prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Vikten avdetta har alla diskuterat här , och vad jag förstårär alla eniga om att det här är en stor fråga.Jag nöjer mig med detta, men jag vill yrka bifalltill min motion Sk11.Anf. 182 ():Fru talman! Jag ska nöja mig med att yrka bifalltill reservation nr 1.Jag hoppas bara att de som har drabbats kom-mer att utnyttja regelförändringarna så att en omar-rondering kommer till stånd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Tullfrihet för vissa vapen och militär ut-rustning, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU18Tullfrihet för vissa vapen och militär utrustning, m.m.(prop. 2002/03:68).Anf. 183 ():Fru talman! Med anledning av skatteutskottetsbetänkande Tullfrihet för vissa vapen och militärutrustning, m.m. skulle jag vilja säga några ord omdet som sammanfattas med orden "med mera". Jagsyftar på avtalet mellan och om attupprätta en internationell arbetsgrupp för globalagemensamma nyttigheter. För mig som kristdemokratär initiativet glädjande, då samarbete för att uppnågemensamma gränsöverskridande mål har varit na-turligt för den kristdemokratiska rörelsen ända sedankristdemokrater i slutet av forme-rade visionen om ett enat Europa.Jag välkomnar att härmed intar en ledan-de position i arbetet för just gemensamma globalanyttigheter. Jag tar det som intäkt och garanti för attregeringen kommer att fästa stor vikt vid de här frå-gorna även . Kanske är det till och med enfråga av sådan dignitet att den är mer än bara "medmera".Det blir alltmer uppenbart i världen att vi lever iberoende av varandra. Gränser förändras och suddasut, och intressen flyttas upp på global nivå. Beroendehar tyvärr i vår individualistiska värld varit något avett skällsord, men alla inser att vissa angelägenheteröverskrider gränser och är av största vikt för mänsk-ligheten, oberoende av geografi och kultur.Dock kan värdet av de gemensamma intressenavara svårt att mäta. Vem har egentligen ansvaret föratt de här intressena tillvaratas? Hur mäter man dem?Vem bär ansvaret för att betala kostnaderna för en renmiljö vars positiva effekter delas av allmänheten? Skaen bank betala för konsekvenserna av ett riskfylltsnedsteg, som genom dagens komplexa finansiellanätverk kan sätta en hel ekonomi i gungning? Utbild-ning, finansiell stabilitet, rent vatten, fred - det finnsmånga exempel på globala mänskliga intressen sominte nödvändigtvis tillgodoses genom marknadensförsorg.Precis som ingen privatperson är beredd att betalaett helt lands försvar, även om man drar nytta av dessfördelar, är det få länder som är villiga att betala fulltut för de globala intressena, trots att världen är i stortbehov av de globala gemensamma nyttigheterna. Detfinns ingen tydlig konsument, eftersom hela mänsk-ligheten tar del av de positiva effekterna och det ärsvårt att prissätta det som konsumeras.Samtidigt som positiva och negativa effekter avpolitiska beslut i allt större utsträckning faktiskt bärsav människor i andra länder än vårt eget, saknar viglobala politiska verktyg för att hantera de gemen-samma nyttigheterna. är många av dessanyttigheter underförsörjda i världen. Vi är därför ibehov av ökad koordinering av nationell lagstiftningoch politiska beslut samt ett ökat internationellt sam-arbete som kan stå för försörjningen av globala ge-mensamma nyttigheter som annars skulle vara under-försörjda.En av de största utmaningarna är att se till att glo-bala negativa konsekvenser av nationella politiskabeslut i slutändan betalas av den som orsakar dem.Det handlar egentligen om den viktiga principen somanvänds i miljösammanhang om att förorenaren be-talar, men det går också att applicera på andra sam-manhang.Insikten om att våra politiska beslut ger konse-kvenser för livet i andra delar av världen förpliktigartill hänsynstagande. De konsekvenser som drabbarandra som inte har möjlighet att påverka våra beslutmåste beaktas. Ett sätt skulle kunna vara att införasolidariska nyckeltal som