prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — Det här konventsförslaget ger EU mer makt på många områden, ger de mindre länderna mindre makt och gör det svårare för människor att utkräva ansvar. Vi ser många hot mot säkerheten i världen. En miljard människor plågas av fattigdom. Flertalet av de länder som har massförstörelsevapen är i konflikt med sina grannländer. begås tusentals brott mot mänskliga rättigheter. Kvinnor och barn utnyttjas som sexslavar eller som arbetsslavar. Människor får flytta, och människor skadas och till och med dör av växthuseffekten även i vårt . fortsätter sin olagliga ockupation av , och östra . Den internationella terrorismen ökar. Senast har attentat i krävt minst 26 dödsoffer och skadat minst 450 människor. Människors rättssäkerhet kränks på Guantánamobasen, och människor placeras utan rättssäkerhet på terrorlistan, till exempel svensken . Islamofobin har ökat efter . Vi ser även en ökning av antisemitismen. Alla dessa frågor i världen måste vi lösa, och frågorna hänger ihop. Här behöver vi en väldigt aktiv och solidarisk bistånds-, handels- och utrikespolitik. Tyvärr har det traditionellt varit så att man försöker hävda säkerheten genom militära medel nu också i kampen mot terrorismen. Man väljer militära medel som det sätt på vilket terrorismen ska motverkas. Detta är fel väg. Den militära vägen väljer också EU. I EU-konventets förslag står det nämligen, fru talman, att unionens gemensamma försvarspolitik kommer att leda till ett gemensamt försvar så snart som det enhälligt har beslutat så. Detta ska jämföras med det nu gällande fördraget där det står att försvarspolitiken skulle kunna leda till ett försvar om det enhälligt beslutar så. Om konventets förslag antas är alltså saken redan klar: EU kommer att få ett gemensamt försvar. Inom utrikes- och försvarspolitiken är ett bevarande av vetorätten mycket angeläget. Enligt konventsförslaget ska man utan fördragsändring kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet på det utrikespolitiska området. Det anser vi är fel. Jag undrar, , var ditt rop på demokrati är . Är det verkligen så att ministerrådet ska kunna fatta beslut om att beslut ska fattas med kvalificerad majoritet på det utrikespolitiska området? Är det, , att försvara demokratin och människors rätt att fatta beslut? Här har, vad jag vet, ingen reservation. Att utrikesministern ska ha två politiska mandat, den nya modell som man väljer i konventsförslaget, är också i sig ett steg mot ökad överstatlighet i utrikespolitiska frågor och någonting som vi säger nej till. Vi är också emot solidaritetsklausulen. Definitionen av terroristhotet, som kan komma från både länder och grupper, är oerhört luddig och ger möjlighet till vida tolkningar. I praktiken utgör solidaritetsklausulen med sitt krav på att sätta in militära resurser ett starkare krav än Natos ömsesidiga försvarsgarantier. Vi är också oroliga över det förslag som handlar om att ska kunna fatta beslut om frysningar av tillgångar, finansiella medel eller ekonomiska vinster som tillhör, ägs av eller innehas av fysiska eller juridiska personer, grupper eller icke-statliga enheter. Det här är en paragraf som tydligt kan kränka de mänskliga rättigheterna eftersom en person som drabbas av ett sådant beslut inte har rätt att hävda sin rätt i en domstol. Varför säger inte ni socialdemokrater nej till solidaritetsklausulen och till paragrafen om någon typ av terroristlista? sade tidigare att han var rädd att det kommer att bli ett A- och ett B-lag. Det här konventsförslaget innebär att vi får ett A- och ett B-lag eftersom det ger större länder makt. Jag tror inte att det kommer att leda till att länder som , och nöjer sig med att vänta in alla 25 EU-länder. Jag tror inte på det. Vi ser hur , och på många områden agerar själva. De åker till tillsammans och pratar utrikespolitik och handelspolitik. De har hemliga överläggningar om hur EU ska stärkas militärt. Listan på hur de agerar tillsammans kan göras ganska lång. gör man deras styrka inom EU ännu större med det här konventsförslaget, och det tycker jag är ett misslyckande. Hade man velat ha en annan modell skulle man ha minskat de stora ländernas makt. Det har man inte gjort. Säkerhet i dagens värld måste skapas genom förebyggande arbete och genom respekt för demokrati och människors rättigheter. Vi måste kunna