prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — I brist på en ideologisk styråra blir grundhållningen föga förvånande ett fasthållande vid gårdagens världsbild och lösningar. EU är, som också var inne på, någonting helt nytt i världshistorien. Det är ett slags nytt samarbete som de svenska socialdemokraterna ännu inte riktigt ideologiskt begriper sig på. Jag skulle vilja hävda att denna brist är något ganska unikt bland socialdemokratiska partier. Härvidlag finns det en likhet med syn på EU. Det finns faktiskt en stor likhet mellan och . Amerikanerna vill att EU gör som gör. Svenska socialdemokrater vill socialdemokratisera EU. och vill båda plocka russinen ur EU-kakan och har båda grundhållningen att det för egen del helst inte ska bli några åtaganden och bindningar. Jag och liberalerna utmanar härmed Socialdemokraterna på en gedigen ideologisk debatt om och EU-frågorna. Låt oss starta här och och sedan genom hela valrörelsen inför Europavalet ägna mycken tid åt Europafrågornas ideologiska dimension! Om Socialdemokraterna antar denna utmaning kommer vi att ha anledning att återvända bland annat till frågorna om demokrati, representation och effektivitet i Europeiska unionen som ju präglar konventets förslag och konventets kompromiss. Jag yrkar bifall till reservationerna 20, 30, 72 och 92. 4 (): tar nu sitt största steg mot fred och frihet sedan . bröts kommunismens mur ner i , och hela världen, och i synnerhet , konfronterades med det sovjetiska systemets omänsklighet. Kommunismens lakejer har pressats bort från makten i flera av de forna . Dessa stater har med all kraft arbetat för sin frihet genom att knyta relationer till väst. Att vinna medlemskap i den europeiska unionen, och därmed försäkra sig om fred, frihet och ekonomisk utveckling, är dessa länders högsta mål. Efter många och långa förhandlingar för demokrati, mänskliga rättigheter, rättssamhällets principer och ett marknadsekonomiskt system har vi glädjen att hälsa tio nya medlemsländer välkomna som medlemmar i . Detta är största steg mot fred och frihet för miljoner medborgare och bort från kommunismens ok, och alla andra som under den röda fanan alltid motarbetar EU. Låt mig här också skjuta in ett fördömande av de bombningar som har skett i i . Jag vill peka på den roll som EU har för att också hjälpa detta land att arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter. De får inte bli bortbombade från dessa viktiga värden för alla människor. Kärnan i det europeiska samarbetet går ut på att uppnå fred, frihet och ekonomisk utveckling. Arbetet baseras på en gemensam lagstiftning. Det har aldrig handlat om ett övertagande av nationers självständighet, men väl om att finna ett effektivt arbete för gemensamma mål där nationens beslut inte har tillräcklig räckvidd. Europaparlamentsvalet kräver viktiga ställningstaganden hos svenska folket. Då ska nämligen svenska folket utse nya ledamöter i för perioden 20042009. Det parlamentet ska ansvara för totalt 25 länder, varav 10 nya medlemsländer som ska växa in i det nya . För att garantera utveckling för fred och frihet borde svenska folket utse ledamöter till det nya parlamentet som är för den europeiska gemenskapen inte emot. Den rödgröna vänstern i hävdar att svenska folket ska välja in kritiker och skeptiker i parlamentet. Detta är ett mycket förrädiskt argument eftersom deras kritiker konsekvent motarbetar EU. Ja, man kräver att ska lämna gemenskapen. Argumenten används enbart för att vinna platser i parlamentet, platser från vilka man ska motarbeta den europeiska gemenskap som vi ser växer fram. Alla parlamentariker är sunt kritiska till det som inte är bra för deras land och för samarbetet. Men ska man kunna utveckla gemenskapen för fred, frihet och ekonomisk utveckling måste man tro på samarbetets möjligheter. Med parlamentariker av modell de svenska rödgröna är det min fullständiga övertygelse att vi aldrig hade kunna hälsa de tio nya medlemsländerna välkomna . Som kristdemokrat är det min förhoppning