beskriver konsekvensernaav ett politiskt beslut på nationell nivå i till exempelSverige.På detta område finns mycket att göra, och jaghoppas att detta är frågeställningar som arbetsgruppenför gemensamma globala nyttigheter kommer attarbeta med som den kommer att varaverksam.Inte minst för utvecklingsländer är det här mersystematiska förhållningssättet ett viktigt steg mot enrättvis fördelning av globala resurser. Genom att enasom vad som utgör sådana här nyttigheter kan länder inord och syd samarbeta mer effektivt i frågor somhållbar utveckling och även komma överens om prio-riteringar och målsättningar. Genom att man tydligtdefinierar de här nyttigheterna som gynnar alla blirdet lättare att sluta se dem som nord-syd och i ställetse dem som gemensamma målsättningar. Att upp-märksamma och identifiera dessa kan ge länderna inord större incitament att engagera sig i kampen motfattigdom och arbeta för en hållbar utveckling ochsluta se det här som enbart "sydfrågor". Ett sådantsynsätt skulle även motivera satsningar på att byggaupp utvecklingsländers kapacitet utanför den normalabiståndsbudgeten, då man märker att ett stärkande avinternationella nätverk såsom fungerande globalafinansmarknader är beroende av att enskilda länderhar väl fungerande regelverk nationellt.Global hälsa är ett annat synnerligen aktuellt ex-empel på hur gränserna mellan den nationella ochinternationella politiken suddas ut. De senaste måna-dernas utbrott av SARS-viruset har belyst den pro-blematik som kan uppstå i en värld där länder är allt-mer sammanbundna med varandra. Vikten av inter-nationellt samarbete och utbyte av information hartydliggjorts då har bliviten av nyckelaktörerna i kampen mot virusets sprid-ning. Ett epidemiutbrott i ett land innebar visserligenett hot mot omvärlden även , men i daghar det en oöverträffad hastighet när förbindelsernamellan länder är så pass omfattande.Vikten av samarbete och gemensamma målsätt-ningar har varit erkänt . Inte minst Euro-pasamarbetet som inleddes efter andra världskrigetvar inspirerat av en gemensam vision om en fredliga-re värld, något som inte kan uppnås av ett landensamt och allena. Ingen beskyller väl KonradAdenauer eller för att ha varit enbartidealister. Likväl sågs deras drömmar om ett enatEuropa som orealistiska och ytterst kontroversiellavid slut. Men krigets fasor drevdem till nya tankemönster och nya mekanismer förinternationellt samarbete.Vi står inför nya utmaningar. Våra globalainstitutioner är inte anpassade efter den verklighet vilever i. Men precis som tror jagatt vi måste våga angripa problemen från nya vinklaroch börja fundera på hur vi kan samordna våra insat-ser på områden där det finns globala intressen. I detarbetet tror jag att den här arbetsgruppen kan vara ettmycket viktigt led. Människor är mer beroende avvarandra . Gränser utgör inte längre någothinder för epidemier, för luftföroreningar, för fattig-dom eller för krigets vansinne. Det har de i och försig aldrig gjort, men än mindre . Jag tror attutmaningen ligger i att inse vårt beroende och att detberoendet i grunden är något mycket positivt.Sammanfattningsvis är jag som ersättande leda-mot i skatteutskottet glad att ärendet om att upprättaen internationell arbetsgrupp för globala gemensam-ma nyttigheter hänvisades till det utskottet. Ett litettips till regeringen och arbetsgruppen kan vara attkanske inte ge sig på alla nyttigheter som kan karak-täriseras som globala och gemensamma på en gångutan välja ut några strategiska och koncentrera sig pådem för att låta dem fungera som mönster för deandra i ett senare skede. Det är lätt att med mera barablir med mera. Frågan om globala gemensammanyttigheter förtjänar stor uppmärksamhet i riksdagenskammare också framöver, och jag uppmanar riks-dagsledamöter att aktivt ta del i arbetet på det härområdet och beakta de här nyttigheterna när manutformar förslag på andra områden.Som ni kanske förstår stöder jag utskottets för-slag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Ändring