ha en handelspolitik som tillåter fattiga länder att bygga upp sina ekonomier. Rättvisa handelsvillkor är viktigt för till exempel fattigdomsminskning. stängs utvecklingsländerna ute från viktiga marknader med kvoter och tariffer. Varu- och tjänstehandeln måste öppnas, hindren för export tas bort och industriländernas jordbrukspolitik reformeras. Problemet är att detta är inte EU intresserat av. Här hade man från svensk sida kunnat driva förändringar i konventet som hade kunnat leda till att EU kanske inte skulle se till sitt eget intresse först utan öppna sig. EU styrs dock av intresset att öka marknadstillträdet för och att subventionera det konventionella EU-jordbruket. Detta går före fred och mänskliga rättigheter. I konventet hade man kunnat visa att EU skulle satsa på fred och mänskliga rättigheter. Enligt min uppfattning gjorde man inte det. Sedan vill jag ta upp en internationell miljöfråga som borde ha lösts i konventet. Här finns tyvärr ingen riksdagsmajoritet. Det gäller frågan om att ha minimiregler för koldioxid, kväveskatt och svavelskatt. Det här är tre områden där vi gärna vill ha minimiregler, det vill säga att länder ska ha rätt att gå före på internationell nivå. Det kan vara skandinavisk nivå, europeisk nivå eller FN-nivå. Här hade man från svensk sida kunnat driva på och säga: Ja, vi kan ha de här skatterna. Okej, skatteintäkterna ska gå till de enskilda medlemsländerna, men vi är för att kunna ha minimiregler för de här skatterna med kvalificerade majoritetsbeslut. Tyvärr är detta någonting som Socialdemokraterna inte vill driva, och det är ett misslyckande för miljön. 188 () replik: Att vara emot EU är inte att vara emot freden och , sade i sitt anförande. Jag håller med. Problemet är, , att den som är emot EU är emot den organisation som har betytt mest för freden och för . 189 () replik: Jag hävdar inte att EU:s första intresse är att stärka freden i världen. Det allra viktigaste i arbetet mot fattigdom och för en säker värld är att minska orättvisorna i världen, och det gör vi genom att ha en rättvis handelspolitik. har tidigare drivit en mycket mer rättvis handelspolitik än vad man får lov att göra inom EU:s ram. Tyvärr tror ledarna inom EU att vi kan bygga upp fred genom att EU får militära muskler. Det är inte en lösning som jag tror på långsiktigt. EU har också i fredens namn och i namn av att motverka terrorismen agerat på ett sådant sätt att man kränkt mänskliga rättigheter. Okej, man kan göra ett misstag. Men då kan man lära sig av det, gå vidare och strunta i det misstaget. I konventsförslaget finns dock nu en paragraf där man grovt kränker de mänskliga rättigheterna genom att människor kan sättas upp på olika listor och deras tillgångar frysas. Deras liv kan förstöras. Man fortsätter alltså att kränka mänskliga rättigheter. Man har inte lärt sig. Jag hävdar också att EU:s jordbrukspolitik är ett stort hinder för freden i världen. Skulle vi lösa de här frågorna om handelspolitiken och jordbrukspolitiken skulle vi komma mycket närmare en säker värld globalt. Det är dock inte där EU sätter sitt fokus . I stället gäller det att skaffa sig militära muskler och muskler för att kränka människors rättssäkerhet. Det är inte för mig en garanti för freden. 190 () replik: Jag börjar förstå varför och inte gillar Europeiska unionen. Om Europeiska unionen är ett stort hot mot freden och säkerheten i världen genom all sin politik har jag full förståelse för att tycker att vi ska lämna Europeiska unionen och att Europeiska unionen ska försvinna från jordens yta. Jag delar inte den uppfattningen. Jag är helt övertygad om att EU som organisation har haft en oerhört stor betydelse för att säkra freden på den europeiska kontinenten. 191 () replik: Jag vill bara säga att jag inte är ensam i , och inte heller i EU, om att tycka att EU kanske inte behöver syssla med alla de frågor som EU sysslar med. För att få en demokratisk legitimitet i EU är det väldigt viktigt, tror jag, att EU sysslar med få frågor och frågor där det finns väldigt tydliga beslutsregler. bygger man upp ett EU där EU fattar beslut på många områden och där det också blir svårare att utkräva ansvar. Jag tror inte att det är en bra väg för EU att gå . Jag hade hoppats att man när man förändrade skulle se till att under regeringskonferensen faktiskt bygga upp en debatt i länderna. Vi har försökt ha en debatt i . Den är inte färdig. Vi skulle behöva mer tid på oss. Annars får man ingen demokratisk legitimitet, och utan den är EU som projekt inte positivt för framtiden. Demokratin är en väldigt skör planta som vi behöver vårda. Jag är allvarligt oroad över hur EU:s medborgare kommer att se på politiken med det system som man bygger upp med det här konventsförslaget. 