att svenska folket väljer parlamentariker som är beredda att arbeta hårt för alla medborgare och för att nya länder ska få rätt till och skydd för ett liv i fred och frihet. Europeiska unionen förbereds nu för att ta emot de nya medlemsländerna. Vi står inför årets julhelg. I många svenska hem planeras, organiseras och skapas ordning och reda för att man ska kunna ta emot familjemedlemmar. Syftet är att främja familjegemenskapen och mötet mellan människor. Låt mig dra en parallell till det som pågår inom EU. Man förbereder sig för att ta emot tio nya familjemedlemmar. Detta ska ske under planerade och ordnade former. Vi kan konstatera att det under EU:s historia har antagits många nya fördrag eller grundlagar. Dessa har sammanställts och organiserats på ett sådant sätt att vi medborgare lättare ska kunna förstå och ta del av dem. Nyheterna består främst av regler för hur man ska fatta beslut, det vill säga genom enhällighet eller kvalificerad majoritet. Vidare skapas en organisation och institutioner som effektivt och demokratiskt ska kunna styra samarbetet. Det är mycket begränsat med nya politikområden, det vill säga där länder överlåter mer makt till EU. föreligger förslaget till ny grundlag och konstitution från konventet. anser att konventets förslag i de allra flesta punkterna är mycket bra och ska stödjas, med några undantag. Undantagen består huvudsakligen av beslutsprinciper och organisatoriska frågor där vi vill slå vakt om de små ländernas villkor i förhållande till de större länderna samt i frågor om överstatlighet respektive mellanstatlighet. har markerat särskilt på följande områden: Vi tar avstånd från en vald EU-president och vill se ett fortsatt roterande ordförandeskap mellan medlemsstaternas regeringar. kräver full öppenhet kring den europeiska arbete och protokoll. Vi säger också att konventsmetoden har varit en så bra arbetsmodell att vi tycker att den borde fördragsfästas. anser att den kristna värdegrunden är så betydelsefull för demokratins, öppenhetens och rättssamhällets utveckling att den bör fördragsfästas i grundlagens inledning. Vidare anser att de nya kompetensområden som ska tillföras EU alltid ska betraktas som förändrad grundlag och därmed både förberedas, beslutas och ratificeras i varje medlemsland. Därför avvisar vi flexibilitetsklausulen som vi anser vara en gummiparagraf. EU ska aldrig kunna ge sig själv ny kompetens. Det är en uppgift för medlemsländerna. För att öka engagemanget hos allmänheten är vi kristdemokrater för möjligheten till medborgarinitiativ där ett tillräckligt stort antal medborgare ska kunna uppmana kommissionen till en önska åtgärd om man så vill. Vi anser också att ska ha medbeslutande på hela budgetområdet. Det är en demokratisk fråga som vi tycker är angelägen. Vidare anser vi att EU:s internationella roll för fred och säkerhet är så betydande att det är mycket angeläget med en utrikesminister som ständigt agerar för medlemsländernas gemensamma intressen. För oss kristdemokrater är det några sakpolitiska ställningstaganden som är angelägna. Det jag har pekat på är det som handlar om institutionerna. Vi anser att den ekonomiska stabilitetspakten mellan medlemsländerna bör reformeras och också fördragsfästas. Vidare anser vi att man ska ha en gemensam och generös asyl- och flyktingpolitik där kan spela en viktig roll även i fortsättningen. Vi anser att medlemsländerna ska ha rätt till ett frivilligt fördjupat samarbete på försvarsområdet om man så önskar, och vi vill se att man avvecklar jordbrukspolitikens exportsubventioner som stöd till . Vad händer nu i den fortsatta beslutsprocessen? har svenska folket sagt sitt genom och de politiska partierna. är det regeringen som ska visa kompetens i förhandlingar och samarbetsallianser. vill vi inte höra från utrikesministern att har missuppfattat frågan om vald president i , eller att det saknas allianser för att nå det resultat som vi vill se. Om regeringen förmår att representera svenska folket kommer riksdag med stor majoritet att kunna ratificera det kommande fördraget. Därmed kan vi hälsa våra vänner från de nya medlemsländerna välkomna till en vandring mot en gemensam framtid i samarbete. Jag vill härtill bara yrka bifall till reservation 12 under punkt 10 och reservation 21 under punkt 18. 