i övergångsbestämmelserna till denya reglerna om skattetillägg m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU19Ändring i övergångsbestämmelserna till de nya reg-lerna om skattetillägg m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Redovisning av könsfördelningen i före-tagsledningarFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU7Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar(prop. 2002/03:56).Anf. 184 ():Herr talman! Då ger sig också lagutskottet på för-söket med ett nytt sätt att debattera. Vi försöker sittalite närmare varandra och vi kan ta frågor och svar iinterpellationstalarstolarna i stället för att behövavandra så långa vägar och sitta och stå så långt bortifrån varandra.Våren 2000 uttalade lagutskottet att tiden var mo-gen att överväga om inte krav på redovisning avkönsfördelning i en företagsledning skulle kunna varatill nytta för jämställdhetsarbetet. Utskottet menadeatt regeringen borde ta initiativ till sådana övervägan-den och återkomma till . Justitiedeparte-mentet upprättade ett PM angående redovisning avkönsfördelningen i företagsledningarna. Promemoriangick ut på remiss och är nu grunden till dagens propo-sition och dagens betänkande.Under allmänna motionstiden väcktes fem motio-ner i detta ämne, och två motioner väcktes på grundav propositionen. beslöt att defem motionerna skulle ut på remiss, och ett antalremissvar har inkommit och redovisas i betänkandet.Propositionen innehåller lagförslag som innebäratt företag i sina årsredovisningar ska ange könsför-delningen inom företagens ledning. Kraven omfattarockså företagens styrelseledamöter, verkställandedirektör och andra personer i koncernledningen. Fö-retag med mindre än tio anställda omfattas inte.Utskottets majoritet ställer sig bakom propositio-nens förslag. I betänkandet redovisas också med an-ledning av två motioner det arbete som Näringsde-partementet utför för att få fram konkreta förslag tillåtgärder för att öka antalet kvinnor på ledande poster.I en motion begärs att regeringen ska tillsätta enutredning med uppgift att få fram lagstiftning angå-ende bolagsstyrelsernas könssammansättning. Ut-skottets majoritet är positiv till att en sådan utredningkommer till stånd och utgår från att regeringen kom-mer att beakta det.Utskottets majoritet tillstyrker alltså i betänkandetpropositionens förslag och menar att uppgifter omkönsfördelning i företagsledningar kan få betydelseför jämställdhetsarbetet. Genom att uppgifterna blirsynliga blir medvetandet om den sneda könsfördel-ningen uppenbar, menar man, och det i sin tur menarman kan skapa en opinion som kan leda till en jämna-re könsfördelning.Vi moderater däremot avvisar såväl detta förslagsom redovisning av könsfördelningen i företagsled-ningar, som förslaget om att tillsätta en utredning omkönskvotering. Jag passar på att nu meddetsammayrka bifall till reservation nr 1.Jag vill börja med att poängtera att vi naturligentycker att det är önskvärt att kvinnor och män ges likamöjligheter till makt och inflytande. Det är önskvärtav många skäl. Man kan tala om rättvisa, om att detför landets skull är viktigt att ta till vara allas kapaci-tet, om att frågor förmodligen kommer att bli merallsidigt belysta om man har en jämnare könsfördel-ning i beslutande församlingar, om att svenska före-tags konkurrenskraft förmodligen blir bättre och såvidare. Att vi moderater tycker att frågan är viktigvisades av att den borgerliga regeringen i början av90-talet satte upp målet om kvinnorepresentation i destatliga bolagen. Detta mål skulle vara . Efternågot år höjde man siffran till , en nivå som faktiskt är praktiskt taget uppnådd. Det är ettområde där vi som politiker har beslutsrätt.Men man kan undra hur långt vi nått när vi tittarpå till exempel hur och representation ser ut. Här är det frågaom politiskt beslut. Det är åtta herrar som sitter pådetta podium. Det är ett område där vi som politikerfaktiskt har möjlighet att besluta. Jag