prot · GQ0967 · 2003-03-06 00:00:00 — En kommun ska betala sammaersättning för ett visst gymnasieprogram oberoende omkommunens elev går på kommunens skola eller i enfristående skola. Det är en regel som ger förutsägbarhetoch långsiktighet i förhållande till friskolorna. Det ärden regel som gäller, och jag förutsätter att Skolverketföljer upp detta tydligt och att kommunerna efterhandblir bättre på att redovisa de kostnader de har för deolika gymnasieprogrammen.Anf. 59 i (m):Fru talman! Det är just hur kommunerna redovisarsina kostnader som gör att jag ställer frågan. Vad viförstår av artikeln är det fråga om en 40-procentig ned-dragning av ersättningen per elev och att kommunensjälv tänker återuppta industriprogrammet och därmedslå undan förutsättningarna för den friskola som harverkat sedan 1994.Det här är ett dåligt svar till de elever som går påutbildningen och riskerar att se den borttagen redan frånnästa läsår.Jag vet att det kommer att ske en utvärdering i regi. Jag förmodar att den kommer att leda till attden riksprislista som tidigare fanns kan återinföras föratt skapa långsiktighet och lika förutsättningar.Anf. 60 Utbildningsminister ():Fru talman! På vilket sätt menar attdet ska fungera? Ska en kommun som har en viss kost-nad för den kommunala skolan, och de elever somskickas dit ges en viss ersättning, ge en högre ersättningom det råkar vara en friskola men med motsvarandegymnasieprogram? Verkar det rimligt och rättvist? Jagtror inte att medborgarna tycker det. Det är väl rimligtatt eleverna, beroende på vilket program de väljer, fårsamma stöd från kommunen.Det här ska följa upp. Det ska vara ensamverkan mellan kommuner och friskolor. Alternativetatt överkompensera friskolorna jämfört med de kommu-nala skolorna kan väl inte heller enligt varaen bra idé?Helikopterverksamheten på SäveAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsminister på har ju varit föremål fördiskussion både nu och tidigare. Hur ser försvarsminis-tern på helikopterdivisions framtid?Anf. 62 Försvarsminister ():Fru talman! Den frågan har jag arbetat med eftersomFörsvarsmakten har kommit med ett underlag där manhar föreslagit förändringar i organisationen, nedläggningav och flytt från till Luleå.Det är positivt att Försvarsmakten ger konstruktivaförslag till hur man kan göra besparingar. Helikopter-verksamheten kommer att genomgå stora förändringar.Den kommer att halveras. sker andra översy-ner inom försvaret. Marinens grundorganisation ska sesöver, och man behöver samordna helikopterverksamhe-ten med den övriga verksamheten.Min bedömning, efter att ha prövat frågan, är att ba-seringen av helikoptrar ska ses i ett större sammanhang.Jag och regeringen vill därför vänta med att besluta ombaseringen på och till nästa försvarsbeslut.Det ska inte ses som ett ställningstagande vare sig föreller emot basering på platserna. Jag är medveten om attpersonalen kommer att fortsätta att leva i ovisshet en tid.Jag bedömer ändå att det är bättre att vi kan få en lång-siktig lösning för hela helikopterfrågans basering som ärsamordnad med utvecklingen i försvaret i övrigt.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för svaretpå min fråga. Det är bra att man lägger in helikop-terdivision i ett framtida försvarsbeslut. Det skaparnämligen en oro hos den militära personalen och framförallt hos oss som bor i och på attdenna diskussion så ofta kommer upp.En social bostadspolitikAnf. 64 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLars-Erik Lövdén.Det är inte bara byggindustrin som går ut och klagarpå den bostadspolitik som förs av den socialdemokratis-ka regeringen. Även tunga socialdemokratiska företräda-re går ut i en debattartikel och säger: Ge oss en bostads-politik som fungerar. Vi från tycker att vifår lite medhåll i den artikeln. Vi vill också ha en socialbostadspolitik som gagnar de flesta grupper på bostads-marknaden.Det traditionella investeringsbidraget för att bygganya bostäder har inte fungerat. Dessvärre har inte hellerinvesteringsbidraget för studentbostäder fungerat.Nu aviserar statsrådet ett nytt investeringsbidrag försmå bostadslägenheter. Jag tror inte att det heller kom-mer att fungera. Har statsrådet inte något annat receptför att få fram en social bostadspolitik för alla?