5 (): Allra först vill jag yrka bifall till två av sammanlagt 46 reservationer som står bakom, nämligen reservationerna 1 och 7. Redan omslaget till det dokument som föranleder vår diskussion illustrerar det djupt problematiska med . Där står, först med små bokstäver Utkast till fördrag om upprättande av en, och sedan med stora bokstäver . Detta är givetvis inte sant. Inom dessa pärmar finns ingen . Det är inte en konstitution, även om den så gott den kan försöker likna en konstitution. Det är hur som helst inte en , utan möjligtvis för Europeiska unionen. Men titeln illustrerar den ambition, den riktning och den vision som väglett arbetet i konventet liksom EU:s utveckling sedan Rom-fördragets dagar. Målet är glasklart: en federal statsbildning. Med det ena steget efter det andra, där varje nytt steg motiveras av det föregående och accepteras med hänvisning till dess begränsade räckvidd, lämnar den Europeiska unionen det mellanstatliga samarbetet bakom sig och antar en statsrättslig skepnad med allt mer av egen suveränitet där de ingående subjekten medlemsstaterna visserligen tills vidare behåller en formell självständighet men en självständighet med allt mindre reellt innehåll. Fråga därför inte vad EU är; fråga vad EU håller på att bli! Varför har vi, den svenska , anledning att avvisa denna utveckling? Om nu demokratin haltar på nationell nivå varför inte fullt ut bejaka dess återupprättande på en ny och högre nivå i den Europeiska unionen? Mitt svar är: Därför att inte är ett svar på frågan om demokratins problem. är tvärtom en del av problemet. När demokratisk beslutsmakt flyttas från de nationella parlamenten till EU:s institutioner anländer förvisso beslutsmakten välbehållen till men demokratin har försvunnit på vägen. Ett kan vara hur tilltalande som helst på ritbordet, men i den verkliga världens maktpolitiska sammanhang har det alla förutsättningar att bli en demokratisk katastrof, om inte annat av det enkla skälet att all demokrati som ska bli bestående och reell måste byggas underifrån av det folk som ska utöva sitt självbestämmande. invänder vän av europeisk ordning att jag målar hin håle på väggen. Man säger: EU är ingen stat. Medlemsländerna är fördragets herrar även i konstitutionsutkastet. Men frågan är som sagt inte vad EU är utan vad EU håller på att bli. En av de frågor som har diskuterats är huruvida godkännande av ett nytt fördrag i enlighet med konventets utkast är förenligt med svensk grundlag, närmare bestämt regeringsformen 10 kap. 5 § som stadgar att beslutanderätt kan överlåtas inom ramen för samarbete i Europeiska unionen, men enbart sådan beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Observera alltså att vi är inte bara förhindrade att överlåta makt så att statsskicket upphävs eller förändras i grunden; vi är förhindrade att överlåta all beslutsmakt som rör principerna för statsskicket. Några tunga remissinstanser har på grundval av en ganska ingående argumentation ifrågasatt om kan godkänna konventsutkastet utan att bryta mot regeringsformen 10:5. Regeringen avfärdar denna kritik med lätt hand och uppenbarligen utan att anstränga grundlagsenheten på alltför mycket. I regeringsformens portalparagraf står det: All offentlig makt i utgår från folket. Det brukar tolkas så att det endast är politiska företrädare som är ansvariga inför de svenska medborgarna, de svenska väljarna, som har rätt att fatta för dessa medborgare bindande beslut. Konventsförslaget innebär att fler områden överförs till beslut med kvalificerad majoritet. Det innebär i sin tur att alltfler beslut kommer att fattas, alltfler lagar stiftas, av representanter för andra länders medborgare, av personer som inte kan ställas till ansvar av de svenska