roade mig ocksåmed att titta på hur riksdagsstyrelsen ser ut. Riks-dagsstyrelsen består av elva personer. Två av de per-sonerna är kvinnor. Där är också ett område där vifaktiskt som politiker har ansvaret och beslutanderät-ten.Vi moderater tror alltså inte att det är rätt väg attlagstifta om denna redovisning. Det här förslaget ärvad man brukar kalla ett kraftfullt slag i luften somenligt mitt förmenande inte kommer att ge önskvärtresultat. Däremot är det ett avsteg från löftet att för-enkla för företagen. I höstens valmanifest lovadeSocialdemokraterna det, men sedan lång tidtillbaka ökar de regler som företag har att rätta sigefter med ungefär 5 %.Det här är ett onödigt förslag. Dessutom är det såatt de uppgifter som man efterfrågar faktiskt finnsredan i dag. Jag har här en årsredogörelse som vi allahar fått. Det är årsredogörelse som komalldeles . I den är det väldigt lätt att se hurmånga kvinnor och hur många män det finns i enstyrelse och i den verkställande delen av organisatio-nen. Uppgifterna finns alltså redan, och att då läggapå företagen en ny byråkratisk uppgift känns interiktigt nödvändigt.Om man verkligen vill förändra, och det tror jagfaktiskt att vi alla vill här, kan man analysera ordent-ligt det faktum som visar att när imars jämförde mäktigaste manliga ochkvinnliga direktörer - det var 42 stycken - var samt-liga män gifta och hade i snitt dubbelt så många barnsom deras kvinnliga motsvarigheter. avkvinnorna var ogifta eller skilda.Vi vet också, för att ta ett annat exempel i sammahärad, att kvinnor på vägen hem från jobbet uppleverstress, medan mäns stressnivå sjunker när de är påväg hem. Vad beror detta på? Vad betyder möjlighe-ter till bra barnomsorg, flexibel arbetstid, förmånersom att kunna tvätta på jobbet som en del företag harinfört eller skatteavdrag när det gäller hemnära tjäns-ter? En genomgripande analys av dessa och liknandefaktorer skulle kunna ge oss incitament till föränd-ringar i önskvärd riktning och inte det skenfäktandesom betänkandet föreslår.När det gäller könskvotering och reservation nr 3gäller naturligtvis också som vår moderata åsikt attförändringar när det gäller fördelning av kvinnor ochmän i näringslivet är nödvändigt och att det är kont-raproduktivt för företagen att det ser ut som det gör.Att däremot använda den politiska makten och låtaden genom lag om könskvotering ta över den ägande-rätt som åligger företagens ägare kan vi inte accepte-ra.Min tid är slut, så jag kan inte orda mer om justden delen. Vi står naturligtvis bakom också reserva-tion nr 3, men jag yrkar alltså bifall till reservationnr 1.Anf. 185 ():Herr talman! Det har aldrig suttit någon man italmansstolen när jag har talat tidigare, så jag har sagt"fru talman" varje gång, men jag ska försöka kommaihåg att inte säga det . Jag tyckte att det passarganska bra att just du sitter här i dag.Jag vill börja med att yrka bifall till reservationnr 2 i lagutskottets betänkande.I övrigt välkomnar vi den proposition som reger-ingen nu har lagt fram. Vi tror att det kommer att ökaden psykologiska pressen på företagsledningarna atttänka nytt, nyttigt och nutida. Vi tror också att jäm-ställdhetsarbetet behöver drivas på bred front på fleraolika nivåer, så också i företagsledningarna. Därförtycker vi att det är väldigt positivt med ett krav påredovisning av könsfördelning i företagsledningarna.Men vi vill dra gränsen på ett något annorlundasätt än regeringen. Regeringen säger att man villbegränsa företagens redovisningskrav till hur mångapersoner som finns anställda i företaget, och det tyck-er vi är en lite underlig begränsning. Vi skulle hellrevilja ha en begränsning där redovisningskravet om-fattade publika aktiebolag, handelsbolag i vilkapublika aktiebolag är delägare samt sådana ekono-miska föreningar som enligt 8 kap. 5 § första stycketlagen om ekonomiska föreningar ska ha minst enauktoriserad revisor.Därmed nöjer jag mig.Anf. 186 ():Herr talman! Vi behandlar betänkandet omkönsfördelningen