prot · GQ0995 · 2003-04-29 00:00:00 — Det handlar om att semöjligheter för hur flygutbildningen kan bedrivassäkert och effektivt och hur den kan bli en verksam-het som bidrar till tillväxt i Sverige.I finns faktiskt den flygplats som en-ligt många i flygbranschen i är den kanskemest lämpade för flygtrafikutbildning i norra ,i hela och kanske till och med i hela världen.Det handlar om speciella väderförhållanden, deninfrastruktur som finns där med fyra parallella start-och landningsbanor och mycket mer. I Ljungbyhedfinns dessutom den i branschen väldigt högt respekte-rade flygutbildningen vid , knu-ten till som vi hörde.Flyget är förvisso just nu inne i en nedåtfas ochnågot av en kris, men ingen bedömare i branschentror något annat än att det kommer att vända och attflygtrafiken kommer att växa kraftigt , kanske fördubblas. Luftrummet i bliralltmer trångt för linjefart, men kanske ännu trängreför flygutbildning och kompetensutveckling. Europasenda flygutbildning som är helt integrerad i ett bety-dande universitet, , med allt vad detinnebär, finns i . Tyvärr berörde inte statsrådeti sitt svar över huvud taget just dessa frågor. Jag hop-pas att det inte är av ointresse, även om misstankenkanske finns hos många.I ett samarbetsprojekt mellan länderna kringNordsjön har man valt att satsa påLjungbyheds flygplats. Samarbete finns också medflygplatserna i , , ochKristiansand. Förutsättningen för ett samarbete medandra utbildningsflygplatser är mot bakgrund av denkapacitet som finns i alldeles lysande.Tolv europeiska länder söker just nu en plats förgemensam flygutbildning, framför allt inriktad på detmilitära. Men vad tycker den ? här diskussionerna är väldigt intres-sant. Det finns ett starkt stöd i Klippans kommun ochRegion , både ekonomiskt och politiskt, menman väntar också nu på att få ett svar från regeringen.Frågan som ställdes i interpellationen kvarståralltså obesvarad. Jag hoppas att statsrådet tar chanseni sin replik att ge ett svar. Hur ser regeringen på ettsådant framtidsscenario för trafikflyghögskolan ochLjungbyheds flygplats som blir alltmer konkret ochsom växer fram i konkreta diskussioner mellan parterfrån flera olika länder i ?Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Om bara ville dis-kutera utbildningsaspekten borde han ha ställt frågantill utbildningsministern som svarar för den. Jag kandet rent principiellt, men skulle säkertkunna gå in mer i detalj.Den utbildning som bedrivs i är en avde utbildningar som finns på det statliga området.Dessutom finns det privata utbildningar av olika slag.De statliga utbildningar som har en koppling till pi-lotutbildningen svarar universiteten själva för hurman organiserar. Det ingår i deras uppdrag. Där harLunds universitet visat att man prioriterar den utbild-ning som ligger på genom atttill exempel avsätta för denverksamheten.Om skulle göra bedömningenatt man vill organisera utbildningen på något annatsätt måste man naturligtvis själv svara på frågan var-för. Jag vet att har upp-fyllt de önskemål och krav som man har ställt på attkunna bedriva utbildningen där. Men det är universi-tetet självt som fördelar de pengar som man har fåttvia anslaget för utbildningen.Sedan har kommunen tillsammans med regionenvänt sig till för att utöver densatsning som gör också få regionalpoli-tiska pengar till hjälp med driften av flygplatsen. Dentypen av pengar svarar jag för. Det var den ansökansom vi fick avslå av det skälet att de pengar somstaten går in med till de privata flygplatserna som enhjälp med driften går vi bara in med om det ocksåbedrivs kommersiell verksamhet på en flygplats. ILjungbyhed bedrivs det ingen kommersiell regelbun-den luftfart. Därför kan man inte heller få del av depengarna.Klippan ingår inte heller i de stödområden som ären förutsättning för att få ta del av de regionalpolitis-ka pengarna. Utifrån bestämmelserna om driftsstödtill flygplatsen och utifrån den regionalpolitiska as-pekten har vi avslagit kommunens önskan att utöverde pengar