prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — Men jag vill börja med att hälsa henne välkommen i sitt nya ämbete. I propositionen för global utveckling ges rollen att i högre grad äga frågorna själva, som ska verka för ett mer flexibelt synsätt och med ökad närvaro. Hur ser ministern på att flytta fler utvecklingsenheter till exempelvis för det är där vi verkar mest det vill säga till det land vi ska vara i? 44 Statsrådet (): Mitt problem är att jag inte riktigt uppfattade slutet på frågan, så jag vore jätteglad om den kunde upprepas. 45 (): Hur ser ministern på att flytta fler utvecklingsenheter till exempelvis , det vill säga att vi ska verka mer lokalt på plats i det land som vi har tänkt oss att hjälpa? 46 Statsrådet (): Tack för de välkomnande orden till att börja med. Det glömde jag att säga. Precis som mycket riktigt sade lägger vi i proposition 122 mer vikt vid samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier och vad de själva sätter fokus på i sitt fattigdomsbekämpningsarbete. Då måste man se till olika aktörer. Vi själva måste vara närvarande på olika sätt, men det behöver inte betyda att det är Sida, regeringen eller genom UD, utan det kan vara andra svenska aktörer. Det kan också betyda att vi samordnar oss med olika länder. Vi kan samordna oss med andra biståndsgivare genom multilaterala organisationer och så vidare, för att svenskt bistånd på det sättet ska finnas mer på plats. Jag tror att det viktiga är att förlägga partnerskapet och ägarskapet mer till samarbetsländerna och att vi ser på nya sätt att arbeta på fältet i länderna. 47 (): Jag tackar biståndsministern för svaret. Frågan kan också ses mot bakgrund av att om man flyttar mer verksamhet att verka på plats, bygger man in ett nytt utvecklingsperspektiv direkt i landet för att skapa en egen kompetenshöjning. Jag anser att det är väldigt viktigt att är mer aktivt direkt i de länder som vi vill hjälpa, just för att de ska skapa en egen utveckling. Det slutliga målet måste ändå vara att vi har en utfasning av biståndet, eller är det inte det? 48 Statsrådet (): I fråga om den sista kommentaren är vi helt överens. Målet med biståndet är att det avskaffar sig självt och att länderna själva driver sina utvecklingsprocesser med egenproducerade medel. Det viktiga, om jag går tillbaka till proposition 122, är att samarbetsländerna själva äger sina processer. Det är inte att det blir svenskar som på plats hjälper personer i , i eller på andra ställen utan att utvecklingsländerna själva driver processerna. Vad som har hänt, och det är mycket glädjande, är att kapaciteten på plats i länderna har gått upp otroligt mycket. I fanns det, när blev självständigt, 68 läkare i hela landet. finns det oerhört många fler utbildade akademiker i landet. Det är de som måste bygga sin utveckling vidare. Det är det som är det viktiga. 49 (): Min fråga är väldigt kort och går att besvara med ja eller nej. Anser statsrådet att regeringens åtgärder för att få i gång bostadsbyggandet är kraftfulla? 50 Statsrådet (): 51 (): Om de nu är så kraftfulla, hur kommer det sig då att bostadsbyggandet inte ökar? Vi kan titta på byggandet av lägenheter i flerbostadshus. Om man jämför med skedde det en minskning . Det är faktiskt ett kvitto på att de här åtgärderna inte är så kraftfulla såvida inte statsrådet har en annan definition av kraftfulla än vad jag tror att vi andra har. 52 Statsrådet (): Som de vet är det inte bara regeringen som har ett ansvar för bostadsbyggandet. Kommunerna har en nyckelroll när det gäller bostadsförsörjningen, och det har också byggbranschen. Vi står inför en ganska stor omställning i byggbranschen . Det handlar om att gå från produktion och planer för mer exklusiva bostadsrätter till att bygga lägenheter för normalinkomsttagare. Den processen pågår. Jag ser utomordentligt goda exempel runtom i landet. I min egen hemkommun planeras det nu för 2 000 nya hyresrätter på ganska , . Vi sitter i en lite mer problematisk situation i . Här är problemen större med