prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — De rör sigmellan länder i tredje världen eller inom länder itredje världen.Internflyktingarna, flyktingar som har tvingatsbort från hus och hem i sitt eget land men som fortfa-rande försöker överleva någon annanstans i landet,har en mycket utsatt situation. Vi menar att Sverigegenom internationella forum aktivt måste lyfta framinternflyktingarnas utsatthet och föra upp den på deninternationella dagordningen, så att frågan belysesoch aktualiseras och inte glöms bort. Framför allt börvi flytta fokus när vi diskuterar flyktingproblem, frånde relativt små problem som finns i till deoerhörda problem som finns i fattiga delar av världen.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservatio-nerna 25 och 26.Slutligen: har talat på ett oerhörtbra sätt om reservation 22, som också Vänsterpartietstår bakom. Det handlar om kvinnors rättigheter, dethandlar om rätten att bestämma över sin egen kropp.Det handlar om rätten till fri abort. Rätten till abort påkvinnors egna villkor är en avgörande fråga för att slåmot det system av könsförtryck som genomsyrar helavärlden. Kvinnor underordnas på i princip alla sam-hällivets områden överallt i världen.Vi kan slå oss för bröstet och tycka att vi harkommit en bit på väg, och det har vi, för förtrycketser värre ut på andra håll, men förtrycket existerar härhemma också. Det är därför viktigt att lyfta fram ettkönsperspektiv på både fattigdom och de problemsom världssamfundet står inför att lösa.Jag vill också instämma i reservation 23, där mankräver kraftigare åtgärder för att undanröja diskrimi-nering på grund av sexuell läggning eller könsidenti-tet. Också där ser vi tydligt hur människor som intebegått något annat brott än att älska en annan personav samma kön systematiskt förtrycks och förvägrasmänskliga rättigheter.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att lägga märke tillatt som han kan få för attattackera tar den möjligheten, oavsett vilketärende vi debatterar. Vi övriga har faktiskt här i dagdiskuterat att stärka FN. Vi tror på FN därför att vibehöver det, men använder genomgående sin tidtill att attackera . Det är ju ett faktum att ärden enda makt som finns kvar av de två stora systemsom fanns tidigare.Jag vill inte på något sätt försvara , varken istort eller i smått - det finns många brister där - menjag kan ändå konstatera att delar värde-ringar när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati,öppenhet och rättssamhälle, i praktiken i alla avseen-den. Detta attackerar hejdlöst, medan han aldriglyfter fram problematiken med de länder i andra delarav världen som över huvud taget inte delar våra vär-deringar.Lars målar alltså världen i svarta och vitarutor och attackerar den del av världen vars värde-ringar de flesta här i kammaren instämmer i. Jag villdå verkligen undanta de brister som finns, men vimåste ändå se de värden som också finns och pågrundval av vilka värderingar man agerar i olikasammanhang.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det här är en mycket intressant dis-kussion, och jag är glad för att tarupp den. Frågan är: Vilket är det största hotet mot eninternationell rättsordning som bygger på demokratioch mänskliga rättigheter ? Visst finns detmånga diktaturer, och vi är entydiga och ibland ocksåväldigt överens mellan kristdemokrater och vänster-partister i att fördöma diktaturer och deras sätt attförnedra och förtrycka människor och förvägra demderas rättigheter. Men det stora problemet är attvi har en supermakt som ställer sig ovan alla interna-tionella lagar och regler.Denna supermakt har de ekonomiska och militäraresurserna att göra så. Då säger man sig, och det på-står också : Men det är en super-makt som vi har värdegemenskap med. Man frågarsig då: på vilket sätt?Det kan ju knappast gälla dödsstraffet. Jag vet attHolger är en klockren, stenhård motstån-dare till dödsstraffet. I utdöms dödsstraff till ochmed mot minderåriga och mentalt sjuka.Det kan knappast