som satsar på flygverk-samheten också få hjälp med de två delarna. Det ärskälet till att jag har svarat på frågan så som jag hargjort.Anf. 35 ():Herr talman! Det är ett bekymmer när verklighe-ten inte är indelad i sektorer som följder de ämnesom-råden som regeringen har delat upp mellan sig. Vi fårändå försöka hitta en lösning.Detta hänger ju samman. Det handlar för detförsta, precis som sade, om det endastället i där piloter kan utbilda sig för privatflygning utan att själva betala hela summan. Det finnsandra ställen också, men detta är speciellt på det sät-tet.För det andra handlar det om att det finns en in-frastruktur på som är väldigtintressant. För det tredje gäller det att säkra tillgångentill piloter, vilket möjligen också är intressant för eninfrastrukturminister. Och för det fjärde handlar detom att se till att det finns en hög kompetens inompilotväsendet och flygbranschen för att minimerarisken för stora katastrofer.Det finns ju en forskning, som förvisso tillhörThomas område, på TFHS som handlar myck-et om att minimera risken för att den mänskliga fak-torn ska ställa till stora olyckor inom flygbranschen.Det är extremt viktigt inte bara ur utbildningssyn-punkt utan också ur trafiksäkerhetssynpunkt och urflygsäkerhetssynpunkt.Jag förstår att inte kan svara påalla frågor som handlar om utbildning, forskning ochannat, men just aspekten att här finns någonting somär väldigt viktigt för flygtrafiksäkerheten skulle jaggärna vilja höra svar på.Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Att vi har tillgång till utbildade pi-loter som lever upp till högt ställda krav och att videssutom jobbar för att de kraven ska vara gemen-samma på Europanivå och internationellt är själv-klart. Det tror jag inte att det råder några delade me-ningar om. Att vi ska kunna vara säkra på att ha till-gång till välutbildade piloter är just det uppdrag somvi har lagt på en garant för, och detär som sedan svarar för hur och varpilotutbildningen genomförs.Jag vet att är en väldigt bra utbild-ningsflygplats, och jag vet att harlagt mycket pengar där. Vi har också lagt andra statli-ga pengar på som en följd avförra försvarsbeslutet. Och jag utgår från att Lundsuniversitet, som är huvudman för utbildningen, för endiskussion med kommunala och regionala aktörer såatt man också i fortsättningen kan vara säker på attutbildningen har en hög nivå och att den kan svaramot de krav som regeringen har ställt på andra områ-den för att vi ska kunna ha tillgång på piloter dåkonjunkturen vänder uppåt igen. Det är själva tankenmed att ha statliga utbildningar på det här sättet.Anf. 37 ():Herr talman! Tillgången till piloter är extremtviktig. Jag tror att vi delar bedömningen att behovetav piloter med hög grad av säkerhet i sin yrkesutöv-ning kommer att öka ganska rejält de närmaste 10,15, 20 åren.Problemet är att många saker hänger samman i dethär läget. Det handlar inte bara om flygutbildning.Det handlar också om att det finns ett ställe att haflygutbildningen på. Det är möjligt att man kan place-ra samhällsvetenskapliga institutionen nästan var somhelst, men just flygförarutbildningen är ganska ex-trem. Det är en annorlunda utbildning som kräver rättså mycket. Det finns väl egentligen bara ett ställe iSverige, kanske ett ställe i norra eller hela ,som är extremt bra på att erbjuda just de förutsätt-ningar som krävs. Därför tror jagatt man måste se hela pusslet med alla bitarna i etthelhetssammanhang. Jag hoppas att regeringen kangöra det framöver för att se till att både flyghögskolanoch finns kvar. De båda saker-na tror jag hänger mycket nära samman med varand-ra.Jag skulle gärna se att kommerned och besöker och besökerflyghögskolan. Jag ställer själv gärna upp på att följamed på en sådan rundvandring i så fall.