att ställa om byggandet, som har varit så ensidigt inriktat på den mer exklusiva produktionen. Barns situation vid skadeståndsärenden 53 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet , som svarar på de allmänpolitiska frågorna. Varför tas inte hänsyn till barnens situation och barnens bästa vid skadeståndsärenden hos ? Som det nu är går statens anspråk före när det gäller allmänna mål. I ett aktuellt barnmisshandelsmål där fadern dömts att betala skadestånd till sina söner har pojkarna väntat på sitt skadestånd. Förutom statens förtur kommer ytterligare skadestånd gentemot fadern. I detta fall är det kontokortsskulder på . Dessa har samma prioritet som barnens skadestånd trots att de inkommit medan pojkarna har väntat . Anser ministern att detta förhållande är rimligt? 54 Statsrådet (): Jag ska erkänna att frågan dessvärre är ny för mig även om den säkert är av betydande vikt och även av allmänpolitisk vikt. Jag råder frågeställaren att antingen ställa en fråga eller rikta en interpellation till det ansvariga statsrådet, som jag tror är finansminister . 55 (): Jag förstår att detta är en mycket specifik fråga men jag vill ändå , när jag har fem statsråd med mig, att ni tar med er denna fråga. Jag kommer också att rikta en direkt fråga. 56 (): Just nu talas det väldigt mycket om tillväxt. Det förs tillväxtsamtal på olika nivåer. I en i alla stycken uthållig tillväxt har naturligtvis forsknings- och innovationspolitiken en helt avgörande betydelse. Men det har varit en smula oklart när vi får en ny forskningspolitisk proposition. Så jag riktar min mycket enkla fråga till utbildningsminister : När påbörjas arbetet med en ny forskningspolitisk proposition? 57 Utbildningsminister (): Det har påbörjats . inkommer de forskningsstratgier som vi har bett våra forskningsråd, universitet och högskolor fundera på , sommaren och hösten. De ska vara ett starkt underlag vid våra övervägningar inför den forskningspolitiska propositionen. Den läggs ju fram, som har beställt, i mitten av varje mandatperiod. Jag delar ståndpunkt att det är en av de mest grundläggande, långsiktiga tillväxtfrågor vi har. Det är också en växande insikt i , där ju rankas som nummer ett när det gäller forskning och innovation. Men vi behöver ta nya steg för att behålla den positionen. Vi kommer att ha ett samarbete kring det, också med våra samarbetspartier naturligtvis, för att stärka forsknings- och innovationspolitiken. 58 (): Jag är naturligtvis, liksom , fullt övertygad om att vi både konstruktivt och kreativt kan bidra till jobbet omkring en ny forsknings- och innovationspolitik. Jag tror också att det är viktigt att det finns en tydlighet från den centrala nivån, regeringsnivån, att det finns ett samlat, tydligt ansvar inom regeringen. Jag skulle vilja be att utbildningsministern kommenterar det påståendet. Hur viktigt menar utbildningsministern att det är att det finns ett tydligt, sammanhållet och samordnat ansvar för forskningspolitiken? 59 Utbildningsminister (): Jag delar verkligen ståndpunkt där. Vi har ju i regeringen gjort så att vi har samordnat forsknings- och innovationspolitiken starkare än . Det finns flera viktiga myndigheter som jobbar under det här området. Det är högskolor och universitet. Det är vårt vetenskapsråd som jobbar med grundforskningen och finansierar det bästa av forskningen. Det är Verket för innovationssystem, , som arbetar just med innovationsperspektivet, att koppla forskningen till näringslivets behov för att få ökat företagande och fler jobb som är forskningsbaserade. Sedan har vi de två forskningsråden FAS, mot socialvetenskaperna, och FORMAS, mot miljö- och uthållighetsforskningen. Alla dessa myndigheter är samordnade under mig som statsråd fast de finns på olika departement. Det är ett sätt att inför nästa forskningspolitiska proposition verkligen få en gemensam syn på hur vi stärker både den fria forskningen och innovationskraften för att få ut fler jobb och ökad tillväxt av de forskningsresurser vi stoppar in. 60 (): Min