prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Vi i är ju bero-ende av fisket, och själv har jag varit engagerad ifiskefrågor rätt länge och tycker att de är viktiga, mendet här ska vi nog ta i ett annat sammanhang, frutalman.Jag vill dock lyfta fram en annan motion som vilämnade in under den allmänna motionstiden. Denhandlar om hur vi gemensamt ska förvalta de gemen-samma resurser i form av materiel, i det här fallet iform av stridsbåtar, som svenska staten, vi skattebe-talare, har köpt in i ett läge då vi bedömde att vårförsvarsmakt behövde en viss mängd i den omvärlds-situation som gällde vid det tillfället.Nu har, som väl är, säkerhetspolitiken i vårt nä-rområde förändrats på det sättet att ett hotfrån ett annat land om en kustinvasion i någon störreomfattning inte föreligger i närtid. Det är glädjande,men det gör att vi får en del materiel över. Då har jaguppfattat försvarsberedning, försvarsutskott och för-svarspolitiker i övrigt som att man ska kunna användadenna materiel till annan samhällsnytta.Det var mot bakgrund av detta som vi skrev mo-tionen, som innebär att de stridsbåtar som för närva-rande disponeras av Försvarsmakten i stället borde fådisponeras av det ideella och frivilliga Sjöräddnings-sällskapet.Jag säger inte detta för att jag ska säga det, utanjag säger det för att jag vet av erfarenhet - och jag hartagit del av den statistik som finns - hur många insat-ser gör.Åsa Lindestam! Formellt har Sve-riges uppdrag att leva upp till de internationella åta-gandena i och se till att sjöräddningenfungerar. Den fungerar säkert; det tror jag nog. Mendetta är lite extra. De som blir räddade ute till sjöss avSjöräddningssällskapets båtar är nog tacksamma fördet. Jag tror att de uppskattar att man med hjälp avideella och frivilliga organisationer kan göra det lillaextra som gör att båtfolket, som är ute i våra skärgår-dar, känner en extra trygghet, framför allt eftersom dehar varit med och betalat båtarna en gång i form avskatter.Sjöräddningssällskapet har, som har sagts tidigare,mycket riktigt ett antal stridsbåtar för närvarande.Man kan titta tillbaka historiskt. Det började närsällskapet gjorde en framställan till Försvarsmaktenom att få disponera stridsbåt 90 , som den heterformellt. Försvarsmakten var inte så väldigt välvilligtinställd till detta vid första tillfället, utan frågan ham-nade hos den socialdemokratiska regeringen närBjörn var försvarsminister. Regeringenfattade alltså ett beslut och gjorde ett undantag frånden så kallade anslagsförordningen, vilket innebär attsällskapet har haft de tre första båtarna sedan dentiden.Det åtagande som sällskapet gjorde var att manskulle underhålla och sköta båtarna. Det har ocksågjorts en besiktning av FMV, och de sköts på ettutmärkt sätt. De fungerar utmärkt. Sällskapet haralltså erfarenhet av att hantera båtar i det här sam-manhanget. Och när läget blir sådant att Försvar-smakten behöver dem igen kan de så klart lämnastillbaka, men det läget har vi inte nu.Man tyckte att det fungerade så bra och att mangjorde en sådan samhällsnytta att man gjorde en nyframställan till regeringen. Då fann regeringen mycket väl skulle kunna låna ut dem, men dåskulle man ta ut en avgift för dem. Om jag har förståttdet rätt är det alltså en kostnad som bokföringsmäs-sigt finns i statens böcker som innebär att de kostar enviss summa. Men om jag förstår det hela rätt kostarde lika mycket om de ligger på land som om de an-vänds och någon annan betalar driften, och det gör juSjöräddningssällskapet i det här sammanhanget.