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan diskutera med utbildnings-ministern vem av oss som ska ta största ansvaret fören flygutbildning. Det råder inga delade meningar iregeringen om att det här är oerhört viktigt. Det ärdärför vi har en statlig högskoleutbildning just förpiloter. Det är dessutom ett väldigt bra sätt att ocksåpressa priset på den utbildning som genomförs påandra områden.Men flygplatsen är en flygplats. Jaginser att det runt utbildningen också finns en radandra svåra frågor som Klippans kommun skulleönska få hjälp med. De frågorna har vi noga övervägtmen tyvärr inte kunnat möta de önskemål som kom-munen har haft.Att flygplatsen är bra att genomföra utbildning påbetvivlar jag inte. Om den, precis som säger, är bästa borde Lunds slutsatservara att man ska fortsätta bedriva utbildning där. Mendet kan inte jag svara för. Det får Lunds universitetvara en garant för.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:258 om och privatimport av bilar och motorcyk-larAnf. 39 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att bättre skafölja de uttalanden som regering och riksdag gjort ommotorfordonshobbyns förutsättningar samt vad jagska göra för att tillse att amerikanska bilar och motor-cyklar inte ska hanteras på ett diskrimine-rande sätt.Frågan ställs mot bakgrund av ett förslag frånVägverket som innebar att nuvarande undantag förimport av fordon för eget bruk och flyttsak samt for-don som förvärvats genom arv eller testamente skulleupphöra från och med den 1 maj 2003.Jag har tidigare framhållit att jag delar riksdagenssyn på fordonshobbyns betydelse och att jag beklagarden oro som förslaget gett upphov till hos den for-donsintresserade allmänheten. har till följdav remissvaren och den starka reaktionen som försla-get väckt beslutat att det inte ska genomföras. Ett nyttförslag som tar hänsyn till de synpunkter som nulämnats av fordonshobbyorganisationerna med flerakommer att sändas ut på remiss till berörda intres-senter . Avsikten är att utformaförslaget till importregler så att eget bruks-, hobby-,flyttsaks- och arvegodsfordon inte hindras tillträde tillden svenska marknaden.Regler om import av motorfordon från länderutanför EU faller inom ansvarsområde.Jag har efter den oro som uppkom försäkrat mig omatt myndigheten delar regeringens och riksdagensinställning i dessa frågor.Anf. 40 ():Herr talman! Jag vill tacka ministern för svaretoch säga att det var ett bra svar. Det är inte varje debatterar i och faktiskt är överens ien fråga.Från min sida syftar jag i den här debatten inte tillatt få ministern eller regeringen att ändra uppfattningeller att ändra riktning. I stället vill jag slå fast for-donshobbyns betydelse i och förhindra attVägverket eller andra myndigheter upprepar sådanaförslag som gör livet svårare för alla de människorsom är bil- eller motorcykelentusiaster av något slag.Under 90-talet har fordonshobbyn i fak-tiskt vunnit ökad mark. Exempel på detta är skattebe-frielse för äldre fordon och borttagande av krockprovför amatörbyggda fordon. Även andra exempel finns.Men ibland dyker det upp hinder på vägen för männi-skor som är entusiaster. Ett hinder i form av en väg-bula kan man väl leva med ett tag. Men när det dykerupp rena punkteringsknivar, om liknelsen kan accep-teras, är det betydligt svårare att köra. Och detta för-slag var som en punkteringskniv för många männi-skor.Bakgrunden var att beslutat om en nyfordonslag och att skulle utarbeta detalje-rade föreskrifter. Vid remissomgången glömde manbort flera viktiga instanser, och man nämnde endastpå ett par rader att man tänkte dra in möjligheterna attprivat importera bilar eller motorcyklar från USAeller tredje land, som det heter.Argumenten för detta var väldigt svåra att få redapå. Jag ringde själv till ansvariga på , ochjag hade många samtal för att få reda på varför ville stoppa detta, och jag har fått mycket e-post i den här frågan.Ett argument var att dessa fordon skulle vara säm-re ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det tycker jag inte ärhållbart. Vi minns väl alla Volvon som exporteradestill med en extra krockbalk. När detta kom tillallmänhetens kännedom lade in denna krock-balk även i bilar för den