fråga vill jag ställa till migrationsminister , som jag också vill hälsa välkommen tillbaka. I vill vi att ska bedriva en generös och human flykting- och invandrarpolitik. Men alltför ofta ser vi motsatsen. Det kan gälla familjer med många barn som vistats här , kanske , som etablerat sig här i vårt land och funnit sig väl till rätta. Barnen fungerar bra i skolan, och deras högsta önskan är få stanna här. De utvisas i många fall. Att utvisa barnfamiljer som har etablerat sig väl i det svenska samhället till en oviss framtid efter lång vistelse här kan inte betraktas som en human politik inom migrationsområdet. Dessa barn har ofta skaffat sig goda språkkunskaper och inte sällan lämnat en trasig och fasansfull tid bakom sig. Anser migrationsministern att regeringens migrationspolitik utifrån dessa barns upplevelser kan betraktas som human? 61 Statsrådet (): Det kanske vi ska tänka på. Barnfrågor är väldigt viktiga. Det är en viktig fråga i asylpolitiken. Vad jag tror är det allra viktigaste är just det som tar upp, de långa väntetiderna och de långa vistelsetiderna i . Det är en sak som vi måste göra något åt. Vi har långa handläggningstider, men det visar sig också att vistelsetiderna blir så långa att barn far väldigt illa av själva asylprocessen. Det regeringen har bestämt är att lämna en lagrådsremiss till Lagrådet som innehåller att man ska ta bort möjligheten till ny ansökan, alltså att man kan återkomma med ny ansökan hur som helst. Det är någonting som förlänger vistelsetiderna i . Det har också visat sig, vilket många organisationer har påpekat, att det är något som i första hand drabbar barnen. 62 (): Det är inte bara barnen som är besvikna över att inte få stanna. Åtskilliga svenskar har hört av sig till oss. De förstår inte hur vi kan behandla barnfamiljer på det sätt som ofta sker . Inte nog med att barnen drabbas. Företag på åtskilliga platser i vårt land blir av med mycket skickliga och ambitiösa anställda, och familjeförsörjare berövas möjligheten att försörja sig själva och sin familj. Är det inte dags att se över lagarna inom detta område, så att vi , innan bättre regler för arbetskraftsinvandring kommer till stånd, bedriver en human migrationspolitik och tar till vara den arbetskraft som finns bland våra invandrare? 63 Statsrådet (): Jag tror att det är dags att se över lagarna. En parlamentarisk kommitté gör just nu en översyn av utlänningslagens bestämmelser. Där tittar man särskilt på bestämmelserna om humanitära skäl. Denna kommitté har också i uppdrag att göra en översyn av hur man har tillämpat principen om barnets bästa. När det gäller arbetskraftsinvandring från länder utanför EU pågår det ett arbete med direktiv, och regeringen avser att tillsätta en utredning som ser över den delen. 64 (): tar kvinnofrågor på stort allvar. Ett uttryck för det är att det pågår en konferens om Afghanistanfrågor i förstakammarsalen. Ett annat uttryck för det är att det också pågår en konferens i andrakammarsalen där man tar upp frågan om hedersvåld under ?. Att vi tycker att det är oerhört viktigt att jobba med kvinnofrågor både internationellt och nationellt är något som är väl känt och som vi måste fortsätta med. Jag kan känna att det som vi gör inom biståndsområdet kanske inte räcker. Därför vill jag vända mig till biståndsministern. Vi har gjort väldigt mycket när det gäller att fylla på i de kassor där andra har dragit undan sina pengar när det gäller att sätta av pengar till SRHR-frågor, och vi har hållit fanan högt när det gäller att driva dessa frågor. Men för att genomföra millenniemålen och för att orka hålla ut när den backlash som president satte i gång och som rullar runt över världen och även tränger sig djupt in i EU-systemet måste vi ha en ytterligare strategi för att genomföra millenniemålen. Vad vill som biståndsminister göra för att hålla fanan högt i dessa frågor även i fortsättningen? 