192 (): Jag ska ta upp ett mycket viktigt område i förslaget från konventet, nämligen jämställdheten och kvinnornas deltagande. I ett av de första avsnitten i förslaget till nytt fördrag, avsnittet om unionens upprättande, värden och mål, framhävs bland annat jämställdhet som ett av unionens grundläggande värden. Jämställdhet mellan kvinnor och män lyfts också fram i avsnittet om målsättningar, den övergripande inriktning som unionen ska arbeta efter. Det här stämmer ju väl överens med våra svenska värderingar. har en lång tradition av jämställdhetsarbete, och just nu står jag och talar i ett av världens mest jämställda parlament. För oss är det oerhört viktigt att skrivningarna om jämställdhet är med i konventets förslag, och det kan vi faktiskt tacka de svenska representanterna i konventet för. Men det är inte lätt att veta hur man ska skriva och uttrycka sig för att det ska bli rätt. Tyvärr är det oklart i första stycket om grundläggande värden om man avser jämlikhet eller jämställdhet, alltså jämställdhet mellan könen. Det ord man har använt, equality, kan nämligen översättas olika. Det här påpekar vi också i betänkandet från utskottet. Det gör även arbetsmarknadsutskottet, och ett flertal motionärer har också tagit upp detta. Det är mycket beklagligt med den här begreppsförvirringen eftersom det är ett så oerhört viktigt område. Här är det därför viktigt att påpeka att regeringen i förhandlingarna understryker de olika begreppens betydelse och starkt driver att det i samtliga språkversioner verkligen ska framgå att det är jämställdhet mellan kvinnor och män som avses och inget annat. Vi i utskottet vill också att EU ska vara en stark kraft i fredsfrämjande och konfliktförebyggande arbete. Det är bra och det är viktigt. Samarbetet ska möta olika typer av kriser och konflikter, och det ska omfatta både civilt och militärt stöd. Tyvärr har det militära stödet blivit mer medialt uppmärksammat. Men det är viktigt att säga att stora framsteg faktiskt görs också på den civila sidan. finns det fyra områden som står i centrum för EU:s civila krishantering: polis, rättsstat, räddningstjänst och civil förvaltning. EU ska kunna ställa upp både civilt och militärt när FN kallar. kunde vi till exempel se hur viktig den insats var som EU gjorde i , en insats där också deltog. Men jag vill också i det här sammanhanget lyfta fram kvinnornas betydelse. Kampen för fred är en del av kvinnors självförsvar mot förtryckande förhållanden och maktstrukturer. De maktstrukturer från vilka krig drivs som politisk metod behärskas oftast av män. Alltfler har dock kommit till insikt om att kvinnor måste ges större möjlighet att spela en roll i fredsarbete och konfliktlösning. Det här gäller naturligtvis även EU:s fredsarbete. Vi behöver metoder som tillvaratar kvinnors perspektiv och kvinnors behov. Vi måste skapa bättre förutsättningar för att fullt ut integrera könsperspektivet i hanteringen av konflikter. Vi måste få fler kvinnliga aktörer inom fredsfrämjande konfliktförebyggande arbete i EU. Jag tar för självklart att regeringen i sina förhandlingar tar upp den här mycket viktiga frågan, eftersom jämställdhet är ett av unionens mål. Avslutningsvis, fru talman, är jag mycket glad att konventets förslagstext inte innehåller något om ömsesidiga försvarsgarantier och att vi i utskottet har kunnat enas om att skriva in i betänkandet att utskottet anser att EU inte ska utvecklas till en militär allians med bindande försvarsgarantier. Och ett enigt utskott, som vi kunde höra tidigare av vår ordförande , står bakom den här skrivningen. Det innebär att vi också fortsättningsvis kan föra en militärt alliansfri politik. 