svenska marknaden. Man haralltså stränga trafiksäkerhetsregler i . Ett annatargument som jag fick höra var att bromsarna skullevara sämre på många amerikanska bilar. Det är ocksåtaget ur luften. Man har minst lika hårda bromskrav iUSA. Ytterligare ett argument var att man hade sämreutsläppskrav i . Det håller inte heller om manundersöker verkligheten. Missbruk av oseriösa före-tagare var ytterligare ett argument, alltså att manimporterar bilar i ren företagsverksamhet och sedanskriver över dem på släktingar. Men om det är ettproblem får man angripa det i annan ordning.Vi lever i en internationaliserad värld. Vi strävarefter färre handelshinder, inte fler. ansva-riga tycks inte ha samma uppfattning. Det är mångabil- och MC-entusiaster som efter detta känner sigutpekade som miljöbovar. Ofta är det i stället så att dekör väldigt lite med entusiastfordon. De vårdar demväl, och de är sällan inblandade i olyckor. Därförmåste man ställa sig frågan: Hur kunde Vägverketkomma fram med detta förslag? Och det är bra attministern nu har tagit tag i frågan.Anf. 41 ():Herr talman! Jag kände mig också nöjd när jagfick se ministerns svar. Men jag vill ändå ställa enfråga för att få klarhet och så att det blir tydligt. Detvar nämligen ett orosmoln som kom upp i svaret. Detvar när ministern sade: "Avsikten är att utforma för-slaget till importregler så att eget bruks-, hobby-,flyttsaks- och arvegodsfordon inte hindras tillträde tillden svenska marknaden. "Innebär detta svar att det ändå kan komma att ut-formas någon tyyp av handelshinder för import avbilar i något annat hänseende, till exempel om mankanske ska importera flera bilar och om det inte be-döms som fordon för eget bruk och så vidare? Jag ärväldigt angelägen att få ett svar på det eftersom jagnäppeligen inte kan tro att vår minister är beredd attskapa nya handelshinder mot . Jag vill ha ettklart besked så att kan lägga fram dettanågot underliga förslag där det hör hemma i det rundaarkivet.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka det som JohnnyGylling sade. Det är nämligen viktigt att hålla isärvad som är sant och vad som är falskt, höll jag på attsäga. Och den amerikanska motorfordonsmarknadenhar länge varit ledande i utvecklingen när det gällermiljöprestanda och trafiksäkerhet. Under de senasteåren har den europeiska lagstiftningen i många fallblivit bättre och mer lik den amerikanska. Och detmåste vara ett av de mål som vi ska fortsätta att jobbamed, att vi har mer av likvärdiga krav och regler påbåde trafiksäkerhetsområdet och miljöområdet. Därkan vi lära av varandra.Nu har vi gjort en överenskommelse genom FNom fordonsregler. Det är en överenskommelse sommånga stora biltillverkande länder redan har skrivitunder. Man lovar att anstränga sig lite till för att fågemensamma miljöregler. Också har varitdelaktig i det arbete som har skett på europeisk nivå.Ingen skugga faller alltså över den miljöprestandasom de amerikanska bilarna har. Inte heller fallernågon skugga över alla dem som är intresserade avmotorfordon som en hobby. Avsikten med det förslagsom ska komma är naturligtvis att maninte ska försvåra när det gäller förutsättningarna förmotorfordonshobbyn som har funnits tidigare. Därförräknade vi upp de exempel som under den paragrafenhar varit klassade som just hobbyintressen, men am-bitionen är inte heller att försvåra när det gäller andrahandelshinder, utan vi tycker att vi på olika områden,på bilområdet precis som på andra områden, skaarbeta för att minska de handelshinder som fortfaran-de finns kvar mellan olika länder och mellan olikakontinenter. Och här kan vi dra ett strå till stackenjust när det gäller motorfordonshobbyns verksamhet.Anf. 43 ():Herr talman! Det finns även fler grupper i sam-hället än dessa motorentusiaster som skulle ha drab-bats om förslag hade blivit verklighet.Många handikappade personer får bilstöd av statenför att bygga om sin bil. Många av dessa väljer fak-tiskt en amerikansk bil.Ett företag i jobbar med att modifiera