65 Statsrådet (): pekar på en oerhört viktig och helt central fråga för svensk biståndspolitik men faktiskt även för svensk utrikespolitik. Budgeten för biståndspolitiken ökar ganska rejält, och vi prioriterar några områden, bland annat sexuell och reproduktiv hälsa och hiv/aids-området. Vi prioriterar också drogområdet och konfliktlösning. På alla dessa fyra områden har vi poängterat kvinnor och kvinnors ställning. Inom området sexuell och reproduktiv hälsa kommer vi att allokera mer pengar till för att jobba med just kvinnokliniker och stötta dem i deras stöd till kvinnor. Inom aidsområdet kommer vi att stödja med lite mer medel. Och när det gäller konflikthantering är kvinnors roll i konflikter ett viktigt område att titta på. När det gäller droger är det självklart följderna av droger, till exempel misshandel och andra hemska följder för kvinnor runtom i världen, som kommer att vara en central del. Kvinnor finns alltså högt upp på biståndsagendan. 66 (): Jag vill följa upp min fråga genom att också peka på EU:s biståndsbudget. Jag vet att man även från EU:s sida har fyllt på i en del av de hål som har uppstått när andra, till exempel , har dragit tillbaka sitt bistånd. Men den här politiken omfattar inte hela EU-biståndets budget. Jag tror att vi måste göra mer för att över huvud taget få kunskap om vart pengarna går. Jag har försökt att få stöd och hjälp till exempel från när jag inte själv har mäktat att få klarhet i att få klarhet i vart pengarna går. Går en del till att stödja SRHR-frågor, och går en del andra pengar kanske till att motarbeta det och till plädera för enbart avhållsamhet, vilket jag inte tror är en framgångsrik väg till exempel i kampen mot aids? Hur ska vi gemensamt kunna få kunskap om hur EU:s biståndsbudget används och för vilka syften? 67 Statsrådet (): var jag på mitt första ministerrådsmöte. En av de saker som då togs upp var rapporten om EU:s biståndsbudget för . Det som har skett är att återrapporteringen av hur biståndsmedlen i EU har använts har blivit bättre. Men vi har från den sida påpekat att det måste bli mycket bättre just för att man ska kunna se exakt hur pengarna har använts. Kommissionen jobbar tydligt i den riktningen. Och jag delar helt inställning i fråga om detta. Vi måste tydligt kunna lyfta fram vilka delar medlen går till. 68 HANS (): Jag har en fråga till statsrådet . visade TV:s Kalla fakta ett reportage om en 15-årig flicka som tillsammans med sin familj fått avslag på sina asylansökningar och därmed skulle avvisas. Familjen kom till , men det var först som beslöt att familjen skulle avvisas. Familjen accepterade beslutet men bad att avvisningen skulle ske med något annat transportmedel än flyg eftersom dottern lider av svår flygfobi. Myndigheten accepterade denna begäran. Men trots detta hämtades dottern av en polispiket och transporterades till flygplatsen där besättningen i piketen tvingade ned flickan på en bår, kedjade fast hennes armar och ben och sedan placerade båren på golvet i flygplanet. Det sätt som detta sköttes på av framför allt och polisen är helt oacceptabelt för ett land som anser sig vara humanitärt rättstänkande. Min fråga till statsrådet är vilka konkreta åtgärder som hon har vidtagit för att hanteringen av barn som ska avvisas ur landet ska skötas på ett humant och respektfullt sätt. 69 Statsrådet (): Jag såg också det programmet, och det var verkligen förfärligt att se. Det var förskräckligt att se hur ett barn behandlades på detta sätt. Det som jag tänkte på hela tiden när jag tittade på det programmet var: Vad kan man göra för att undvika att det går så här långt? Precis som sade hade den här familjen kommit till 1999, och är det 2003. Familjen har varit här , och barn hinner rota sig i och hinner lära sig språket, och det blir oerhört traumatiskt att avvisas efter så . Vad jag också kan säga som ett direkt svar på frågan är att och polisen som hade ansvaret för detta ärende håller på att arbeta fram riktlinjer för hur arbetet med avvisningarna ska gå till. 70 HANS (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Frågan om hur barn ska behandlas i vårt land är en fråga som