prot · GR0937 · 2003-11-27 00:00:00 — Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är du beredd att överväga en rehabiliteringsförsäkring enligt den modell som jag här har nämnt? 42 Statsrådet (): Det raka svaret är nej. Det är inte regeringens avsikt att utforma en särskild rehabiliteringsförsäkring. Vi tror inte att det är en ny försäkring som behövs. Vi tror att det behövs förbättringar i de försäkringar vi redan har, som kanske är mer ändamålsenliga men med ungefär samma syfte som riksdagsledamoten nu föreslår. Det sker bland annat en remissbehandling just nu av ett förslag från och , som tar sikte på att stärka rehabiliteringen för de personer som har en anställning, som är långtidssjukskrivna men som inte kan komma tillbaka till sin gamla arbetsgivare. Det behövs mera samordning och framför allt resurser för att hjälpa de människorna. Vi är delvis inne på samma linje. 43 (): Det är svårt för många arbetsgivare att ta över det här ansvaret, att jobba med missbruksvård, snabba operationer och psykiatriska problem. Därför behövs det komplement som andra aktörer har på den här marknaden. Jag vet att man i socialförsäkringsutskottet har sagt att regeringen ställer sig positiv till att titta på möjligheten att införa en sådan här försäkring. Därför blir jag lite förvånad över att arbetsmarknadsministern ställer sig så negativ till att överväga det här förslaget. Jag hoppas förstås att du ändå kan tänka dig att se det här, eftersom det är mer kostnadseffektivt när det ligger utanför statsbudgeten. Det blir en mycket bättre finansiering. En satsad krona ger ju nio tillbaka, som den här utredningen har visat. Jag hoppas att ministern är beredd att överväga frågan igen. 44 Statsrådet (): Jag instämmer gärna i att det finns ett problem för vissa arbetsgivare med att fullfölja rehabiliteringen därför att det helt enkelt inte finns arbetsuppgifter som är lämpliga för vissa personer som har varit sjukskrivna . Vi söker efter lösningar för att underlätta detta. Man måste väga en sådan här förändring mot just den skyldighet som alla arbetsgivare har att faktiskt hjälpa till att rehabilitera människor, så att de kan komma tillbaka till den egna arbetsplatsen. Vi kommer att återkomma med förslag som tar sikte på att stärka just de personer som inte kan komma tillbaka till sin gamla arbetsplats. Som jag sade ser vi inte direkt just en rehabiliteringsförsäkring men åtgärder som på motsvarande sätt ska underlätta för de här människorna. 45 (): Jag vill rikta min fråga till kulturministern. Den gäller kultursponsring. gav ett enigt skatteutskott ett uppdrag till regeringen om att se över reglerna kring sponsring. Bakgrunden var två regeringsrättsdomar där man hade bedömt avdragsyrkanden kring sponsorbidrag och enbart godkänt sådana avdrag där det var en direkt koppling eller en direkt motprestation. Man pratar om representation, konferensrum, biljetter och sådant. Däremot godkände man inte avdrag när det var indirekta kopplingar, alltså goodwillvärden. Det här blir negativt för kulturen, och det har blivit en praxis som är negativ för kultursponsring. Då är min fråga till kulturministern: Vad händer med utredningen, och när kan vi förvänta oss några förslag från regeringen som är positiva och inte missgynnar kultursponsring? 46 Kulturminister (): Det pågår en utredning i om kultursponsring. Jag kan inte på rak arm säga när den ska vara klar, men det ligger sannolikt inte särskilt långt fram i tiden. vill jag gärna understryka att jag tror att det absolut avgörande för kulturen är att vi har en kraftfull offentlig finansiering. Från sida har vi valt att i våra instruktioner, våra regleringsbrev till mottagarna av statliga medel, formulera ett slags policy när det gäller kultursponsringen. Vi tycker att det är viktigt att man inte gör sig beroende av kultursponsring för den grundläggande verksamheten, den permanenta basverksamheten. Dessutom är det viktigt att man redovisar för regeringen vilken typ av sponsringssamarbete som förekommer. Jag tycker för övrigt att lågkonjunkturen har visat osäkerheten i kultursponsringen. När det är dåliga tider släpper sponsorerna sina åtaganden också på kulturområdet. Det understryker vikten av att vi har en kraftfull offentlig finansiering av kulturen. 