Åsa Lindestam sade att påstår attdet finns gott om resurser. Ja, det är klart att det finnsgott om resurser i den meningen att vi upprätthållervåra internationella avtal, men om vi tar bort allabåtar som har lånat ärdet klart att det blir lite osäkrare att vara på sjön. Dettar kanske lite att få den hjälp som manbehöver om olyckan skulle vara framme.Jag tycker dock att ett enhälligt utskott har skrivitganska bra. Det är inget tillkännagivande - det kanman väl knappast räkna med - men det är en skriv-ning där man, tycker jag, håller med om vad vi skri-ver i vår motion. Man skriver också att det inte ärriksdagen som äger den här frågan utan att det ärregeringen själv som hanterar sina förordningar - detvisste vi i och för sig innan. Men det hade inte gjortnågot om man hade varit lite tydligare och talat omför regeringen att det kanske nu är tid för, i det härfallet, Försvarsdepartementet att ta kontakt med Nä-ringsdepartementet, om man nu av formella skältycker att kostnaden, inom parentes, ska belastas där.Det skulle man kunna göra, tycker jag. Det är ett litetråd. Gör man detta tror jag att man hittar en lösningpå den här frågan.Fru talman! Min fråga till i första hand är: När bedömer utskottsmajoriteten att rege-ringen kan sätta sig ned och ta de här diskussionerna?När kan man börja förhandla om ett avtal om att lånaut de här båtarna till ?Jag tror att vi alla är överens om att vi inte skaförhindra denna samhällsnytta utan snarare stimuleraden. Vi behöver fler frivilliga organisationer, intefärre.Anf. 189 ():Fru talman! sade i sitt anförandeatt arbete var värdefullt. Samtidigtpassar hon på att citera från . Han har sagt att dessa tio båtar som man harlånat av försvaret inte behövs för . Minfråga är då: Anser att dessa tio båtarbehövs för eller inte?Om det här förslaget går igenom kommer ,, , och att stå heltutan räddningsbåtar. , , , och får reducerad kapacitet.Fru talman! Om någon hamnar i nöd i närheten avden svenska kusten och får i väg ett nödrop tar det i medeltal innan man bli räddad. Omman befinner sig på internationellt vatten tar det imedeltal . Det är betydligt snabbare än dentidsgräns som regeringen och har sattupp, tre respektive sex timmar.I dag är det närmare tusen frivilliga och ideellt ar-betande sjöräddare som arbetar dag och natt på sjö-räddningens olika verksamhetsplatser i . Sjö-räddningen är inblandad i av alla sjöräddningari Sverige.I lilla Hörvik i finns det två sjörädd-ningsbåtar. Det rör sig om ideella och engagerademänniskor som gör ett fantastiskt arbete. 2002 rädda-des över 100 människor. Över 2 000 människor räd-dades från allvarligt läge.Fru talman! Jag vill här uttrycka min frustrationöver att Försvarsmakten helt plötsligt vill ta ut 2½miljoner kronor i hyra för dessa tio båtar som gör en ovärderlig samhällsnytta helt utan kostna-der för samhället.Såvitt jag förstår har skattebetalarna redan betalaten gång för båtarna, och inte heller är det för att för-svaret behöver båtarna. Så allvarligt är ju inte lägetför som tur är. Alternativet blir förmodligenatt båtarna läggs i malpåse, som det så vackert heter.Det här är verkligen slöseri med gemensamma medel.I värsta fall kommer kanske båtarna i stället att avytt-ras, och vi har ju sett avskräckande exempel på hurdet kan gå till när man säljer ut försvarsmateriel.I mitt eget hemlän blir resultatet att sta-tionen på läggs ned. Att samla in ihyra för den båten är inte realistiskt. Det ärett slag i ansiktet på de människor som jobbar ideelltmed den verksamheten och som skänker pengar.Denna båt har medborgarna redan betalat för.Fru talman! Jag ska läsa upp vad som hände undernågra dagar i , och det gällerHasslöbåten. Det är fråga om snabba, viktiga insatsersom räddar både båtar och liv. ": fått telefonsamtal från en fri-tidsbåt, som höll på att driva i land på Flötan.Snabbt iväg och kopplat tross. Dragit till Hasslö.Sydostlig vind , klart.30 maj: Fått telefonsamtal från MRCC om en litennöjesbåt på grund mellan och Bollö. Dragitloss utan några skador. Båten kunde gå vidare föregen maskin.31 maj: En liten öppen båt gått på grund mellanAspö och Bollö. fått båten flott och de kun-de gå för egen maskin. "Fru talman! Även om det kan finnas en liten öpp-ning i utskottets skrivning är det inte tillräckligt.Utskottet borde ha uttalat sitt stöd för att även i fortsättningen ska ha möjlighetatt använda dessa båtar som försvaret inte behöver, ienlighet med det avtal som finns till gagn förmänniskor som råkat illa ut på