engagerar oss alla, även de barn som olyckligtvis ska avvisas till de länder som de har kommit ifrån. Jag har en följdfråga till ministern. Hon säger att ska ta fram riktlinjer för hur arbetet med avvisningar av barn i familjer ska skötas. Jag känner att detta är så akut. Finns det något slutdatum då dessa riktlinjer ska vara klara? Det är nämligen väldigt viktigt att detta inte händer igen. 71 Statsrådet (): Jag kan inte svara direkt på hur det kommer att ta. Men jag är övertygad om att detta görs skyndsamt. Det är den information som jag har fått av . Detta ska man också arbeta med kontinuerligt. Vi har i lagstiftningen en paragraf där det sägs att vi ska se till barnets bästa i utlänningsärenden. Det betyder att man ska se till barnets bästa i hela processen, också vid avvisningarna. Det är någonting som man måste arbeta med kontinuerligt i myndigheterna. 72 (): Jag har en fråga till . I bostadsbristens spår uppstår många problem. I en färsk rapport från hyresgäströrelsen sägs det att var fjärde ung människa bor hemma hos föräldrarna och att av dem vill flytta så fort som möjligt. Ensamstående med barn har fått sämre ekonomi och även blivit mer trångbodda. Tyvärr är det också svårt att få fram statistik om hur människor bor eftersom inte har genomfört någon folk- och bostadsräkning . Det är alltså , ministern. Därmed är vi sämst i EU när det gäller dessa frågor. Vad tänker ministern göra för att snabbt rätta till detta? Forskningen om boendet är viktig. 73 Statsrådet (): Jag delar uppfattning om att forskningen kring boendet är viktig. finns det en hel del statistik, och mycket pekar i den riktning som talar om, det vill säga att ungdomar har svårt att komma ut på bostadsmarknaden och att vi också kan se en tendens till ökad trångboddhet. Vad det handlar om är att expandera bostadsbyggandet. Det investeringsstöd som regeringen och samarbetspartierna har varit överens om har just en sådan profil att vi ska kunna expandera bostadsbyggandet och underlätta för unga människor att komma ut på bostadsmarknaden. Det är ett kraftfullt investeringsstöd som motsvarar en sänkning av byggmomsen från till . 74 (): Det gäller inte i första hand bostadsbyggandet utan just bostadsforskningen. När man pratar med bostadsforskare framgår det att de anser att det är ett väldigt stort problem att det inte finns någon bostadsforskning och att det inte finns statistik för att kunna göra sådan forskning. Vi vet att regeringen funderar på en typ av lägenhetsregister som en ersättning för folk- och bostadsräkningen. Det finns förslag om hur det ska gå till. Vad som fattas är att regeringen får ändan ur vagnen som det ibland heter och kommer till skott i frågan. Det börjar bli bråttom. Det här hänger ju också samman med översynen av fastighetsbeskattningen. För en beskattning som utgår från boendeform, inte från hustyp, måste man ha ett lägenhetsregister, så se till, ministern, att komma till skott så att vi får ett lägenhetsregister detta för att forskningen ska kunna förbättras och för att vi ska få långsiktiga spelregler både för fastighetsbeskattning och för bostadsproduktion! Häri ligger nyckeln till det hela. 75 Statsrådet (): Det är riktigt att det finns ett ärende hos regeringen som regeringen ännu inte har tagit ställning till. Det gäller då inrättandet av ett lägenhetsregister. En annan fråga som har anknytning till detta och som berörde är den om ett bostadsrättsregister. Där kommer jag att ha en diskussion med bostadsrättsorganisationerna om huruvida det är möjligt att hitta fram till ett system som både tillgodoser bostadsrättsorganisationernas intressen och tillgodoser vårt intresse av att kunna förbereda inför en eventuell förändring av fastighetsbeskattningen när det gäller bostadsrätterna. 