47 (): Tack för svaret! Jag ser inget motsatsförhållande mellan kultursponsring och offentlig finansiering. Det är viktigt att det finns en stark offentlig finansiering i grunden. Om jag har uppfattat det rätt sade finansminister att det här förslaget skulle ha kommit redan i början av det här året. Därför kvarstår frågan: Vad händer? Jag tror att alla möten och alla samarbeten mellan kulturliv och näringsliv är bra. Det kan vitalisera både kulturlivet och näringslivet. Min fråga är då om kulturministern vet om man särskilt tittar på möjligheten att göra avdrag också för sådant som skapar goodwill, inte bara för det som innebär en direkt motprestation. Reklamskyltar fungerar på idrottsarenor, men de fungerar sämre på museer, konserthallar och teatrar. Min fråga är: Tittar man inom på just möjligheten att göra avdrag för imageskapande sponsringssamarbete? 48 Kulturminister (): Jag har ingen insyn i det pågående utredningsarbetet, lika lite som finansministern har det. Vi utgår från att vi får ett bra och heltäckande förslag från utredningen när den är klar. vill jag säga: Jo, det är viktigt med kultursponsring så länge den inte tar över och tränger undan en stadig offentlig finansiering. Väldigt många företag som ägnar sig åt kultursponsring och som gör det uthålligt hävdar det gäller till exempel sponsringschefen på att det är inga som helst problem att bedriva kultursponsring med de regler som gäller . Det kan naturligtvis vara olika för olika typer av företag, men det är också viktigt med det kunskaps- och erfarenhetsutbyte som företagen själva ägnar sig åt på det här området. Kultursponsring i den form som de bedriver fungerar uppenbarligen med dagens regelverk. Ansvaret för offer för människosmuggling 49 (): Jag har en fråga med anledning av regeringens proposition som handlar om människosmugglig. Filmen har de flesta av oss i den här kammaren, och även de på läktaren, säkert sett. Det som slår mig när jag läser propositionen är att regeringen föreslår att man ska kunna få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om man medverkar i polisens förundersökningar och i rättegången. Man kan då tänka på 4-ever. kom hit till och var offer för människohandel. Hon blev våldtagen, hotad och misshandlad. Hade det inte, om hon hade varit med i förundersökning och rättegång, varit rimligt att hon hade fått permanent uppehållstillstånd i stället för det tidsbegränsade uppehållstillstånd som regeringen föreslår i propositionen? Detta vill jag fråga om. 50 Statsrådet (): Jag måste erkänna att det här är en fråga som justitieministern närmast är rätt person att besvara. Jag vågar inte gå in i detalj på de bakomliggande motiven till det förslaget, så jag uppmanar frågeställaren att endera genom en enkel fråga eller genom en interpellation rikta frågan till det statsråd som har ansvar för frågan. Av hänsyn till vill jag inte säga något. Det vore fel av mig att försöka ge mig in på att besvara någonting så detaljrikt som just det här. 51 AXEL DARVIK (fp): snackas det mycket bland gymnasister om ett komvuxår efter det att de har avslutat sina gymnasiestudier. talas det till och med om ett fjärde år i gymnasieskolan. Detta är någonting som har blivit väldigt olyckligt, eftersom det innebär ett slöseri både med gymnasisternas tid och med pengar, naturligtvis. I en färsk rapport från det pekar man också på att den ekonomiska avkastningen är mycket låg inom vuxenutbildningen. Vad som gör det ännu sämre är naturligtvis att man, i och med att så många gymnasister går på komvux, tränger undan andra som kanske skulle behöva vuxenutbildningen. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet vad hon vill göra för att inte en massa gymnasister ska fastna i komvux innan de kan komma vidare till högskola och universitet. 