heller gälla klassklyftorna ochden enorma segregering som det amerikanska sam-hället präglas av, för om vi skulle ha ett sådant sam-hälle i är jag säker på att stå på rätt sida och bekämpa detta.Det kan knappast gälla miljöfrågorna och av . Det kan knappast gällafolkrätten, där struntar i omvärlden och be-stämmer utifrån sin egen styrka. Det kan knappastheller gälla den ,som jag tog upp som ett exempel.Det kan inte heller gälla kärnvapenupprustningen,för därvidlag är och jag överensom att kärnvapennedrustning vore det enda rätta.Det kan knappast heller gälla inblandningen i and-ra länders interna affärer i eller hotenom militärt våld mot Kuba.Jag tror inte heller att det kan gälla stödet till dik-taturer över hela världen. , - detfinns mängder av stater som stöds av i dagslä-get.Jag tror inte heller att det kan gälla tullarna på enmängd olika områden, och jag tror inte att det kangälla synen på rättssamhället när svenska medborgaresitter fängslade på Guantánamobasen utan rättegång.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag vill ge alldeles rätt iden här uppräkningen. Den var helt korrekt. Men mankan vara lite mer nyanserad. Det finns andra sakerockså att nämna utöver det som nämndes här, men dettillerkänns aldrig denna ensamma superstat.Jag och många andra är ändå tacksamma - omman får uttrycka historien på det sättet - att det varden superstaten som vann och den andra som gick ikvav 1989. Hade det varit omvänt hade vi stått härmed helt andra bekymmer - enligt min uppfattningvärre bekymmer.Lars använder samma metod när det gällerMellanösternkonflikten. attackeras Israelför sina problem. Det ska man göra, men man kanvara lite mer nyanserad. inväntar i princip varjeny självmordskandidat innan slår till. Dettatalar aldrig någonsin om i sammanhanget. Detfinns bara en svart sida i denna konflikt.Jag tror att vi som land vid sidan om bör vara litemer nyanserade och lägga ansvaret på båda parter.Det finns människor som har krav på mänskliga rät-tigheter på båda sidor. Båda regimerna bör hållas hårtfrån vår sida så att vi kan få se en väg mot en fredliglösning. ser vi en ny självmordskandidat närplanen har lagts fram, och då är där igen. Vibehöver inte eskalera konflikten utan vi behöver haen mer nyanserad syn även från svenska talarstolarnär det gäller Mellanösternkonflikten.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag vill tacka föratt han instämmer i den uppräkning jag gjorde. Det ären tydlig positionsförflyttning, eller åtminstone ettförtydligande, av politik gente-mot den amerikanska supermakten.Vad gäller grunden till konflikten mellan Israeloch måste man vara otvetydigt klar. Grun-den ligger, enligt FN:s resolutioner, enligt säkerhets-rådets resolutioner, enligt otaliga resolutioner i gene-ralförsamlingen, hos ockupationsmakten. Det är därsom grunden för konflikten finns, och det är där somnyckeln till dess lösning finns. Om man glömmer bortdetta och gör något slags kålsuparteori och säger attpalestinier och israeler är lika goda kålsupare, att detska ställas krav på bägge sidor, gör man sig skyldigtill ett oförlåtligt brott; man missar möjligheten attundanröja själva orsaken till konflikten. Det innebärinte att man någonsin ska uttrycka någotslags acceptans eller förståelse för terrordåd eller försjälvmordsbombningar. De ska alltidbrännmärkas. Det finns inget försvar för den typen avbrottslighet som riktar sig mot oskyldiga civila.Men, fokus får inte flyttas från hur vi ska lösakonflikten. Grunden för detta ligger i ansvaratt dra sig tillbaka från ockuperat territorium, slutamed det militära övervåldet mot palestinier, sluta medtrakasserierna och förtrycket som drabbar palestinierdagligen. Det är så vi kan komma närmare en fredligtvåstatslösning mellan och Palestina.