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Den beskrivning som av de investeringsstöd som vi har haft hitintillsstämmer inte. Investeringsstödet till studentbostäder harmedverkat till att det nu tillkommer 13 000 studentlä-genheter. Det tycker jag är en väldigt stor framgång.Investeringsstödet till hyresrättsproduktionen har hitin-tills medverkat till att vi har beviljat bidrag till drygt5 000 lägenheter. vill vi förstärka investeringsstödettill hyresrättsproduktion och stödet till studentbostads-byggandet.Vi ser att det behövs ytterligare åtgärder. Jag ärövertygad om att vi med det stöd som vi nu inför ochsom kommer att gälla retroaktivt från i årkommer att få se en kraftig ökning av bostadsbyggandetframöver. Det är två väldigt verksamma åtgärder att gedetta investeringsstöd för att undanröja bostadsbristen ifråga om studentlägenheter och för att skapa förutsätt-ningar för unga människor att komma ut på en ansträngdbostadsmarknad.I tillväxtområdena, och framför allt i , har unga människor svårt med entrén på bostads-marknaden. Ett kraftigt ökat bostadsbyggande av hyres-lägenheter och studentlägenheter gynnar i särskilt storutsträckning ungdomarna.Anf. 66 ():Fru talman! Vad jag efterfrågade var om bostadsmi-nistern har någonting att komma med när det gäller attforma en social bostadspolitik som gagnar alla grupper isamhället, som kan se till att småbarnsfamiljer får störrelägenheter så att man inte blir trångbodd i , somser till att de gamla får bra lägenheter och som ser till attdet finns möjligheter för människor att bo kvar ute pålandsbygden. Det måste faktiskt skapas en social bo-stadspolitik som gagnar alla grupper. Jag vill än en gångstryka under detta. Och jag hoppas att bostadsministernnu lyssnar till alla synpunkter som kommer från bygg-nadsindustrin, från det egna partiet och från oss i oppo-sitionen.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! tar upp den stora dis-kussionen om bostadspolitiken, och den kan vi kanske tavid ett annat tillfälle när vi har tid till det. Jag måstekonstatera att jag inte har mött så mycket respons frånCenterpartiet när det gäller att ta ansvar för den socialabostadspolitiken. Det ser vi när regeringen nu tar ettbetydande ansvar för de tomma lägenheterna i kommu-ner som har haft befolkningsutflyttning. Där har Center-partiet inte velat vara med. Det ser vi också när vi nuinför investeringsstöd för att se till att vi verkligen får igång bostadsproduktionen i tillväxtområdena. Där harCenterpartiet inte heller velat vara med. Där har maninte gett uttryck för någon entusiasm. På område efterområde, också när det gäller synen på allmännyttansframtid, har ställt sig vid sidan om.En social bostadspolitik måste innehålla ett ansvarför de kommuner som har tomma lägenheter, aktivaåtgärder i tillväxtområdena för att undanröja bostads-bristen, ett ökat kommunalt engagemang inom bostads-politikens område och ett värnande och ett utvecklandeav allmännyttan.Aktioner mot illegala vapenAnf. 68 (m):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till justi-tieminister kommer att införa enmånadslång åtalsfrihet för alla som lämnar ifrån sigolagliga vapen. Den brittiska regeringen hoppas attantalet våldsbrott som är kopplade till vapen ska minska.Denna amnesti gör det möjligt för dem som har illegalavapen, kopior eller ammunition att lämna dem till poli-sen utan att riskera några efterräkningar.Ingen vet av naturliga skäl hur många illegala vapensom det finns i . Men polisen gissade 1995att det var 30 000, och antalet har knappast minskatsedan dess.Jag vill därför fråga justitieministern om det finnsnågra planer på att göra ett liknande försök som det iStorbritannien här i Sverige.Anf. 69 Justitieminister ():Fru talman! Det har tidigare gjorts sådana aktioner,och