52 Statsrådet (): Jag får tacka Axel Darvik för att han lyfter fram frågan och för att han gör det ur det perspektiv som han gör. lyfts den här frågan fram just som en möjlighet för alla som lämnar gymnasiet att gå ett fjärde år. Jag delar Axel Darviks uppfattning att det är väldigt olyckligt för den enskilde som försenar sina studier. Det kostar i studielån. Och det tar tid innan man kommer ut på arbetsmarknaden, vilket har tillväxtpolitiska effekter. förändrades förordningen för vuxenutbildning. När det är många sökande har vi en särskild prioriteringsordning. Den som har lägst utbildning står först i tur, vilket är väldigt rimligt. Det är någonting som har fått många som vill konkurrenskomplettera, som man säger, att hamna sist i kön. Men vi kan inte bara bromsa möjligheterna att läsa på komvux och inom vuxenutbildningen. Vi har en tillträdesutredning som ska återkomma i vår. Den ska se över hur vi kan öka möjligheterna till direktövergång, hur vi ska göra det lite enklare för dem som vill gå direkt från gymnasieskola till högskola och universitet. blir det en ond spiral. Man börjar komplettera sina betyg för att kunna konkurrera med dem som redan har höjt sina betyg. Det gäller både att begränsa möjligheterna på komvux och att öka möjligheterna att komma in på högskolan. 53 AXEL DARVIK (fp): Jag delar statsrådets uppfattning. När man pratar med gymnasister märker man att de upplever det som ett stort problem. Betygskraven för att komma in på universitetsutbildningar har ökat. Det är naturligtvis bra om man kan snabba upp hela processen så att man inte behöver fastna på det här sättet. Jag skulle vilja fråga statsrådet om man inte skulle kunna se över systemet med olika kvotgrupper som premierar en del som har befunnit sig utanför. Det missgynnar dem som snabbt vill gå vidare i sina studier. universitetsstuderande är bland de äldsta sett som grupp. Det är väl inte bara positivt. Det är väl också ett tecken på att det tyvärr är svårt för många unga att komma in i universitetsvärlden. 54 Statsrådet (): Varje högskola avgör vilka kvoter, förkunskapskrav och eventuella preparandkurser de ska erbjuda studenterna. Den tillträdesutredning som jag nämnde leds av och ska lämnas i vår. Den ska titta just på möjligheterna att öka direktövergången från gymnasium till högskola. Det handlar om att med omsorg och omtanke om den enskilde unge studenten låta denne gå snabbare genom utbildningssystemet. Men det är faktiskt också ett sätt att värna vuxenutbildningen och se till att det är en utbildning som ger en andra chans till vuxna som är i behov av den. Vi ska ha en vuxenutbildning som inte huvudsakligen fylls av ganska studiemotiverade 19-åringar som går direkt från gymnasieskolan. Det är viktigt att vi talar om båda grupperna på en gång. Vi får föra en ny diskussion i vår när utredningen kommer. Jag hoppas att den lägger bra förslag som gör att vi kan komma åtminstone en bit från problemet. Skatternas inverkan på tillväxten 55 (): Jag vill vända mig till statsrådet . Regeringen har bjudit in bland annat parterna på arbetsmarknaden till så kallade tillväxtsamtal. Tillväxt är en komplex fråga. Man ska samtala om ohälsofrågor, etik i näringslivet, integration och skatter. Jag tänkte begränsa mig till skattesidan. För att få företag att växa har man till exempel diskuterat fåmansbolagsregler, 3:12-reglerna närmare bestämt. Man diskuterar förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatter och annat. Jag skulle vilja fråga : Vilka skatteförändringar tycker regeringen är nödvändiga för att vi ska kunna uppnå en hållbar tillväxt? 