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det är väl tydligt att intebara har tagit på sig skygglapparna utan möjligenockså en svart lapp för ena ögat. Det är alldeles up-penbart att här i kammaren lade ned oänd-ligt mycket tid på att räkna upp tillkortakommanden iden stora demokratin . Det finns många fel där,och jag är beredd att erkänna det, men det finns ocksåen värdegrund vi delar med den demokratin, en synpå mänskliga rättigheter och möjligheter för denenskilda människan att komma till sin rätt även idiktaturer som , , det befriade Irak.Det finns massor med andra exempel. oändlig tid åt detta.Samtidigt handlar den här debatten om FN, FN-systemets tillkortakommanden och vad vi kan göratillsammans för att få ordning på det. Vi har ocksåtalat om folkrätten. ägnade också rättmycket tid åt att säga att det stod mellan en vildaväs-ternmodell och den nuvarande tillämpningen av folk-rätten. Jag skulle vilja fråga samma frågorjag tidigare från talarstolen ställde till de socialdemo-kratiska ledamöterna. Vad skulle göra, ochvad tycker är rimligt att göra, i Rwanda-fallet? Var det rätt av världen att titta bort när FN:ssäkerhetsråd var förlamat? För egen del tycker jaginte det. Någon borde ha agerat. Hade gjort detsjälvt, hade något annat land gjort det självt, hade jagvarit för det. Hur hade reagerat? Hur skaman ställa sig om det inträffar en liknande situation iBurundi eller i ? Vad skulle viljagöra i det fallet?Anf. 140 () replik:Fru talman! säger att harmånga fel men att vi delar en värdegrund. Jag kanupprepa samma frågor till som jagställde till . Bygger denna värde-grund på dödsstraffet, klassklyftorna, miljöfrågorna,, folkrätten, , kärnvapenupprustningen, inblandningen iLatinamerika, stödet till diktaturer, tullarna, bristenpå frihandel eller synen på rättssamhället? GöranLindblad nämnde faktiskt rättssäkerheten. Det är denrättssäkerheten som just nu är utsattför i form av att han är fången på Guantánamobasenutan rättegång, utan att ens ha blivit offentligt ankla-gad för någonting, och därmed utan möjlighet attförsvara sig. Han sitter inte som krigsfånge men inteheller som civil, och därmed är han fråntagen allarättigheter tillsammans med sina 800 medfångar.Vidare har vi de svenska medborgare som från-togs sina finansiella tillgångar på grund av att USApressade fram ett beslut i sanktionskommittén i FN.Det innebar att deras finansiella tillgångar frystesutan någon bevisföring, utan att de egentligen varanklagade för någonting annat än att påstod attde hade terroristanknytning. Det är en anklagelse somUSA sedan har tagit tillbaka.Det finns många skäl till att vara orolig för attUSA:s makt förstärks. Därför måst vi ha FN. Vimåste utveckla FN-systemet. Vi måste utveckla enmotmakt.I Rwandafallet står jag bakom Carlssonrapporten.Den är mycket tydlig i sin kritik av hur FN brast i sittagerande, men den också är tydlig med att man intekan acceptera att länder springer före med att användamilitärt våld eftersom man då har gett efter för derastolkning. Gör man det i ett fall kan man inte komma iefterhand och kritisera ett annat fall. Har vi givit efterför tolkning i ett fall, kan vi också ge efter förUSA:s tolkning och syn på andra diktaturer och pånär militärt våld ska användas. Dit vill jag inte kom-ma.Anf. 141 () replik:Fru talman! Det råder inget tvivel om att LarsOhly har plockat fram en massa argument från detgamla i den hållning som ochhans parti har haft genom decennier när det har gälltden stora demokratin . Jag undrar, liksom HolgerGustafsson undrade, hur det skulle ha sett ut i världenom hade vunnit det . Hadevi då över huvud taget kunna tala om mänskliga rät-tigheter? Hade det då funnits kvar något FN? Jag trorabsolut inte det.Trots att har gjort en lång lista där detfinns vissa punkter där jag delar uppfatt-ning när det gäller tillkortakommanden för ,finns det betydligt längre listor. har säkertsuttit på kammaren och letat för att få ihop den långalistan, men jag garanterar att jag på ganska -men det medger inte repliktiden här - kan komma påen mycket längre lista med fördelarna med det demo-kratiska öppna systemet, där man själv kan kritiseraförhållanden, som dem på Guantánamobasen, ellerdet egna landets utrikespolitik, vilket inte är möjligt idiktaturstater.På samma sätt måste också enögdheten och lap-pen för ögat komma bort när det gäller . Världen måste sätta press på bådasidor. Man måste få stopp på självmordsbombare,men där man också måste hindra skurkstater ochterroristregimer från att skicka pengar till självmords-bombare eller för att finansiera olika typer av terro-rism. På samma sätt ska man klara ut att skalämna ockuperat område.Det är denna enögdhet, arvet från det ,som gör att varken ser eller tänker klart idet här fallet.