindex)eftersom det annars innebär att endast små bilar pre-mieras. bör därför ges i uppdrag attutveckla miljöklassystemet främst med avseende påhur parametern koldioxid ska beaktas i systemet.Det är ändå en signal om att de menar att detta ären viktig sak att få med. Jag hoppas att vi kan reda uthur det ska vara på denna punkt. Det har uppenbarli-gen funnits olika uppfattningar bland tidigare utred-ningar om huruvida koldioxiden ska in i miljöklassen.Anf. 53 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig nyansera mig. har självklart rätt i att detta inte helt har avvi-sats. Däremot har de tidigare utredningarna haft detså pass outvecklat att det inte har kunnat ligga tillgrund för några förslag. Man har uttryckt att det kanvara intressant, men man har inte kunnat se på vilketsätt det skulle kunna göras.Som sade har Naturvårdsverketdetta i uppdrag. ska man lämna sinrapport om hur man har utfört uppdraget. Det ser jagfram emot och hoppas att man då har kommit längre.Problemet kvarstår ändå att det kan vara svårt attförena alltsammans i ett system. Men vi hoppas påmöjligheterna, och jag vill tillägga att Naturvårdsver-ket också har i uppdrag att se på möjligheterna attinkludera alternativa bränslen. Därutöver vill jagunderstryka att arbetet med de parametrar som finns idet miljöklassystem som vi har fortfarande ärviktigt att utveckla. Från svensk sida har vi inom EU isynnerhet drivit att vi ska få med partiklar när detgäller utsläppen från bilarna för att skärpa kraven.Vi bör gå vidare på båda fronterna. Jag är öppenför förslag, menjag har också understrukit de problem och denkomplexitet som det kan innebära att förena dessa tvåsidor av bilarnas miljöproblem i samma system.Anf. 54 ():Herr talman! Det är naturligtvis inte okompliceratatt förena det i ett tydligt, rättvist och entydigt mil-jöklassningssystem. Jag är glad att miljöministernöppnar dörren för frågan och säger att man ska tittanoga på den och eftersträvar en annan ordning. Omjag har förstått det rätt ingår av alla bilar somsäljs i i den högsta miljöklassen. Samti-digt kan vi se att andelen jeepar, bränsletörstiga storatunga bilar, ökar. Det är ett märkligt förhållande attdet är på det sättet. Vi kan också konstatera att , precis som jag sagt inledningsvis, beto-nar att koldioxiden är en väldigt elakartad växthusgassom borde ha prioritet nummer ett.Det är hög tid att reformera miljöklassningen avvåra bilar och även av våra bränslen. Det har vi intehaft möjlighet att beröra så mycket i denna debatt.Det är ju två skilda saker, miljöklassningen av bilaroch miljöklassningen av bränsle. Även där finns detanledning att reformera systemet.En bra miljöklassning av bilar ska stimulera ut-vecklingen och vara en tydlig signal till konsumen-terna om vilka bilar som är bäst ur miljösynpunkt.Man ska inte konservera en utveckling som går alltförsakta. finns alltså inte den värsta växthusgasen,koldioxid, med i miljöklassningssystemet. Därför ärdet inte ett tillräckligt bra instrument som vägledningför miljömedvetna konsumenter.Jag är glad att miljöministern tar ett antal steg åträtt håll, men det är lite förvånande att man inte ärännu mer offensiv från regeringens sida. Vi har han-terat denna fråga i ett tiotal år. Vi är ändå överens omatt det fortfarande finns stora brister.Jag utgår ifrån att miljöministern , med högaambitioner, tar tag i frågan och ser till att driva påutvecklingen så vi får ett bättre miljöklassningssys-tem.Anf. 55 Miljöminister ():Herr talman! av bilarna ingår i högsta mil-jöklassen. Jag är överens om att det är en alldeles förhög andel om vi vill pressa på med detta system.Inför beslutet om miljöklass 2005 drev be-tydligt skarpare krav inom EU. Vi tycker fortfarandeatt vi ska arbeta parallellt och harmoniserat inom EUnär det gäller dessa frågor. Det är en förutsättning föratt vi ska kunna koppla miljöklassystemet till ettbeskattningssystem. Det tycker vi är väsentligt. Alltsådriver vi denna fråga inom EU.Jag är också bekymrad över stadsjeeparna och detintresse som finns för stora bränsleslukande bilar.Vägtrafikbeskattningsutredningen diskuterar förslagom att höja skatten som ett alternativ för att förhindraen alltför expansiv utveckling av denna typ av fordon.Vi får återkomma till hur vi ska hantera detta förslag.Ur miljösynpunkt vill vi självklart se att fler användermindre bilar som är mer bränslesnåla.10 § Svar på interpellation 2002/03:120 omfastigheter utan ägareAnf. 56 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag är beredd att vidta för att lösa proble-met med de herrelösa och miljöfarliga fastigheterna iSöderfors.Problemen med herrelösa fastigheter är komplexa.Som känner till tillsattes en arbets-grupp inom för att överväga vilkalagändringar som behövs för att man ska kunnakomma till rätta med de rättsliga problemen medherrelösa fastigheter. Förslagen bereds för närvarandei , och avsikten är att remitteraen departementspromemoria . Frågan omdet ekonomiska ansvaret faller dock utanför dettaarbete. Jag ska återkomma till det senare.Om situationen i är sådan att det finnsallvarlig risk för människors hälsa, egendom ellermiljön har kommunen en skyldighet att vidta åtgärderenligt bestämmelser i räddningstjänstlagen.