56 Statsrådet (): Det är riktigt som säger. De samtal som regeringen nu för med arbetsmarknadens parter är begränsade till sin karaktär. De handlar om ohälsan, integration, skatter och etik och moral i näringslivet. Därutöver finns det en mängd olika politikområden som bidrar till att skapa tillväxt i samhället. När det gäller skatteproblematiken finns det de som hävdar att skatterna har en avgörande betydelse för tillväxten i . Det tror inte regeringen. Regeringen har en uppfattning som är betydligt mer komplex till sin natur och mer grundläggande. Tillväxt skapas i ett komplicerat förlopp mellan privata och offentliga intressen. Men om det finns skatter som i sig är tillväxthämmande så ska vi titta på dem. Det intressanta som har inträffat är att näringslivet som tidigare krävde sänkta skatter det har näringslivet gjort så länge vi kan minnas har signalerat att man är beredd att diskutera finansieringen av skattesänkningarna. Vi är inte färdiga med samtalen . De pågår för fullt. Vi får se vad resultatet blir. 57 (): Statsrådet och jag har samma uppfattning att tillväxt är en komplex fråga. Den innehåller många delar. Det var därför jag försökte begränsa mig till skattedelen. Vi har så till att kommunicera så här. När det gäller fåmansbolagsreglerna, de så kallade 3:12-reglerna, har regeringen själv haft en utredare som har tittat på det och förordat en modell som man vill kalla för BEK-modellen. Där tar man mer hänsyn till kapitaltillväxten i företag än man har gjort tidigare. Det skulle få små företag att vilja växa. Jag tror personligen att detta är en viktig fråga, inte minst regionalpolitiskt. Jag skulle vilja ställa den mer precisa frågan: Hur ser statsrådet på den typen av skatteförändring? 58 Statsrådet (): Vi ser positivt på den typen av skatteförändringar. Följdriktigt har regeringen och en riksdagsmajoritet, däribland och , i den senaste statsbudgeten reserverat, om jag inte missminner mig, för att just åstadkomma förändringar när det gäller så kallade 3:12-regler. Det finns även skäl att genomlysa andra skatter som explicit berör de små och medelstora företagen. Över huvud taget tror jag att det finns skäl att lyssna än mer på just de små och medelstora företagen i den skattepolitiska debatten. Det är där som sysselsättningen måste komma för att vi ska klara de välfärdsåtaganden som jag tror att och jag är överens om. Statliga företags ansvar för arbetstillfällen 59 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . I en av morgontidningarnas ekonomibilagor står det att svenska utlandsbrev ska sorteras i . Bakgrunden till det lär vara att Posten diskuterar att överföra sorteringen av brev till länder utanför EU till . Jag kan inte ärendet, och jag utgår ifrån att inte heller statsrådet kan uttala sig om ärendet i sig. Men det ligger en viktig principiell fråga i det här. Vi kräver att svenska privatägda företag ska slå vakt om jobben i . Det är oerhört viktigt att de statliga företagen går före och är väldigt tydliga med att de ska göra vad de kan för att slå vakt om, utveckla och stärka jobben i . Jag hoppas att regeringen är beredd att göra det väldigt tydligt. Det kan naturligtvis finnas enskilda undantag där det finns väldigt starka skäl för att låta en uppgift utföras i annat land. 60 Statsrådet (): Det är riktigt att jag inte närmare känner till det här ärendet, men så mycket känner jag till som att det inte är en fråga som har varit föremål för vare sig regeringens eller behandling. Det är en fråga som är föremål för behandling i företaget. I den principiella frågan delar jag uppfattning. Det är självklart så att statliga företag har ett ansvar. ska vi inte komma bort ifrån det faktum att de verkar på numera avreglerade marknader. Det gör att situationen inte är riktigt så enkel att man kan kräva att de statliga företagen ska ta ett specifikt ansvar. Det är en balansgång. Möjligen är det så att vi närmare borde skärskåda avregleringens effekter för att bland annat kunna använda statliga bolag som regionalpolitiska instrument. Historiskt har de som sådana varit betydelsefulla. 