det fanns lite olika uppfattningar om hur bra resultatde gav. Jag är inte alls kategoriskt främmande för attgöra något liknande, och jag kommer att ta del av detresultat som vi kommer att se efter aktionen i Storbri-tannien. Men det finns inte några direkta planer nu pådetta i . Men det är som sagt inte något som jagvill avfärda.Anf. 70 (m):Fru talman! Tack för svaret. Jag ser en öppning här.Jag inbillar mig naturligtvis inte att man kommer tillrätta med det grova våldet eller dödsskjutningar genomen tillfällig amnesti. Men jag tycker inte att några försökbör lämnas otestade.Jag vet också att det gjordes ett försök i . Jagkontrollerade det med , och jag tror attdet gjordes 1993. Man uppger att man fick in 17 000illegala vapen. Jag tycker inte att det är lite, och jagtycker att det finns möjligheter att göra det igen.Vi har relativt stränga vapenlagar i . Det ärbra eftersom risken för väpnade brott självklart ökar omdet finns mycket vapen bland dem som inte borde haskäl att ha vapen. Alla är ju inte jägare. Åtskilliga vapenstjäls, men många smugglas också in. Det är illa nog attdet begås så många brott och att allt färre faktiskt klarasupp.På sjukhusens akutmottagningar kan personalen vitt-na om att gatuvåldet har blivit värre och att det oftahandlar om skjutvapen. Jag menar att allt som kan görasi förebyggande syfte är av godo.Anf. 71 Justitieminister ():Fru talman! Vi får vänta och se, och jag är inte allsfrämmande för sådana aktioner. Men jag har också hörtskäl för att man inte ska ha sådana aktioner.Det är helt riktigt att det inte räcker med bara en en-da åtgärd utan det behövs mycket mer. Det är ocksådärför som det pågår arbete kontinuerligt för att se till attden illegala vapenhandeln begränsas och att använd-ningen i begränsas. Det gäller bland annat kon-trollen av vapen. Den ska kunna övergå från vapen-handlare till polisen. Det gäller bland annat för att ökakontrollen av vilka vapen som förs in i landet på legalväg. Det görs bland annat för att se över straffskalornakontinuerligt, och de har skärpts. Det är ocksåviktigt att man ser detta i ett större sammanhang. Dettaär något som hör ihop med annan brotts-lighet. Vi försöker nu ta ett samlat grepp och tillsam-mans med polisen försöka komma till rätta med detgrova våldet.Mänskliga rättigheter i IranAnf. 72 ():Fru talman! Min fråga är riktad till utrikesministern.I skuggan av förvärras situationen förmedborgarna i genom ständiga kränkningar avmänskliga rättigheter. Speciellt gäller detta kvinnor.Under 2002 genomförde regimen 474 officiella avrätt-ningar. Detta skedde som den kritiska dialogenmellan och pågick, en dialog som skulle ledabort från konsekvenserna av denna inhumana funda-mentalism. Minst tre kvinnor stenades till döds under2002, och fyra kvinnor väntar i fängelse . Steningenhar inte avskaffats.FN:s kommission för mänskliga rättigheter avstodden senaste resolutionen mot brott mot mänskligarättigheter, och EU öppnade den så kallade kritiskadialogen. Detta har alltså förvärrat situationen högstavsevärt för medborgarna i Iran.Sverige sitter nu för andra året av tre i FN:s kommis-sion för mänskliga rättigheter i som startar sinverksamhet om någon vecka.Min fråga är: Kommer att ta initiativ till enresolution som belyser och fördömer situationen för demänskliga rättigheterna i ?Anf. 73 Utrikesminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi har en myck-et allvarlig situation i , framför allt för kvinnorna. Vikan fortfarande se den här kampen mellan reformvänneri och de mycket konservativa krafterna i , menvi kan också se på situationen för kvinnorna att de intehar fått det bättre. Reformvännerna har inte blivit starka-re.Sverige har velat ha resolutioner när det gäller ,men då måste man ha med sig en majoritet i kommissio-nen, och det har vi tyvärr inte fått. Men vi kommer attfortsätta att driva att EU:s dialog ska fortsätta, för den isig har ju inte förvärrat situationen för kvinnorna i Iran.