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag ska med glädje lämna över listan.Jag har nämligen författat den här i talarstolen medanHolger gav sin första replik. Den ska snartGöran få som ett litet tack för den här de-batten!Fru talman! Man vet när man har vunnit en debatt.Det gör man till exempel när motståndarna börjarbeskylla en för sådant som har hänt historiskt. Då harman oftast vunnit. Då tryter argumenten om nuläget.Då tryter argumenten om den värld vi har att hantera idagsläget. Då vänder man sig bakåt och säger: "Nistödde . kommunistiska parti har gjorten mängd olika felaktiga ställningstaganden genomhistorien. Ni är därför inte trovärdiga nu heller." Dettar man till när argumenten inte räcker till för atthantera dagens verklighet. Därför, fru talman, har jagegentligen inte så stor anledning att bemöta GöranLindblad, därför att han har redan genom sin debat-teknik gett mig rätt.Men han sade också i fråga om enögdheten mel-lan och att vi måste ställa oss på bäg-ge sidor. Det är sant! Vi måste ta avstånd från alltorättfärdigt användande av våld som förekommer,både av palestinier och av israeler. Men vi får aldrigglömma fokus, nämligen att grunden till konfliktenligger i övervåld och ockupation, precissom mängder av FN-resolutioner har pekat ut. Jagantar att också står bakom dessa.Då är det viktigt att inte förskjuta fokus till atthandla om något annat än grundfrågan, nämligen attfred och säkerhet mellan och kanskapas först den dag som drar konsekvensernaav FN:s resolutioner och drar tillbaka sin ockupa-tionsmakt, drar tillbaka sina militära styrkor frånpalestinskt territorium och ger palestinierna rätten ochmöjligheten till en egen stat.Anf. 143 ():Fru talman! FN spelar en viktig roll i det centralaarbetet för att upprätthålla fred, att främja mänskligarättigheter och att hjälpa till vid katastrofer och lösakonflikter. Den roll FN har är viktig. Den bör intebara värnas. FN:s roll i det globala krisförebyggandeoch krishanterande arbetet måste också stärkas.De dramatiska uppgifter som pe-kade på i sitt anförande visar tydligt att vi behöver enstark internationell organisation som är slagkraftig,effektiv och samlande. Jag ser ingen annan organisa-tion som kan axla den manteln än FN.Sverige har av tradition en hög profil i arbetetmed att värna FN. Den bör behållas och ytterligaretydliggöras.Det är viktigt att slå vakt om de verktyg som FN-systemet givit upphov till. Det är för det första deninternationella brottmålsdomstolen. För det andra börden internationella lagstiftningen reformeras, inteminst med tanke på att terrorismen kommit in och attdet inte enbart är stater som är krigförande parter. Fördet tredje bör det arbetas vidare med ett genuspers-pektiv i FN för att nå en mer jämställd värld. För detfjärde måste FN-systemet reformeras i meningen attbli mer effektivt i sitt arbete. För det femte måste FNockså fungera bättre som motor i arbetet med attskapa en rättvisare värld utan fattigdom och ekolo-gisk utarmning. Motiven är både solidariska ochsäkerhetspolitiska.FN har satts på hårda prov under den senaste tideni sin roll som fredsfrämjare i fallet , som delvisredan har diskuterats här. Trots att vägrade gåvia FN, i strid mot folkrätten, och i återuppbygg-nadsarbetet tycks betrakta FN enbart som en huma-nitär hjälporganisation, vill jag påstå att FN har häv-dat sig väl. Alltfler konflikter har lösts via FN, flerhar vänt sig till FN och utvecklingen av folkrätten hargjort att FN har fått en mer