sjön och för att räddaliv och egendom.Anf. 190 ():Fru talman! satt en ensam mani sin båt utanför . Motorn hade gått sönder.Tiden gick. Hur skulle detta sluta? Detvar ute på öppet hav. Tack vare Sjöräddningssällska-pet blev den här mannen hämtad till land. Det var minsvärfar. Då tror jag att alla som just nu lyssnar kanförstå att jag har starka känslor för att ska få det stöd som det behöver.Jag vill understryka det som ochflera andra har sagt om hur viktiga insatser dettasällskap gör. Man har 50 statio-ner längs kuster och insjöar, ett nittiotal båtar och 700frivilliga besättningsmän som dygnet runt står tillförfogande. De flesta insatser gjordes ,och det var betydligt fler än vad , för-svaret och andra gjorde - och detta utan statliga bi-drag.Det som håller på att hända är ett stort misstag,bara för att Försvarsmakten vill ha ytterligare in2 . Det är slöseri att inte användadessa stridsbåtar på det sätt som de används , ominte Försvarsmakten behöver dem.Åsa Lindestam sade tidigare att om man vill lånabåtar får man betala för det. Det är bara det att dessabåtar är betalda av skattebetalarna.Vems är då ansvaret för att reda ut den här frå-gan? Jag ställde frågade försvarsministern här i kam-maren. Då svarade hon att det är somhar det ansvaret. Jag begärde en utredning av Riksda-gens utredningstjänst. Då fick man till svar från att detta är en fråga mellan och Försvarsmakten. har inte resurser för detta, sade man - tvärte-mot det besked som har lämnat.Jag fick också veta att Försvarsmakten har betalatbåtarna, men till följd av omställning och förnyelsehar man inte längre behov av dem. Detta är också ettpåstående som går tvärtemot den PM som Försvar-smakten har skickat till försvarsutskottet där manhävdar att båtarna inte är övertaliga, och möjligen kanen av båtarna lånas ut i fredstid.Det har väckts två bra motioner i sammanhanget,en av och en av flera. Jag tycker faktiskt att försvarsutskottet hargett ett bra svar på dessa motioner. Utskottet sägernämligen att det är regeringen som äger ansvaret fördenna fråga. Då vill jag uppmana regeringen att tadetta ansvar och rätta till det här förhållandet.Staten kan inte uträtta allting. Vi måste vara räddaom de ideella insatser som människor gör. I stället föratt skicka räkning till dem behöver de uppmuntranoch stöd. Regeringen kan se till att denna fråga blirlöst genom att befria dem från att betala dessa kost-nader som redan är betalda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § betänkande 2002/03:TU5Sjösäkerhet (prop. 2002/03:109).Anf. 191 ():Fru talman! Kammarens ledamöter står nu infören debatt om trafikutskottets betänkande nr 5 /03 om sjösäkerhet. Betänkandet inklu-derar följdmotioner och motioner rörande sjösäkerhetmed mera från allmänna motionstiden hösten 2002.Den gångna vintern har med all önskvärd tydlig-het visat vilken aktualitet frågor om sjösäkerhet har ursåväl ett lokalt och regionalt som globalt perspektiv.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till en nyfartygssäkerhetslag, lagstiftning för genomförande avEG-direktiv och även viss annan lagstiftning på sjö-fartsområdet. Utskottet anser att flera frågor är ange-lägna att noga följa. Exempel på sådana är att densmåskaliga fiskerinäringen självklart inte ska drabbasnegativt till följd av lagförslagen, liksom att arbets-marknadspolitiska beslut och regler som bland annathar att göra med kollektivavtal naturligtvis alltid skaföljas.Ett avsnitt i betänkandet tar upp miljö- och säker-hetsfrågor med anledning av en rad motionsförslag.Utskottet vill här betona vikten av att arbetet meddessa frågor drivs vidare på alla plan. Inte minst börfrågan om klassificering av som särskiltkänsligt havsområde, PSSA, leda till resultat,och utskottet utgår från att regeringen ser till att såsker. Utskottet anser också att Sjöfartsinspektionenssjälvständiga ställning bör tydliggöras än mer än idag.Fru talman! Avslutningsvis ska jag säga några ordom de motionsyrkanden och den reservation somberör förlisning. Senast