i företagsledningar, och jag vill härmed en gång yrka bifall till reservation nr 3.Kristdemokraterna har bifallit propositionen, mendet finns anledning att lyfta ett varningens finger. Jagmenar att regeringen ägnar sig i alltför hög grad åtpraktiska handgrepp. Det är allvarligt om jämställd-heten begränsas till biologiskt urval i andel kvinnoroch män och förlorar sitt verkliga värde. Konsekven-serna blir undervärdering av kvinnors perspektiv.Låt oss ta vår egen verksamhet som exempel. Ikampen för den kvinnliga rösträtten fanns en visionom de kvinnliga perspektiven, som skulle bli repre-senterade i samhällets utveckling. Det tog dock ca 70år från rösträttens tillkomst 1921 för att andelen kvin-nor i riksdag skulle bli märkbar. I ett semi-narium som talmannen anordnade framkom från olikaståndpunkter från kvinnor att det ser bra ut till detyttre med jämställdheten, men ännu råder attityden attmän är överordnade och kvinnor underordnade. Mändiskriminerar utan att märka det, menar vissa kvin-nor. Andra menar att är en gammaldagsarbetsplats, och i sådana råder ofta manliga struktu-rer. Andra åter talar om det formella planet och kon-staterar exempelvis att av 17 utskottsordförande ärendast fem kvinnor.Herr talman! Kvinnor representerar inte alltid dekvinnliga perspektiven. Att fler kvinnor skulle ga-rantera de kvinnliga perspektivens genomslag har intefungerat. Erfarenheterna tyder i stället på att mångakvinnor som på grund av sitt kön fått viktiga postertenderar att följa mansnormen och presentera manligaperspektiv. Därför har vi fortfarande en dominans iriksdag, näringsliv och offentlig förvaltning av nor-mer med mannen som utgångspunkt. Jämställdhetenhar då reducerats till att mäta kvantitet, det vill sägahur stor andel som finns i olika sammanhang. Dethandlar mer om att lyfta kvinnor till mäns nivå än att,som det borde vara, uppvärdera de erfarenheter ochvärderingar som kvinnor är bärare av.Bättre vore att förstå och arbeta på ett djupareplan där jämställdhet är kvalitet, och kvantitet får blien effekt. Att det finns fler kvinnor i , re-geringen och bolagsstyrelser innebär inte att dekvinnliga värdena är lika mycket värda som de man-liga. Det ska vara attraktivt att få in kvinnor för att fåett ytterligare perspektiv i stället för att man väljer inkvinnor för att fullgöra samhällets krav på bra köns-sammansättning och därmed har alibit att vara jäm-ställd.Det väsnas mycket om jämställdheten där den intefinns. Där den finns gör den inte mycket väsen av sig.Den visas i respekten för människors olikheter ochvärderingar av dem. I stället för att lugna samvetetmed att det är av vardera könet borde virespektera varandras perspektiv oavsett kön. Detfinns män som är bärare av den omtanke och mjukhetsom brukar ses som kvinnliga egenskaper, och detfinns kvinnor som saknar dessa förhållningssätt.Kvinnor tenderar tyvärr att underkasta sig manligabeteendemönster . Det perspektiv de förmed sig har sällan något att göra med den äkta jäm-ställdheten, som visas i respekten och aktningen förde djupa värdena i människors olikheter och respek-ten för olika tänkande.Varje kvinna och man ska ha samma möjlighetertill att blomstra, utvecklas och påverka efter sina egnaförutsättningar och möjligheter och omvärldens be-hov, och det ska inte regleras utifrån någon kvotering.Däremot ska patriarkaliska mönster som finns avhävd ifrågasättas. Inga sådana mönster ska finnas försin egen skull.Den verkliga jämställdheten sker i det tysta. Denfinns i människans väsen och handlar om djup respektför varje människa oavsett kön. Den tar vara på såväldet kvinnliga som det manliga. Det är dags, herr tal-man, att vi lämnar det förenklade synsättet om kvote-ring och varannan damernas. Den typen av kränk-ningar ska ingen vare sig ägna sig åt eller utsättas för.Den kan ha sitt berättigande i vissa fall för speciellainsatser, men den kan motverka sitt syfte och i värstafall konservera patriarkatet. I stället ska det kvinnligaoch manliga värderas