61 (): Jag är glad över att statsrådet tar upp behovet av att titta på avregleringens effekter. Det finns många människor ute i politiska föreningar och i samtal vid kaffebordet på jobbet som känner mycket olust över en del förändringar som har skett i de statliga företagen. Det är viktigt att vi är tydliga med vad som är meningen med företagen. Varför driver vi statliga företag? Hur kan de statliga företagen bidra till samhällsnyttan på ett så gott sätt som möjligt och genomsyras av tanken att göra bästa möjliga för svenska arbetsmarknaden och välfärden i vårt land? Jag är nöjd med det svar jag fick av statsrådet, och jag hoppas att också Postens ledning förstår betydelsen av att vara försiktig och omtänksam i den här typen av frågor. 62 Statsrådet (): Jag tror att vi är tämligen överens. Men jag vill än en gång understryka att vi innan vi pekar finger mot de statliga företagen ska se på den bakomliggande förklaringen till deras agerande. Det är i många fall avregleringen som gör att de tvingas agera på ett visst sätt. Det är nog så att vi ska ta oss ännu en funderare på hur avregleringen har slagit. I är vi nio miljoner invånare på en yta av . De statliga företagen har historiskt haft en väldigt stor betydelse för att hålla samman detta vidsträckta, glest befolkade land. Som politiska instrument har de naturligtvis varit viktiga. Det finns skäl att på nytt ta den diskussionen. 63 (): Av regeringsförklaringen framgår att partier ska bjudas in till överläggningar om regeringsformen och en översyn av demokratins spelregler. Det är bra. Jag och undrar nu: När påbörjas arbetet? Själv ingick jag författningsutredning. Direktiven var ett hopplock. En viktig fråga var frågan om den gemensamma valdagen. Jag är för en delad valdag mellan riksdags- respektive kommunval, och det är också uppfattning. Vi menar att det finns många fördelar med detta, till exempel att stärka den lokala demokratin, att få ökad delaktighet och ökat engagemang och att ge de lokala frågorna en större tyngd. Jag vill alltså ställa frågan: När påbörjas översynen? Jag önskar också få en bekräftelse av statsrådet på att han liksom jag anser att den gemensamma valdagen åter bör belysas i det sammanhanget. 64 Statsrådet (): Svaret på den första frågan är att inbjudan till partier kommer att skickas ut och att vi räknar med att påbörja samtalen efter helgerna, . När det gäller sakfrågan om den gemensamma valdagen får och i dessa samtal framföra att man vill att den frågan ska vara föremål för översyn. För egen del och å regeringens och det socialdemokratiska partiets vägnar kan jag säga att vi är starka anhängare av den gemensamma valdagen. Jag var i går i , och där berättade de om det låga valdeltagandet i det senaste kommunalvalet. De berättade att de lokala frågorna ingalunda hade fått det utrymme i den allmänna debatten som man vill åstadkomma genom att skilja valdagarna. Tvärtom var det en traditionell valrörelse där partiledarna turnerade runt, och det blev i grund och botten en opinionsundersökning med väldigt dåligt valdeltagande. Vi ska slå vakt om den gemensamma valdagen, för den leder till högt valdeltagande. Röstsplittringen visar dessutom att medborgarna är vuxna nog att ta olika valsedlar i de olika valen på en och samma gång. 65 (): Det var ett bra besked att inbjudan kommer . Vi ska ta med oss våra krav och diskutera dem i det sammanhanget. Jag deltog också vid studiebesöket i . Men man behöver inte åka längre än till . kommun hade ett extraval som pekar på just det jag försöker beskriva, nämligen att detta väcker väldigt mycket av engagemang och intresse för de lokala frågorna. Vi fick ett högt valdeltagande. Det kan vara ett nog så bra exempel på ett lyckat sammanhang när det gäller att få fram de kommunala frågorna. Det finns också studier, till exempel de som författningsutredning gjorde, där man ser positiva exempel på högt valdeltagande från , och . Det finns två sidor av det här. Men det som jag tycker är angeläget är att det tilltänkta utredningsarbetet får belysa frågan. 66 Statsrådet (): Först vill jag bara göra en kort kommentar omkring . Såvitt jag kommer ihåg berodde det höga valdeltagandet inte minst på den allmänna folkliga resning som ägde rum i för att hindra mörka krafter att komma in i . Vi ska inte här och tvista om erfarenheterna kring skilda valdagar i olika länder. Det finns väldigt många undersökningar gjorda på det här området. Men det står som sagt fritt att framföra synpunkten att den gemensamma valdagen på nytt bör utvärderas inför den kommande mandatperioden. 