väljarna. Självfallet rör detta principerna för statsskicket. Regeringens argument att beslutsformen enhällighet eller kvalificerad majoritet är irrelevant kan enligt min mening inte accepteras. Det är en avgörande konstitutionell skillnad mellan dessa beslutsformer, en skillnad som markerar gränsen mellan överstatlighet och mellanstatlighet. Kom ihåg att den svenska och kan man anta det svenska folket accepterade anslutningen till EU bland annat med argumentet att området för överstatlighet var begränsat till den inre marknaden. och andra EU-kritiker varnade då för att detta område snart skulle vara betydligt större, men det avfärdades som skrämselpropaganda den gången. I konventsförslaget står i svart på vitt att unionsrätten är överordnad nationell rätt, inklusive grundlag. Detta, säger regeringen, är bara en kodifiering av gällande praxis och syftar inte till någon förändring av rättsläget. Jag tycker att det är en påfallande naiv inställning. Visst har menat att unionsrätten är överordnad, men den har också tvingats ta hänsyn till nationell grundlag. Med denna kodifiering försvinner varje skyldighet till sådana avvägningar. kunde vi läsa i tidningarna att rutit till mot . Från det hållet har man nämligen hävdat att den svenska elskattebefrielsen för industrin är otillåten och att skulle kunna bli skyldigt att återkräva denna subvention från företagen. Aldrig i livet, säger . Det skulle innebära retroaktiv skatt, och det tillåter inte grundlag, så det så! Med den nu diskuterade paragrafen i fördraget skulle kommissionen lugnt kunna luta sig tillbaka och svara : Och? Det finns en del viktiga och delvis bra skrivningar i betänkandet kring detta problem, men de är helt otillräckliga. Utskottet slår till reträtt redan innan slaget har börjat. Vad bör göra i det här läget är naturligtvis att helt avvisa denna plattläggningsparagraf och stå fast vid följande ståndpunkt, som utskottet hade så sent som : En sådan kodifiering medför inte ökad förutsägbarhet eller klarhet, utan kan tvärtom skapa osäkerhet om huruvida alla de omfattande och nyanserade resonemang som fört i sina vägledande beslut skall anses gälla när de överförs till en formulering på blott ett par meningar i en fördragsartikel. Detta var klokt , och det är klokt . Till det som är sagt kan dessutom läggas för det första det som gäller passerellerna passerell brukar ju översättas med gångbro, men en mer korrekt översättning är kanske kryphål, och för det andra flexibilitetsklausulen, som rätteligen skulle heta gummiparagrafen. Det finns alltså anledning till ganska så mycket konstitutionell oro med anledning av det utkast som föreligger. Slutligen några ord om kravet på folkomröstning. Beslutet om inträde i EU fattades efter en folkomröstning. Beslutet att inte byta valuta till euron fattades genom en folkomröstning. står vi inför ytterligare ett avgörande steg i EU:s utveckling. En konstitution eller vad vi nu ska kalla det håller på att arbetas fram. Den påstås vara till för att stärka demokratin i EU. Det svenska folket förväntas acceptera att ännu mer av dess demokratiska makt överförs till EU:s institutioner. Vilket skäl finns att säga nej till en folkomröstning? Svaret är att det enda skäl som finns är det skäl som inte kan uttalas högt, nämligen att risken är uppenbar att det svenska folket än en gång röstar fel, att det blir ett nej till ytterligare maktöverföring och ytterligare överstatlighet. Men än har ni chansen, ärade socialdemokrater, moderater, centerpartister, folkpartister och kristdemokrater! Än har ni möjligheten att visa att ni inte hycklar när ni säger att ni är bekymrade över EU:s bristande demokratiska legitimitet. Här har ni nu i kammaren möjlighet att deklarera att ni är beredda att låta det svenska folket bestämma i en folkomröstning. Och är ni inte beredda till detta, förklara då åtminstone varför, så att vi kan läsa det i protokollet efteråt! 