lika. Detta ska följas upp somen del av den värdegrund ett modernt samhälle vilarpå.Herr talman! För innefattasjämställdheten i den värdegrund som partiet står för,nämligen allas värde oavsett kön, ras eller etniskbakgrund. Vi accepterar inte kvotering. Vi menar istället att den jämställdheten går längre än till biolo-giskt kön. Den kräver respekt för olikheter och tarvara på dem som tillgångar. Vi kan se det som värde-fullt att få information om fördelning av kön i företa-gets ledning i årsredovisningen, men vi kan inte ac-ceptera kvoteringar. Verklig jämställdhet nås genomattitydförändringar, reflexioner, djupt liggande bete-endeyttringar som ska förändras och värderingar somsedan får konsekvenser i praktisk handling.Anf. 187 ():Herr talman! I lagutskottets betänkande nr 7rörande redovisning av könsfördelning i företagsled-ning behandlas en proposition med samma namn.Men anledning av den propositionen har två motionerväckts. Därutöver behandlas i betänkandet fem mo-tioner från allmänna motionstiden.Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget ilagutskottets betänkande nr 7 i sin helhet och yrkaavslag på alla reservationerna.Arbetet med jämställdhet, både i samhället menockså i näringslivet, har pågått . Under debattenhar olika saker lyfts fram. Det har till exempel förtsfram att kvinnor inte vill bli chefer och att det ärdärför det är dålig jämställdhet inom näringslivet.Ibland kan man höra att problemet är att det inte finnsnågra kompetenta kvinnor eller att det inte finns någ-ra kvinnor som vill sitta i företagsledningar. Iblandfår man också höra att jämställdhet löser sig själv.Det är någonting man ska jobba med, men det kom-mer så småningom.Det här är grunden när vi diskuterar jämställdhet,antingen vill man inte eller annars ska det komma avsig själv. Det är inte så viktigt, och det löser sig såsmåningom. Det är ingenting man behöver bry sig omeller prata om.Jag tror inte att det är så. Jag tror att det är oerhörtviktigt att jobba med denna fråga. Det är enfråga som måste belysas . Ett första steg äratt uppnå en numerisk jämlikhet, det vill säga att detfinns nästan lika många män och kvinnor på olikaposter i samhället. Det är ett första steg. Det stegethar vi än inte tagit. Jag tror att vi på vissa håll harlångt kvar, till exempel inom näringslivet. När vi välhar uppnått det stadiet håller jag med om att vi måste jobba med detmer principiella jämställdhetsperspektivet. Vi måstefå män och kvinnor att få samma möjligheter. Ävenom det finns lika många män och kvinnor är det intesäkert att eller olika politiska struktureralltid är så jämställda, även om det är en någorlundajämställd könsfördelning mellan män och kvinnor. Vimåste jobba med de strukturer som finns. Jag trorockså att vi måste jobba med att vi ska få ungefär likamånga män och kvinnor aktiva både inom politikensom inom näringslivet.År 2002 uppgick andelen kvinnor i börsnoteradeföretag till . har andelen kvinnorökat med lite mindre än en halv procent framtill . Om den ökningen skulle fortsätta i sam-ma raska takt som skulle vi behöva vänta för att uppnå en jämställdhet värd namnet.Det är ingenting som jag är beredd att göra. Det är enfråga som vi måste jobba med . Det är oer-hört viktigt.Precis som talarna som har varit uppe före mig harsagt tror jag att jämställdhet även kommer att berika.Såsom den har berikat politiken och såsom den harberikat samhället kommer den också att berika när-ingslivet. Jag tror att olika delar i samhället, oavsettom det är i näringslivet eller på de politiska arenorna,kommer att ges ett ökat mervärde av olika erfarenhe-ter och speciella kompetenser.Det förslag som förhoppningsvis kommer attträda i kraft kommer att innebäraatt företag med mer än tio anställda kommer att fålämna uppgifter i sina årsrapporter om könsfördel-ningen. Det kommer att vara hur könsfördelningen äri företagets styrelse, verkställande direktör och annanpersonal i företagets ledning. Jag ser det som ett vik-tigt steg.