Även om vi inte har sett några förbättringar tror vi attdet är viktigt att den här dialogen fortsätter. Och paral-lellt med dialogen kommer vi att verka för att få resolu-tioner i FN:s kommission för mänskliga rättigheter.Anf. 74 ():Fru talman! Problemet är ju att man från iransk sidahar sett den här dialogen som att man får något slagsgehör för det man gör. Man ser det inte som ett godkän-nande men som att man, om det inte finns någon resolu-tion, kan hålla på med sin verksamhet.Det är detta som jag är så bekymrad över. Vi ansersom kristdemokrater att EU och självklart måstekräva ett stopp på de här handlingarna om vi ska accep-tera någon form av relation, det vill säga en kritisk dia-log eller utbyte av handelsverksamhet och annat, medIran.Vi tycker alltså att det är en dålig etik att förhandlamed illgärningsmän. Man förhandlar inte i andra lägenän då man vill rädda liv i en sådan situation. Min avslu-tande fråga är: Anser utrikesministern att den här princi-pen också bör omfatta svensk utrikespolitik, att man inteförhandlar om man inte kan rädda liv?Anf. 75 Utrikesminister ():Fru talman! Så länge vi inte helt vill isolera ett landär det bättre att vi har en dialog och framför all vår kri-tik.I det här fallet har till exempel EU:s dialog med Iraninneburit att man har tagit upp alla avrättningar ochprotesterat mot avrättningar. Framför allt har man, såvittvi har förstått, faktiskt kunnat motverka en del avrätt-ningar som annars skulle ha skett.I och med att man har verkat allmänt mot dödsstraffoch avrättningar men också specifikt i alla de fall somhar kommit till vår och EU:s kännedom tror jag att denhär dialogen har haft betydligt mer nytta än skada medsig för kvinnorna i . Det är en sak.En annan sak är att man måste se till att man får enresolution i FN:s kommission när det gäller mänskligarättigheter där man också tar upp avrättningarna ochbrotten mot mänskliga rättigheter.Ungdoms- och studentbostäderAnf. 76 ():Fru talman! Jag vill vända mig till bostadsministerLars-Erik och fortsätta diskussionen om ung-doms- och studentbostäder.Jag vill inleda med att ge mitt fulla stöd åt regering-ens politik som jag egentligen tycker har en självklarinriktning. Regeringen satsar nu extra på det som detfinns störst behov av, nämligen billiga lägenheter, fram-för allt hyreslägenheter, inte minst för unga och studen-ter. Jag har väldigt svårt att förstå kritiken mot de härsatsningarna. Där behoven finns ska man självklartsatsa.Jag är också lite förvånad över den kritik som kom-mer som går ut på att problemet är att vi har en bostads-politik och att lösningen är att ta bort bostadspolitikenoch införa marknadslösningar. Marknaden fungerar juinte, och marknaden satsar inte på dem som anses olön-samma. Ungdomar anses olönsamma för att de har rela-tivt små inkomster.Jag undrar om du kan utveckla lite vad regeringengör utöver det du redan har sagt. Men jag undrar ävenöver de andra aktörerna. Vad kan man ställa för krav påbyggföretag och kommuner?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Bostadspolitik har alltid handlat om attdet ska finnas ett ansvar hos olika aktörer. Regeringenhar sitt ansvar och har sitt ansvar när det gällerregelverk och när det gäller stödet till bostadsbyggande.Kommunerna har ett mycket stort ansvar. Det är ettlagfäst ansvar, bostadsförsörjningsansvaret. Det kräveratt kommunalpolitikerna använder de instrument som dehar - allmännyttan, marken, planmonopolet - för attunderlätta ett ökat bostadsbyggande på de orter där detverkligen behövs.Nu ser jag glädjande nog att den kommunala aktivi-teten ökar. Insikten ute i kommunerna om att kommu-nerna måste ta ett stort ansvar för att bygga bort bo-stadsbristen har ökat väsentligt under de senaste åren.Det finns väldigt stora ambitioner bland annat i Stock-holmsområdet när det gäller att medverka till att byggabort bostadsbristen sikt.Sedan har byggindustrin också ett stort ansvar. Vihar tyvärr en alltför dålig konkurrens , med mono-poltendenser på byggmarknaden. Vi måste se till att vibryter den utvecklingen för att vi ska kunna få frambostäder till rimliga kostnader.Anf. 78 ():Fru talman! Tack så mycket för det svaret! Jag in-stämmer till fullo. Det hjälper tyvärr inte om man satsarextra pengar om de bara hamnar hos byggföretag medkartellbildningar. Det leder bara till att priset trissas uppytterligare. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt tar itu med detta nu.En byggskandal, kan man kalla det, kom ju i dagernför inte så länge sedan. Där visade det sig att det de factofanns karteller. Det här arbetet måste ju fortsätta , såatt man kommer till rätta med det som fortfarande finnskvar av kartellbildningar. Jag ser framemot detta.Sedan kan man väl säga allmänt att det här med bo-stadsbrist är någonting som är svårt att undvika helt ochhållet i tillväxtregioner. förnuftet säger ju att maninte hinner i kapp när tusentals människor lämnar gles-bygden och söker sig till storstadsregionerna. Det ärsamma problem som brist på platser i barnomsorgen.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Den bristande konkurrensen i byggsek-torn är ett allvarligt problem. Det var bakgrunden till attregeringen tillsatte , som har lagtfram sina förslag. Det gjorde man . Vi skanaturligtvis fånga upp de förslag som Byggkommissio-nen förde fram för att öka konkurrensen i byggsektorn.Jag tror att en nyckelfråga handlar om att stärkabyggherrerollen. De som ska förvalta fastigheternamåste alltså ha en starkare roll i byggprocessen. Det harvarit väldigt mycket av entreprenörernas marknad underde gångna åren.Sedan, , tycker jag att jag har sett englädjande förändring i kommunsektorn. Kommunerna ärnu betydligt aktivare och ser att bostadspolitiken är encentral angelägenhet för kommunerna. Jag välkomnardet ökade intresse i kommunsektorn som finns kringbostadspolitiken.Nationellt centrum för erfarenhetsåterföring från olyck-orAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Regeringen gav i uppdrag tillRäddningsverket att utveckla ett speciellt nationelltcentrum för erfarenhetsåterföring från olyckor. Det kanförkortas NCO; det blir lite mer hanterligt då.Det här arbetet sattes i gång 2002, och det har snartpågått . Regeringen avsatte pengar, 2 miljoner för2002 och 4 miljoner . Hur är den fortsatta finan-sieringen tänkt i det här fallet, och hur stort räknar för-svarsministern med att det här centrumet kan bli?Anf. 81 Försvarsminister ():Fru talman! Det centrum som tar uppkom till i samband med att det skedde förändringar inomförsvarsområdet. Då fick möjlighet att byggaupp det här. Det sades att man skulle få använda 2 mil-joner första året och 4 miljoner , tror jag attdet var, för uppbyggnaden.Sedan är tanken att flera av de intressenter som ärmed i centrumet skulle kunna tycka att det skulle varaintressant att medverka finansiellt i fortsättningen. Där-för har vi i regleringsbrevet bett om att man ska inkom-ma med synpunkter på hur man ser på den fortsattaverksamheten.Jag vet att det har kommit in en framställan frånRäddningsverket som säger att man inte kan fortsättamed det här arbetet om man inte får ytterligare ekono-miskt stöd. Då är ju det en fråga som vi måste pröva ibudgetarbetet och återkomma till med.Jag har ändå uppfattat att uppbyggnaden har varit positivoch att det finns mycket goda erfarenheter att ta till varai verksamheten i Karlskoga.Anf. 82 ():Fru talman! Jo, det här har redan väckt en del upp-märksamhet både nationellt och internationellt. Vitsen äratt man ska sammanföra erfarenheter från olyckor överhela . Det som registreras på olika myndig-heter behöver sammanföras.Men frågan är fortfarande kvar. Den här uppbygg-nadsperioden var beräknad till , men den är barafinansierad för två. Det är att få besked förframtiden.Anf. 83 Försvarsminister ():Fru talman! Ja, är alltså klara. Se-dan ska man komma in med ett förslag om hur man villse fortsättningen.Leif Björnlod! Även om det snart är kvinnodagenoch kvinnor kan det mesta kan jag inte ge svar på denfrågan , utan jag återkommer i samband med bud-geten.Fysisk aktivitet i skolanAnf. 