6 () replik: Först av allt tycker jag att man ska uppmärksamma en sak: sade ingenting om det som är grunden för hela denna konventsdebatt, nämligen den förändring som skett i , utan han beskriver i stället en utveckling som går mot mörker och en tilltagande utveckling mot icke-demokrati. Där vi andra ser fria demokratiska länder som samarbetar ser han ett icke-demokratiskt superstatsamhälle växa fram. Det blir extra intressant därför att ju tillhör dem som när de såg diktaturerna i betraktade dem som de sanna demokratierna. När han nu ser demokratin lägga sin stabila grund kallar han det i praktiken diktatur. Det är egentligen det som hans beskrivning av icke-demokrati innebär. Jag skulle vilja ställa en fråga till honom. Det införs nu röstregler som innebär att det krävs majoritet i parlamentet, en majoritet i rådet och en majoritet av folk närmare bestämt bakom de beslut som fattas. Det klargörs tvärtemot vad säger att unionsrätten ska respektera grundlagar och medlemsländernas politiska identitet. Vi tydliggör detta i vårt betänkande i . Domstolen tar ansvar för att beslut inte flyttas uppåt, och vi lägger i riksdagsbetänkandet till att medlemsstaterna och parlamenten ska kunna reagera när det finns en oklarhet. Är detta diktatur, eller är det mer demokrati? Och en ytterligare fråga: Är denna beskrivning av förhållandet mellan folk, medlemsstaterna och medborgarna, mer av diktatur och mindre av demokrati än det förhållande som vi har ? Det är det som frågan egentligen handlar om? Vi tar inte ställning till om ska ha samarbete eller ej. Vi tar inte ställning till om man ska ha gemensamma lagar och regler eller ej utan till om de nya är bättre än de gamla. Är röstregler och skiljelinjer av detta slag mer odemokratiska än de som vi har haft? 7 () replik: och jag bytte några ord i bänken innan jag gick upp i talarstolen, och vi sade till varandra att det är rätt tungt att vara de som är motståndare till fred och frihet och de som är fiender till demokratin och till internationellt samarbete. Det är förvisso rätt tungt, men man får väl klara av det också. Allvarligt sagt tror jag inte att inte riktigt klarar av den debattnivå som han försöker sig på. Den kräver, så att säga, något mer av stilistisk elegans för att vara effektiv. Jag ska dock ändå försöka vara seriös och svara på frågorna, även om de är väldigt polemiskt formulerade. Ordet diktatur har inte jag använt. Den ende som har gjort det tror jag egentligen är . Det vore naturligtvis mycket onyanserat och förgrovande att beskriva EU-systemet som det ser ut som en diktatur, och därför har jag heller aldrig använt det uttrycket. Men att därifrån gå till att helt negligera de uppenbara problem vad gäller demokrati, ansvarsutkrävande och så vidare som finns i systemet tror jag vore ett allvarligt misstag även för dem som i grunden är sympatiskt inställda till EU-systemet. Vi är självfallet inte motståndare till vare sig fred, frihet, demokrati eller internationellt samarbete. Men vi tar oss friheten att ifrågasätta om de för tillfället segrande institutionerna är de enda möjliga eller om man kan tänka sig andra former för samarbete eller rättare sagt internationellt samarbete i stället för det som EU nu försöker ersätta detta samarbete med, nämligen överstatliga beslut över huvudet på ansvariga folkvalda politiker i de nationella parlamenten. 8 () replik: Om det nu är så att står för den stilistiska elegansen kunde man ha förväntat sig ett något bättre svar. Det är och hans parti som hävdar att Europeiska unionen är en icke-demokratisk superstat. Lite grann, , tangerar väl det vad man skulle kalla en diktatur för vad är annars en icke-demokratisk superstat? Det är allt eleganten som har fört in denna begreppsapparatur. Jag ställde en fråga när det gällde röstreglerna, den nationella kompetensen, gränsdragningarna och den tydliga möjligheten att utkräva kontroll i relation till det styrelseskick vi har . Jag frågade : Ger det mer demokrati eller ger det mer icke-demokrati, om man hellre vill ha det begreppet? Kammaren kan notera att inte svarade på detta. Han vill i stället