betydelsefull roll. Jag ser,som jag sade inledningsvis, ingen annan organisationän FN som kan ha den rollen. Det gäller nu för oss attfå amerikanerna att förstå att de också har behov ochnytta av ett effektivt FN.FN måste nu komma in i ansvaret för återupp-byggnaden av demokrati och mänskliga rättigheter iIrak och få den ledande rollen. Det är oerhört gläd-jande att diktaturen under nu harfallit, som utskottet enhälligt uttrycker det. Att nufrån sida i efterhand stryka ett streck överfolkrättsbrottet och gå vidare som om ingenting harhänt skulle allvarligt försvaga FN:s ställning ochrespekten för FN-systemet, och det skulle ge denenda supermakten alibi för att agera efter egetgottfinnande.Det går inte att å ena sidan tala väl om att stärkaFN och å andra sidan hävda att man nu ska stryka ettstreck över det som har varit och gå vidare i återupp-byggnaden av med i den ledande rollen.Det är att underminera den internationella organisa-tionen och det fredsfrämjande arbetet. börarbeta för att FN kommer in i ansvaret för återupp-byggnaden i och arbetet på att fortsätta att stärkaFN. Det arbetet måste gå vidare.I det betänkande som vi nu behandlar behandlasde motioner som har lagt och som tarupp de förändringar och förstärkningar av FN somCenterpartiet vill se driva. Betänkandet be-handlar också regeringens skrivelse om FN-arbetetunder året. I stora delar råder det enighet om Sverigesinställning till FN och dess arbete. Från Centerpartietssida har jag anmält reservationer för de motionsyr-kanden som vi inte har fått tillstyrkta. Jag övergår nutill att beröra dem något.Innan jag gör det vill jag instämma i vad GöranLindblad sade om beklagandet av att har blivitordförandeland för FN-organet för mänskliga rättig-heter. Det är ett exempel som visar att vi behöverreformera FN. Men det finns också en rad andra, ochde finns bland annat i de motionskrav som vi harställt och utvecklat i de reservationer som jag har lagti utskottets betänkande.I reservation nr 3 tar jag upp FN-organisationen.Det gäller inte minst samordningen av biståndsverk-samheten.FN har varit framgångsrikt i att fastställa globalamål och formulera konventioner. Däremot kan FNkritiseras för att ägna för mycket tid och resurser åtverksamhet som andra kunde sköta bättre. FN:s ut-vecklingsprogram UNDP har en potential som börkunna utnyttjas mer när det gäller samordningen avbiståndsgivare. Ansvarsfördelningen mellan utveck-lingsbankerna och FN-systemet är av central betydel-se i det här fallet. Det horisontella samarbetet mellande multilaterala organisationerna har varit svagt ochmåste förbättras.FN är givare av multilateralt bistånd. FN-organenskulle kunna spela större roll som samordnare av debilaterala insatserna och för koordineringen av mångaländers och organisationers insatser på biståndssidan.FN:s roll som koordinator bör vara ett prioriterat måli utvecklingen av det multinationella biståndet. Detbör regeringen verka betydligt aktivare för än vadman har gjort hittills.I reservation nr 5 tar jag upp det fredsfrämjandearbetet, och det går tillbaka till vad jag tidigare sadeom agerande på egen hand, unilateralt. Beho-vet av FN och FN:s arbete är större . Detställer krav på ett FN som fungerar. Det är uppenbartatt förändringar krävs för att FN mer effektivt skakunna utnyttja de möjligheter som det förändradeinternationella läget har skapat. Ett omfattande arbetemåste investeras i konfliktförebyggande insatser. FNhar en viktig uppgift att ta sig an, som den enda glo-bala företrädaren för världens stater, att i högsta möj-liga grad motverka farliga effekter av unilateralism.Det exempel som jag har tagit om och ärtydligt, som jag har berört här.Fru talman! Om medlemsstaterna vill ha FN starktkräver det också att de tillhandahåller de resurser somkrävs. Att inte betala medlemsavgifterna och irätt storlek är inte acceptabelt. Det här har inte minstde stora staterna syndat med. Påtryckningar för att fådem att betala måste göras. Det gäller också resursertill de institutioner