84 ():Fru talman! Det har kommit rapporter om att skol-ungdomar rör sig för lite och har dålig kondition. Därförsade utbildningsministern före valet att man skulle fåröra sig i skolan om dagen.Nu har regeringen fattat ett beslut om verkar väldigtotydligt. Tanken är uppenbarligen inte att idrottstimmar-na ska öka utan att man ska röra sig på alla möjligalektioner. Många i skolan har frågat mig hur det ska gåtill.Är det meningen att historieläraren eller mattelärarenska undervisa medan han är ute och joggar med elever-na? Eller hur är det meningen att man ska göra?Jag tror att lösningen hade varit att öka antalet id-rottstimmar i skolan. Men det tycker tydligen inte ut-bildningsministern.Anf. 85 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis fritt fram för kommu-nerna att öka antalet idrottstimmar i skolan. Men vi vetfrån erfarenhet att det ofta kanske är just de barn ochungdomar som mest behöver idrottstimmarna som intedeltar fullt ut eller inte ens alls i idrottstimmarna. Därförmåste vi också se bredare på hur vi ska stimulera barnoch ungdomar att röra på sig.Vi har fört samtal med svensk idrottsrörelse som dri-ver idén om att vi borde få en större kontakt mellanidrottsföreningar, idrottsrörelse och skolan och på detsättet få en bredare syn på att stimulera barn och ung-domar att röra på sig på idrottstimmarna men också påden samlade skoldag vi har i svensk skola.Det finns många skolor som visar i praktisk verk-samhet, till exempel Bunkefloskolan i i ,att man kan få många goda tillfällen att regelbundet rörapå sig på idrottstimmar men också under den samladeskoldagen. Det vill vi stimulera.Det kommer vi att göra genom att till exempel satsapå att idrottsrörelsen kan få ett bättre samarbete medskolorna och via ta framgoda exempel på hur man ska stimulera skolans utveck-ling.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tycker fortfarande att det verkar rättogenomtänkt och rörigt. Vill man göra någonting skaman väl skriva kursplaner och timplaner så att det blirfler idrottstimmar i skolan samt utveckla ämnet så attbåde flickor och pojkar, de som är intresserade och desom är mindre intresserade, tycker att det är roligt medidrottsämnet. Jag ser fortfarande framför mig hur kemi-läraren organiserar laborationer utomhus på lagom lö-pavstånd från skolan. Jag tror inte att det är en lyckadväg att gå.Anf. 87 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill rekommendera attbesöka de skolor som jobbar på det här sättet. Jag vartill exempel i . Där har manjobbat med att se till att skolgården blir utformad så attdet stimulerar till fysisk aktivitet, idrott och annan typ avrörelse.Ungdomarna själva har tagit ansvar för att se till attalla ungdomar får möjlighet att göra detta . Mandiskuterar mycket medvetet. Vissa aktiviteter kanskebara lockar pojkarna. Vi måste förändra så att vi ocksåfår med oss flickorna. Det finns flera exempel på detruntomkring i landets skolor.Låt oss nu tillsammans med idrottsrörelsen och duk-tiga pedagoger sprida de exemplen för att få med oss allabarn och ungdomar och inte bara dem som är väldigtfysiskt aktiva. Där ingår att man vill satsa på extra id-rottstimmar men också att få barn och ungdomar att rörasig regelbundet under den samlade skoldagen och fåmed sig alla. Det tror jag är bra för folkhälsan.Anf. 88 är frågestunden över. Jag tackar regeringensföreträdare och samtliga som har ställt frågor i dag.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna i två mi-nuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.06.6 § (forts. från 4 §) Idrottsfrågor (forts. KrU4)Anf. 89 ():Fru talman! Vi fick en mjuk övergång från fråge-stunden i och med att den sista frågan handlade omidrotten i skolan. Det är ett ämne som vi debatteradeunder förra mandatperioden vid ett antal tillfällen. Dethar lösts på ett väldigt bra sätt i och med den satsningsom vi nu gör på idrottsrörelsen och dess möjligheter attdelta i folkhälsoarbetet i skolorna.Fru talman! Som framgått av de tidigare inläggen in-nan frågestunden handlar detta betänkande om idrott-spolitik.