denna frågadebatterades här i riksdag, ,avstyrktes samtliga yrkanden med krav på en ny ut-redning. behandlas, vid sidan av motion, en exakt identisk motion som den somredan avstyrkts av riksdagen.Vi kan konstatera att ansvaret för denna fråga idagsläget ligger på regeringens bord, helt i linje medtidigare fattade beslut. har överlämnatfrågan för bevakning med mera för att om det bliraktuellt väckas för eventuellt ny prövning av riksda-gen. Någon anledning eller något motiv till ett utta-lande av av den innebörd som begärs imotionerna anser inte utskottet finns och avstyrkerdärför desamma.Till betänkandet har fogats totalt fyra reservatio-ner.Med denna korta sammanfattning av utskottetsbetänkande, fru talman, stannar jag och låter debattö-rerna komma till tals.Anf. 192 ():Fru talman! Jag vill särskilt lyfta fram ett parpunkter i trafikutskottets betänkande om bland annatsjösäkerhet, nämligen vikten av att värna Östersjönskänsliga havsmiljö samt betydelsen av att värna små-företagandet inom fiskerinäringen.I början av november förra året lämnade den en-kelskroviga oljetankern med 77 000ton eldningsolja i lasten. På sin väg ut genom passerade hon den svenska kusten. Två veckorsenare förliste Prestige utanför den spanska kusten,och en mycket stor del av oljelasten läckte ut. Dettablev en katastrof av stora mått.Om Prestige hade förlist i i stället förutanför hade katastrofen i stället varitett faktum i våra vatten. En kuststräcka motsvarandeden mellan och hade då täckts avoljesörjan. Vilka konsekvenser det hade fått för djur-och växtliv, turistnäring och inte minst fiskerinäring-en kan vi nog inte ens föreställa oss.Prestige var, som de flesta i denna kammare nogvet, inget enstaka fartyg i den känsliga Östersjön.Oljetankar som rensas rakt ut i havet är vardag, ocholjetransporterna med ofta undermåliga fartyg äromfattande. Statistiskt sett borde det enligt den finskastatens tekniska forskningsanstalt inträffa två kolli-sioner i . Åtminstone det ena avdessa fartyg är en oljetanker, enligt dessa beräkning-ar. Det krävs mer än tomma ord och löst formuleradeambitioner för att minska riskerna för en oljekatastrofi Östersjön.Vi moderater har tidigare i miljö- och jordbruks-utskottet tagit upp frågan om att klassa somett särskilt känsligt havsområde. Tyvärr förefallerregeringen inte ta frågan på det allvar den förtjänar.Sverige måste höja profilen och agera kraftfullt för attfå till stånd gemensamma regler för sjöfarten inomEuropeiska unionen. måste också vara pådri-vande i internationella organ för att strängare säker-hets- och miljökrav införs för sjöfarten.I vår reservation understryker vi vikten avsträngare regler för att åstadkomma säkrare fartyg.Det gäller inte minst dubbelskrov för fartyg medmiljöfarliga laster.Reglerna för fartygsleder genom känsliga hav-smiljöområden måste skärpas, och ett system medmiljölotsar för övervakning och kontroll av lastfartygsom trafikerar bör införas.Regeringen försummade tillfället att hosIMO ansöka om klassificering av somsärskilt känsligt havsområde. Nästa tillfälle för ensådan ansökan är inte förrän . Fem EU-stater lämnade in sina ansökningar om skydd av sinarespektive kustområden . var som sagtinte ett av dem. Så länge frågan inte prioriteras högrekan vi bara innerligt hoppas att den finska statenstekniska forskningsanstalts statistiska beräkningarinte får några verkliga incidenter att grunda sina be-räkningar på.Jag vill, fru talman, lyfta fram frågan om småfö-retagandet inom fiskenäringen. Regelförenklingar ärför oss moderater i grunden positivt, och det finnsnågot gott i ambitionen att förenkla regelsystemetgenom att låta arbetsmiljölagen gälla även ombord påfartyg.Enligt vår mening finns det dock en risk att rege-ringens förslag leder till att det småskaliga fisketytterligare försvåras, vilket vore mycket olyckligt.Förhoppningsvis är detta inte vad regeringen efter-strävar.Vi moderater har i betänkandet reserverat oss pådenna punkt. Enligt vår mening måste särskild hänsyntas till de