så-dana bilar, och det blir nu nedringt av oroliga kunder.Ska jag inte få köpa den bil som passar mig baradärför att det råkar vara en amerikansk bil? undrarman.Att angripa handikappade människor var väl intedirekt vad hade tänkt sig med det här för-slaget, hoppas jag. Andra som hört av sig är utvand-rade svenskar som är på väg att flytta tillbaka tillSverige och som då vill ta med sig den bil man haft iutlandet. Inte heller de skulle få göra det. För mig ärdet helt obegripligt hur man kunde vara på väg attstoppa något sådant.Nu gäller det att bevaka att förslaget ligger därJan-Evert Rådhström sade att det ska ligga, nämligeni papperskorgen.Jag vill ta upp det som Rådhström var inne på ochspinna vidare på den tråden. Även om förslaget om-arbetas kan det finnas bekymmer. Jag vill ge ett ex-empel som jag fått genom en skribent som i många årjobbat med att skriva om just entusiastfordon. Hanpekar på att man kan importera ett fordon viaTyskland. Till exempel en amerikansk bil kan förstregistreras i . Sedan kan man ta in fordonettill utan att det gäller som tredjelandsimport.Man får då vissa dispenser med sig från Tyskland.Hittills har dessa dispenser godkänts av Vägverket.Men från , , kommer man inteatt se på sådana här dispenser med blida ögon, i allafall enligt det besked som jag har fått.Ursäkta om det blir lite tekniskt. Men man måstebyta bilbälten som inte är E-märkta. Att byta bilbältenpå en modern bil kan vara riskabelt därför att därfinns det mycket elektronik. Bältesspännare och annatär kopplat till ett system som hör ihop med krocksä-kerheten. Man kan också bli tvungen att byta bakly-sen därför att det råkar vara så att de inte är E-märkta.Resultatet kan då bli att man kör omkring med en bilsom har mycket mindre baklysen, sådana som ärgodkända i , i stället för med stora amerikans-ka baklyktor bara därför att lyktorna från början intevar E-märkta.Det här är små, men för den enskilde som drabbasav detta dock mycket viktiga, detaljer som gör attmånga människor tappar tilltron till vad vissa myn-digheter håller på med.Det här exemplet ville jag nämna för ministernbara för att hon ska känna att kampen inte är över.Anf. 44 ():Herr talman! Denna interpellationsdebatt har jagsett fram emot, och jag tycker att den avslutas på ettpositivt sätt. Ministern är tydlig och säger att vi inteska ha ökade handelshinder. Kort och gott måste detinnebära att slipper betala portoför att skicka ut ett förslag på ny remiss om regler omimporten. Man kan, som jag tidigare sade, lägga för-slaget i papperskorgen - i och med detta sparar en del pengar - för vi i trafikutskottet och vårinfrastrukturminister kommer gemensamt att se till attförslaget aldrig blir verklighet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:266 om In-landsbananAnf. 45 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att se till att Inlandsba-nans positiva utveckling säkras. Frågan är ställd motbakgrund av förslag till ny banhållnings-plan.Låt mig först säga att jag delar för inland. Regeringen bedri-ver ett övergripande arbete för att långsiktigt stärkautvecklingen i inlandet, bland annat genom den såkallade Inlandsdelegationen.Så till själva frågan om . Banverketfick i uppdrag att upprätta en nationellbanhållningsplan för . Av direk-tivet för uppdraget framgår att planen ska innehållaåtgärder på förslag till banhållningsplan är nu utepå remiss, och jag vet att har lämnatsina synpunkter till . ska redovi-sa sitt slutliga planförslag för regeringen senast den4 augusti i år.I slutet av året ska regeringen sedan fastställa dennya planen. Det kommer vi att göra bland annat medutgångspunkt från de transportpolitiska målen.Anf. 46 ():Herr talman! Först vill jag tacka statsrådet såmycket för svaret. Självfallet hade jag velat ha ett litemer konkret innehåll men jag förstår att det kan varasvårt nu under remisstiden.Jag väljer att se positivt framför allt på den sistameningen i svaret där säger att rege-ringen kommer att fastställa planen bland annat