76 (): Jag har en fråga till statsrådet . Frågan rör rikets indelningar. Min konkreta fråga är om statsrådet tolkar regeringens direktiv till under på det sättet att man också får föreslå ändringar i landstings- och regionindelningen. Bakgrunden till min fråga är den föreslagna nedläggningen av sjukhusen i och . Det är min övertygelse att om de här sjukhusen med sina stora upptagningsområden hade legat i andra landsting skulle en nedläggning aldrig ha kommit på tal. 77 Statsrådet (): Javisst är det så att frågan om indelningen av i regioner/landsting och kommuner är en fråga för den utredning som leds av landshövding . Det är väldigt viktigt att få en genomlysning av frågan. har vi väldigt starka traditioner här i . Vi är jämtar, dalkarlar, skåningar och allt vad vi nu är. Men inte minst i ljuset av internationaliseringen och EU-medlemskapet och för den delen även i ljuset av den typ av frågor som pekar på, nämligen om en närmare gränsdragning mellan olika landsting och om hur indelningen ska se ut är svaret på frågan ja. Frågan prövas av utredningen, av . 78 (): under dagens frågestund har det mycket handlat om barnens situation. Jag skulle vilja rikta en fråga till statsrådet om situationen för de ensamkommande flyktingbarnen. Det är en skrämmande verklighet att 500 barn kommer till utan vårdnadshavare och att vi alltför ofta inte klarar av att ta emot dessa barn på ett bra sätt. och lämnade , det vill säga , ett förslag till lösning. Förslaget innebar i korthet att ett antal kommuner skulle få ansvar och resurser för ett bra mottagande. , , säger statsrådet dels att det blir för dyrt, dels att frivilligorganisationerna kan ta ett större ansvar för de här barnen. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet vad som därefter har hänt med nämnda förslag. 79 Statsrådet (): Ja, 500 barn kommer ensamma till barn som är oerhört utsatta. De kommer utan föräldrar. De kommer från andra länder. Det är en främmande kultur etcetera. Som mycket riktigt säger återstår mycket att göra när det gäller mottagandet av de ensamkommande barnen. Men en del har också hänt. Personaltätheten har ökat väldigt mycket på barn- och ungdomsenheter, så boendet är skilt från asylprövningen. Men vi måste titta närmare på ansvarsfördelningen. Vi har tillsatt en arbetsgrupp som arbetar med detta och som snart slutför sitt arbete just när det gäller att titta på ansvarsfördelningen mellan kommuner och . 80 (): statssekreterare besökte oss i socialförsäkringsutskottet och berättade då att den rapport från och som kom saknar en djupare analys av förslagen och konsekvenserna. Därför har en ny arbetsgrupp tillsatts. Mot den bakgrunden undrar jag när det arbetet blir färdigt. Tycker statsrådet att det är en acceptabel takt i det här arbetet? Mot bakgrund av den utsatta situation som de här barnen ändå lever i och att det förmodligen kommer att dröja från det att och lagt fram sina förslag och till dess att den nya arbetsgruppen blir färdig undrar jag alltså om det är en acceptabel takt i detta allvarliga ärende. 81 Statsrådet (): Kanske hade det kunnat gå lite snabbare. Men i det förslag som avlämnat om att man skulle lägga över det här på 15 avtalskommuner utgick man inte från att det faktiskt också måste ske en lagändring. Att ändra lagen är ändå en process som tar tid. Men arbetsgruppen kommer att slutföra sitt arbete inom en väldigt snar framtid. Jag hoppas att jag kan återkomma till kammaren om detta. Stöd till demokratirörelsen på 82 (): Jag skulle vilja rikta en fråga till biståndsminister . kom den nyutnämnda ambassadören med en Kubasyn som jag trodde hade flytt i samband med att lämnade landet. Hon gav uttryck för en ganska okunnig och skrämmande Castrobeundran. Med det sagt var ett tydligt undantag från den mycket positiva förändring som hänt i svensk Kubapolitik framför allt under tid som utrikesminister. Både och har vid ett flertal tillfällen i denna kammare lovat ett ökat direkt stöd till demokratirörelsen på . Dessa ministrar har under sin ministertid lovat att man ska försöka få till stånd ett svenskt högnivåbesök i för att driva på demokratiseringen. , som ibland uttrycker sig ganska mustigt, gick så långt att han jämförde det stöd han ville bygga vad gäller med det stöd som gett till ANC:s befrielserörelse.