speciella förhållanden som gäller på fiske-fartyg, och lagstiftningen måste utformas på ett sättsom inte missgynnar småföretagandet inom fiskerinä-ringen.Avslutningsvis, fru talman, står vi givetvis bakomvåra reservationer, men jag vill för Moderaternasräkning yrka bifall endast till reservation nr 1.Anf. 193 ():Fru talman! I kvällens debatt tar vi upp regering-ens proposition om sjösäkerhet. Från trafikutskottetssida är vi till största delen överens om de flesta åtgär-der för att stärka sjösäkerheten, vilket är glädjande. Ibetänkandet tas även upp kraven på att stärka som särskilt känsligt havsområde.Det är också värdefullt att det i propositionen gesrättighet för en att lämna sin befattning om-bord på ett fartyg om det till exempel är på väg in i enkrigszon eller till en hamn där det finns farliga smit-tosamma sjukdomar, såvida inte han eller hon vidanställningen gått med på att gå i de aktuella område-na. Även när ett fartyg har sådana brister att sjöman-nen kan antas bli utsatt för allvarlig fara har sjöman-nen rätt att frånträda sin befattning. Det är viktigt attdetta slås fast, för det har varit aktuellt med sådanaområden ganska , som är väl bekant. Det härinnebär också att sjömannen inte förlorar sin anställ-ning utan då självfallet har rätt att erbjudas en ompla-cering.Fru talman! Det är ytterst viktigt att sjösäkerhetenstärks, inte minst mot bakgrund av de tragiska far-tygsförlisningar som skett , senast M/SPrestige utanför . Där framkom detockså stora brister i ledarskapet i när detgäller hur man skulle förfara i själva räddningsarbetetfrån de lokala och statliga myndigheternas sida. Ge-nom långsamhet i handläggandet och vägran att taemot fartyget i hamn eller i skyddad vatten förvärrademan skadorna, och vi fick en stor oljekatastrof utan-för Portugals kuster. hade strax förehaveriet, som är väl bekant i kammaren, varit i Öster-sjön.Fru talman! Självklart måste allt göras från densvenska och regeringen och de svenskamyndigheterna för att något liknande aldrig ska kun-na inträffa i exempelvis och övriga svenskaeller nordiska havsområden. Olika åtgärder och för-slag som kan förhindra olyckor måste drivas starktbåde nationellt och internationellt. Någon senfärdig-het från regeringens sida i detta arbete får inte accep-teras.Fru talman! Låt mig å andra sidan ge exempel påett framgångsrikt internationellt beslutsarbete. Ettmycket glädjande beslut har fattats och en bra åtgärdhar antagits vid i december2002. Det gäller kravet att införa transpondrar föroljefartyg. Denna åtgärd kommer att kunna innebäraen stor förbättring av sjösäkerheten. Detta nya regel-system avses träda i kraft . Innebördenblir då att alla fartyg i internationell trafik senast den31 ska vara utrustade med AIS-transpondrar där man kan lokalisera, identifiera, varjefartyg både från land och från andra fartyg. Härige-nom, fru talman, får vi ett övervakningssystem försjöfarten som liknar det som finns för flygtrafiken,där olika flygledningscentraler kontrollerar och över-vakar trafiken. Då blir det möjligt att övervaka sjö-farten från olika ledningscentraler och även att kunnaslå larm och förhindra eventuell olyckor i ett tidigtskede.För några år sedan trodde jag inte det var möjligtatt det på så skulle gå att genomföra ett sådanthär internationellt system med transpondrar. blirdet verklighet på fartyg senast den 31 december 2004.Mycket bra internationellt arbete har lagt grunden fördetta framgångsrika beslut.I reservation 2, som är gemensam för ,, kd och c, tas det upp åtgärder om attbättre kunna skydda miljön i . Det är medbeklagande som vi i reservationen konstaterar attregeringen försummat tillfället att inläm-na en ansökan till IMO om att klassificera Östersjönsom PSSA. Först är det nu möjligt attlämna in en ny ansökan. konstaterar vi attfem andra EU-länder agerade tillräckligt snabbt och itid hann lämna in ansökan till IMO. De fick skydd försina respektive kustområden.Vi tar även i den här gemensamma reservationenupp kravet i partimotion på införande