uti-från de transportpolitiska målen. Bland de transport-politiska målen finns det flera mål som i hög grad ärtillämpliga på . Bland annat gäller det dådetta med en positiv regional utveckling, en säkertrafik, en god miljö och ett tillgängligt transportsys-tem för hela det stora område som inlandet utgör.Inlandsbanan är en unik järnväg som har förutsätt-ningar att medverka till ett lyft för hela norra , som jag ser saken.Som jag konstaterar i min interpellation är ut-vecklingen för banan positiv. Såvälgods- som turisttrafiken växer på den nästan 130 millånga järnvägen. Sedan de 15 kommunerna längsbanan via tog överförvaltningen av banan har godstransporterna ökatmed , och potentialen är långt större än så. är på väg att bli en skandi-navisk motsvarighet till Transsibiriska järnvägen.Dock finns det alltså ett stort problem i sammanhang-et.Delar av banan är i dåligt skick och måsterustas upp för att trafiken ska kunna fortsätta. Främsthandlar det om sträckan och sträckanArvidsjaur-Gällivare. Utan en upprustning av densenare sträckan - särskilt mellan ochJokkmokk - blir det snart nödvändigt att stänga ävenför de lätta rälsbussar som försörjer turisttrafi-ken. Det är också den mest attraktiva delen av turist-trafiken på banan.Inlandsbanan AB har skissat på en ny gods- ochturistkorridor och anhållit om ett anslag på 1,8 mil-jarder för att rusta upp hela den här långa sträckan tillfull kapacitet. Det kan låta mycket men motsvararegentligen bara någon procent av de resurser somtotalt avsätts till banhushållningsplanen.Enligt förslag ska få en-dast av summan i fråga - dess-utom först - för att rusta upp banan. Detta ärohållbart eftersom det i praktiken skulle innebära attdelar av banan skulle behöva läggas ned. Hela idénmed denna unika bana skulle på det sättet saboteras.Dessutom hävdar IBAB att förslagbygger på en delvis felaktig statistik och att Inlands-banan vid medelsfördelningen inte behandlats somandra järnvägssträckor. Så får det naturligtvis intevara. Jag hoppas emellertid att det, när beslut så små-ningom tas, kommer att finnas resurser för att hålla igång och utveckla Inlandsbanan.Jag är mycket glad över att delarmitt engagemang för inland och skullevilja fråga statsrådet: Hur ser du på rolli framtiden för en positiv utveckling i detta vid-sträckta område?Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Om förslag bygger på ettfelaktigt underlag har , utgår jagfrån, korrigerat det i samband med att förslaget varitute på remiss. Det är oerhört viktigt att man hjälpertill så att de beslut som vi sedan fattar verkligen fattaspå saklig grund.Jag tror att man på är väl medveten omförutsättningarna längs och om de kravsom ställs på en bärighetshöjning. Man har självpekat ut just vägarna mellan och föratt kunna bredda dessa och för att kunna investera iett nytt trafikstyrningssystem.När vi nu ska titta på framtidsplan,dess plan för den kommande perioden, kommer viockså att titta på nivåerna vad gäller Inlandsbanansdrifts- och underhållsbidrag, som ju också är ett bi-drag som regleras av staten. Vi tycker att det finnsskäl att genomsyra detta ordentligt.Sedan finns det många diskussioner om justgodstransporter på järnväg. Bland annat gäller det dåvilka godstransporter som skulle kunna öka på järn-vägssidan och på vilka järnvägssträckor vi skullekunna bli bättre när det gäller att frakta gods på järn-väg i stället för på väg för att avlasta andra transport-slag. Alla de frågorna har vi hänskjutit till Järnvägsut-redningen, som fick ett tilläggs-uppdrag att också titta närmare på olika former närdet gäller att främja just godstransporter på järnväg.Jag tror att har förutsättningar att tamera av gods, men jag är också övertygad, precis somHåkan själv, om att också harett turistiskt värde. Förra årets turism i vårt land kanvi summera som så att vi gör ettbra turistår. Vi har alltfler inkommande gäster frånandra länder. De utländska gästerna i ökadeför , och många av dem söker sig tillde norra delarna av vårt land.