ha ett annat samarbete. Då är det intressanta: Vilket samarbete vill ha? Jo, han vill ha sådant samarbete som vill ha. Men så fungerar inte en demokrati. Har man ett samarbete är detta nämligen inte med automatik det man själv vill ha. Jag kan försäkra att det finns vissa drag i det svenska samhället som jag inte gillar, men det innebär inte att jag inte anser att det är en demokrati. Jag förväntar mig i en demokrati att många beslut kommer att gå mig emot, liksom många kommer att gå min väg. Problemet med är att han vill ha ett mellanstatligt samarbete som inte har just demokratins öppenhet där många är med och bestämmer utan där det bara ser ut på ett sätt. Jag kommer tillbaka till grundfrågan: På vilket sätt är det fördrag som vi nu diskuterar, jämfört med dagens situation och med den situation som har varit tidigare, ett icke-demokratiskt fördrag? På vilket sätt är röstreglerna, kontrollmöjligheterna och maktbalansen icke-demokratiska? Du lyckades inte svara förra gången. Lyckas bättre nu! 9 () replik: Jag använde, som jag sade tidigare, inte ordet diktatur. Jag använde heller inte ordet icke-demokratisk. Det skulle man i och för sig kunna göra, men det kräver en ganska omfattande nyansering och riskerar att leda bort från den verkligt grundläggande kritiken. försöker nu tvinga in mig i den fållan så att han lättare kan angripa mig, men jag ska inte låta mig luras till det. Vad det här fördragsutkastet eller vad det nu ska heta innebär är ju, som jag redan varit inne på, att de överstatliga inslagen förstärks i systemet. Varför är då det problematiskt ur ett demokratiskt perspektiv? På ritbordet, i en abstrakt mening, kan man naturligtvis tänka sig att nuvarande gränser för nationalstater upphör och att vi upprättar en ny statsbildning av något slag på europeisk nivå, eller åtminstone halva , och bygger demokratin innanför detta skal. Principiellt har jag ingenting emot det. Det är alldeles utmärkt. Jag tror bara inte att det fungerar. Vad vi nu ser framväxten av är inte återupprättandet av demokratin på europeisk nivå eller EU-nivå. Vi ser upprättandet av en överstatlighet med åtminstone diskutabla demokratiska kvaliteter och där grundproblemet bland annat är detta med ansvarsutkrävande. Även i fortsättningen, eller än mer i fortsättningen, kommer för svenska medborgare bindande beslut att fattas och lagar att stiftas av personer som inte är demokratiskt ansvariga inför dem som tvingas följa dessa beslut och lagar. I detta ligger det demokratiska problemet med såsom det nu ser ut. Jag tror inte på den här demokratiska superstaten av rent praktiska skäl. Därför slår jag vakt om demokratin i den form i vilken den växt fram i medlemsländerna. 10 () replik: I det här förslaget finns det numera en paragraf om utträde ur Europeiska unionen. För det första är därför min kontrollfråga till om vi nu kan förvänta oss att vid varje kommer att åberopa denna paragraf och lägga fram förslag om svenskt utträde ur Europeiska unionen. För det andra har jag en fråga som gäller ett för mig svårbegripligt utelämnande i reservationslista. Nyss sade till exempel att han inte tror på det här projektet. Detta tillfälle, när man nu diskuterar en ny grundlag, är ju det tillfälle då bör yrka på att Europeiska unionen ska upplösas. Man ska inte ha något nytt konstitutionellt fördrag! Man ska lägga ned de konstitutionella fördrag som finns! Är det ett tryckfel i reservationslistan som gör att inte har denna hållning? Om inte, varför kräver ni inte unionens upplösning? För det tredje tycker ni ju att ska lämna Europeiska unionen. Tycker ni då också att de nya medlemsländerna inte ska bli medlemmar? Om ni tycker att denna organisation är så dålig att inte ska vara med, varför ska man då inte försöka hindra andra länder från att gå med? Det måste väl ändå vara logiken i er hållning. För det fjärde: Hur ser ert alternativ ut för ? Vi har haft ett antal parlamentariker från västra på besök här i som har fått en viss inblick i hur vår demokrati fungerar.