avett system med miljölotsar för övervakning och kon-troll av lastfartyg som trafikerar . Det ärglädjande att det här kravet är så brett förankrat blandmånga partier. Jag vill, när det gäller miljölotsar,påminna om att det finns med som ett åtgärdsförslagbland tre som är aktuella för PSSA-åtgärd enligt denrapport som har lämnat och som ut-skottet har tagit del av tidigare.I reservation 1, som är gemensam för ,och kd, tas de särskilda förhållandensom råder på fiskebåtar upp. Där finns ett förslag tilländring av det så kallade arbetsdirektivet. I reserva-tionen bedömer vi, i likhet med ett antal remissinstan-ser, att det finns svårigheter med att tolka vad somegentligen avses med 48-timmarsregeln. Dessutomframhåller vi i reservationen det tveksamma i attsamma lagstiftning ska reglera för yrkesgrupper somhar så skiftande villkor som sjömän och yrkesfiskare.Vi föreslår i reservationen att regeringen uppmanasåterkomma till med ett förslag i enlighetmed vad vi framför i denna reservation, vilket ocksåöverensstämmer med remissinstanserna och därmedockså Lagrådet.Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 1 och 2.Anf. 194 ():Fru talman! Så fort en allvarlig olycka inträffar tillsjöss ställs det, helt naturligt, skärpta krav på sjösä-kerheten. Sedan faller olyckan lätt i glömska, och detlångsiktiga arbetet med att ständigt höja säkerhetenhamnar i skymundan. Vi måste ta sjösäkerheten påallvar. välkomnar regeringensförslag till ny fartygssäkerhetslag. Men denna kortatid i talarstol måste jag tyvärr använda tillatt påpeka de saker som borde gjorts annorlunda, ellerbättre, av regeringen. Jag yrkar bifall till reservation 1men står givetvis även bakom reservationerna 2och 3.I reservation 1 instämmer vi i kritikmot risken att lagstiftningen kommer att göra livetalltför komplicerat för fiskerinäringen. Fiskeriverkethar ju i samband med remissen hävdat att arbets- ochvilotidsreglerna kommer att skapa problem för fisket.När det gäller hamninspektioner menar vi att följ-derna av en fartygsinspektion inte får bli att en hamnlider svår skada ekonomiskt. Här är inte lagstiftning-en tillfyllest. Vidare har vi kristdemokrater i reserva-tion 1 fått stöd i vår uppfattning om det så kalladearbetstidsdirektivet, som majoriteten tänker införatrots alla oklarheter det innebär. Lagrådet ifrågasattedenna regel, som säger att maximal arbetstid får varahögst i genomsnitt under ett år.Flera av remissinstanserna tolkar konsekvenserna avregeln på helt olika sätt. Sjöfolk och samt upp-ger att förslaget är både orealistisktoch okontrollerbart. Likväl tänker majoriteten genom-föra detta. Vi kanske kan få någon förklaring avtill exempel . Vi föreslår i reser-vation 1 att regeringen får som bakläxa att övervägaom regeln är nödvändig över huvud taget och i så fallåterkomma med ett tydligare och bättre lagförslag.I reservation 2 kritiserar vi regeringen för flerasaker. Det första är att själv-ständighet måste förstärkas gentemot den affärsdri-vande myndigheten . Denna uppfatt-ning har vi drivit i , men är detlång väg kvar.Den andra kritiken handlar om miljöarbetet förÖstersjön. Det har drivits för långsamt av regeringen,tycker vi. Ett konkret förslag som vi har är att återin-föra det tidigare systemet med investeringsbidrag förkatalysator till fartygen. Detta skulle till en låg kost-nad för staten ge väsentliga bidrag till miljön. Krist-demokraterna har också i flera sammanhang argu-menterat för som ett svavelfritt hav. Det gåratt köra fartyg på olja som är näst intill svavelfri, mendet kostar.Jag vill ge ett exempel. gjordejag praktik på ett fartyg i . Fartyget hade enrutt som tog , och jag följde bara med denvecka som det gick runt i . Även om dethade varit lockande att följa med till hadejag inte tid med det . Jag roade mig tillsam-mans med "chiefen", eller maskinchefen, som detfram till nu har kallats - efter att lagen har trätt i kraftska det ju heta teknisk chef, men jag tror i alla fall attordet chief kommer att användas även i fortsättning-en.