som FN har byggt upp, som Inter-nationella brottmålsdomstolen i . Det gällerockså resurser för fredsbevarande och fredsfram-tvingande operationer. Det gäller effektivitet ochsnabbhet i att vara på plats. Det gäller tydliga ochtrovärdiga mandat. Sammantaget måste FN:s insatsergöras slagkraftigare och effektivare. Det kräver åtgär-der, men resurser måste också till.Så till vetorätten i säkerhetsrådet. Vetorätten i sä-kerhetsrådet för fem av de permanenta medlemmarnahar anor sedan tiden för uppbyggnaden av FN efterandra världskriget. Det är en händelse som ser ut somen tanke att samtliga de fem permanenta medlem-marna är kärnvapenmakter. Det är ingen bra utgångs-punkt för att eliminera massförstörelsevapen och få igång en effektiv nedrustning. Framför allt blir FN:sbeslutskompetens ineffektiv med ett sådant system.Vetorätten kan också i vissa lägen helt blockera FN:sbeslutsförmåga. Det är inte bra. bör verka föratt vetorätten avskaffas i . Rådet börockså breddas och göras mer representativt. Om dethandlar reservation nr 10.Fru talman! står bakom samtliga dereservationer som jag har undertecknat, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3och 19.Anf. 144 ():Fru talman! Av personliga skäl har jag måst kortaned mitt anförande till en väldigt kort kommentar.Jag tycker att det här är ett väldigt bra betänkande.Det är mycket informativt, och det rekommenderasfaktiskt till allmän läsning. Det är också väldigt roligt,tycker jag, att det faktiskt hos alla oss finns en sådanbred och samfälld omsorg om FN-systemet och omatt man ska bevara och lyfta fram det. Det tycker jagär väldigt glädjande och väldigt viktigt.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer,men för tids vinnande tänker jag yrka bifall till två.Jag tror att vi har en fortlöpande diskussion att ta,både om konfliktlösning och om hur folkrätten skautvecklas framöver. När det gäller internflyktingarna,som också nämnde, menar jag att det finnsen stor lucka. Vi behöver ta tag i frågan. Vi behöveren reglering på området. Därför yrkar jag bifall tillreservationerna 21 och 26.Anf. 145 ():Fru talman! Var tionde soldat och polis i FN:sfredsbevarande operationer alltsedan 1948 har varitsvensk. Det innebär att 75 000, mestadels unga mänoch kvinnor, av de totalt 750 000 som hartjänstgjort runtom i världen har kommit från vårtland.Det är en stor andel för vilket land som helst ochen mycket stor andel för ett litet land som Sverige.Jag tycker att det säger en hel del om enga-gemang i och för FN. Det är med det starka engage-manget som vi har den här debatten i dag.Vi har alla här en hög ambition om vad vi villuppnå genom FN och vad vi vill att ska bidramed. Detta avspeglar sig i många av de motioner sombehandlas i det betänkande som vi nu debatterar. Detavspeglas i insikten om att redan gör mycket,gör bra saker och gör dem på rätt sätt. Det avspeglasockså i önskningarna om att ska göra ännumer, ännu fler och ännu bättre insatser i och genomFN. Jag menar att de motioner och yrkanden sommajoriteten i utrikesutskottet föreslår attavslå i så fall avslås med ett varsamt klubbslag.FN:s säkerhetsråd är kärnan i den internationellarättsordningen, och arbetet med att reformera rådetmåste fokuseras på att nå enighet om ökad öppenhetoch effektivitet i rådets arbete samt att skapa enmedlemskrets som bättre speglar dagens värld. Enreform av säkerhetsrådet måste innebära en ökadrepresentation av utvecklingsländerna samt en bättrebalans i den geografiska spridningen bland säkerhets-rådets medlemsstater.Alla FN:s medlemsstater har att vinna på en re-form som kan leda till ett mer representativt säker-hetsråd. Vikten av att FN, säkerhetsrådet och deninternationella rättsordningen inte undermineras ochatt enstaka länder eller grupper av länder ställer sigöver den internationella rätten är central.Folkrätten är en central fråga för Sve-rige. Det är viktigt att alla stater respekterar folkrät-ten. Att den i sin helhet upprätthålls är särskilt viktigtför små och medelstora stater.