67 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Det råder en väldig brist på förskollärare i . Bara ungefär hälften av personalen på förskolorna är utbildade förskollärare. Regeringen hade ett vallöfte om att satsa på 6 000 nya förskollärare, men det har skjutits . Jag tycker att det är väldigt synd. Vi har den allmänna förskolan, vi har den nya förskoleklassen och det behövs utbildad personal. Därför blir min fråga till statsrådet: Vad tänker regeringen göra för att förverkliga vallöftet om fler förskollärare? 68 Statsrådet (): Tack för frågan! Vallöftet handlade om att 6 000 fler vuxna förskollärare, barnskötare och andra specialister ska anställas i förskolan. Det ska verkställas . I den regeringsförklaring som statsministern läste upp vid öppnande gavs inriktningen att satsningen ska påbörjas . Jag ser mycket fram emot detta och är glad över att också gör det. När det gäller förskollärarbristen vill jag säga att jag är lika bekymrad som över den. Vi ser en minskad andel förskollärare i förskolorna. Det handlar naturligtvis om att vidta flera åtgärder. Det handlar om den kvantitativa utbyggnad som regeringen har påbörjat när det gäller lärarutbildningarna och högskolorna, men det handlar också om den ökade professionaliseringen och den forskningsinriktning som alla får. Jag tror att det är någonting som kan stimulera till att man faktiskt väljer den inriktningen. I regleringsbrev har vi uppmanat högskolor och universitet att särskilt se till att examinera lärare med inriktning mot just förskolan och de tidiga åren i . 69 (): Jag får tacka för svaret. Jag tycker dock att det känns väldigt osäkert när nu det här löftet har skjutits framåt. Det finns många problem. Ett är att på lärarutbildningen lämnar de flesta lärarstudenter förskollärarutbildningen. Det är ungefär hälften så många nu som för bara som utbildar sig. Regeringen har ju satsat på en ettårig vidareutbildning av barnskötare. när vi hade en ny lärarutbildning tyckte regeringen att förskollärarutbildningen skulle förlängas från tre till . räcker det tydligen med för att bli utbildad i att ta hand om barn i förskolan. Varför inte i stället satsa på att vidareutbilda barnskötare till förskollärare? 70 Statsrådet (): Det finns ingen anledning att vi ska göra ett val. Jag tycker att vi ska satsa på att ge barnskötarna ökad kompetens. Jag tycker att vi ska se till att de barnskötare som vill kompetenshöja sig och utbilda sig vidare till förskollärare ska få en möjligheten. Men och övriga i kammaren vet ju att det inte finns någon förskollärarutbildning längre. Det finns en lärarutbildning, och vid upprepade tillfällen har högskolor och universitet fått i uppdrag att särskilt se till att examinera lärare som arbetar inom förskolan och de tidiga åren i . har ännu ingen lämnat den nya lärarutbildningen, så det återstår väl att se. Men jag delar oro. Jag tror att vi vid upprepade tillfällen måste ligga på högskolor och universitet. Jag tror dock att den nya lärarutbildningen är till stor fördel för alla som går igenom den. Man blir mycket mer flexibel i sitt yrkesval. Man kan välja att arbeta i förskola, förskoleklass eller de tidiga åren i utan att göra ett val för livet, vilket man kan känna att man gör, inte minst som ung. När det gäller barnskötarutbildning skulle vi kunna ha en lång diskussion. Här vill jag bara kort säga att det handlar om en eftergymnasial utbildning för att ge ett stöd till de 50 000 barnskötare som redan finns runtom i landet. har det saknats en barnskötarutbildning. Även barnskötare behövs i den svenska förskolan. Utnyttjande av utländsk arbetskraft 71 (): Jag vill ställa en fråga till arbetslivsminister som kanske inte är så kort och enkel. Det handlar om utländsk arbetskraft som utnyttjas. Vi har sett flera exempel på detta .