193 (): Mina kolleger från , och har varit uppe i debatten och tydligt redogjort för syn på och det förslag som föreligger. Men jag vill ändå ta tillfället att gå upp i debatten och säga några ord eftersom det är en väldigt viktig fråga vi diskuterar. Vi diskuterar framtid och vår framtid. Jag tycker att det är glädjande att det är så många som har skrivit upp sig på talarlistan och vill delta aktivt i denna diskussion. Grundlagsförslaget är positivt. Det förenklar alla de tusensidiga texter som har varit . Det här gör att det blir enklare för medborgarna att läsa tydligt vad EU står för. Det har också tagits fram i en öppen process. Det är en nyhet för EU att jobba på det sättet, med ett öppet konvent där alla kan ta del av dokumenten och lyssna på diskussionerna. Jag hoppas att det här på ett sätt kan bidra till att EU förankras mer hos medborgarna. Men EU är egentligen ganska väl förankrat hos svenskarna . Även om det blev ett nej i folkomröstningen om euron därför att många ville vänta och se vet vi att EU har ett starkt och växande stöd bland medborgarna. Det är bra. EU är ju viktigt för att bekämpa gränsöverskridande problem som miljöförstöringen och den internationella brottsligheten, men även för att arbeta för fred och säkerhet. Vi är för små för att klara av detta. Vi måste arbeta tillsammans. Unionen kan agera med kraft inom de här områdena just tack vare att vi har den här uppbyggda strukturen med bindande beslut och en domstol som ser till att besluten implementeras i varje land. Därför är det också lite förvånande att just mellanstatligheten omhuldas så mycket. Självklart ska medlemsstaterna ha makten över vad EU ska besluta om. Men inom de områden där EU får makten att besluta och påverka, till exempel inom miljöområdet, tycker jag att det är viktigt att vi har en överstatlighet, att vi har majoritetsbeslut på de flesta områdena så att vi kan få en kraft i de här besluten för att bekämpa de gemensamma problemen. Hade vi haft mellanstatlighet hade det ju inneburit att varje land haft veto. Då vet vi att vi hade haft ett där det minst flyktingvänliga landet hade satt tonen. Med mellanstatlighet vet vi att det hade varit det minst miljövänliga landet som hade angett standarden i . Vi ska inte vara rädda för överstatlighet. Varför är nationen så viktig? När jag bodde i och träffade många människor från olika länder i lärde jag mig att jag har mer gemensamt med en 30-årig tyska som röstar på FDP än med en svensk betongsosse. I sitter man efter partitillhörighet. Man sitter tillsammans med dem man har gemensamma idéer med. Här har nationen inte någon betydelse. Varför ska solidariteten stanna vid nationsgränsen? Den valrörelse vi såg , eurovalrörelsen, var ganska osmaklig på det sättet att öppet osolidariska argument användes på ett sätt som inte brukar förekomma i svenska valrörelser. Det handlade om att vända de svaga ryggen. De svaga i det här fallet var och som hade problem med ekonomin. Jag vill komma bort från den retoriken. Människor är människor även på andra sidan gränsen. Vi behöver synliggöra den europeiska unionens arbete mer för människor ute i alla länder. När nu grundlagen som det ska fattas beslut om inkluderar unionens symboler, en flagga, en hymn, en Europadag, hoppas jag att kommer att behandla min motion välvilligt, nämligen den motion jag har väckt om att ha allmän flaggdag i på för att vi är stolta över vårt medlemskap i unionen. Jag vill avsluta med att uttrycka en önskan: Jag önskar att när kungen marscherar in för att öppna det kommer att ske till tonerna av nionde symfoni. 194 (): Många kloka ord har sagts i debatten. Därför vill jag komplettera med bara några synpunkter och tankar. Det gäller det arbete som kommer att utföra fortsättningsvis, det vill säga det uppdrag får i och med riksdagsbeslutet och fram till toppmötet. Det gäller också det förslag som finns nu om den nya rollen för de nationella parlamenten. Det här är spännande. Som vanligt går före vad gäller öppenheten. kommer inför toppmötet att hålla ett öppet EU-nämndssammanträde med statsministern. Det kommer att vara öppet inte bara för ledamöter utan också för allmänheten. Vi tycker att vi försöker leva som vi lär. Det har förekommit frågor just om vad det är ska göra i det nya uppdraget från KUU. Jag kan sammanfattningsvis säga att vi ger regeringen mandat att fortsätta att förhandla för i enlighet med de beslut som fattas . Varför är det så viktigt att vi är överens om vad ska göra? I KUU-betänkandet framgår det klart vad som ska hända efter riksdagsbeslutet. Det är bra att KUU har klargjort den roll som ska ha fram till toppmötet. Utskottet säger att de kompromisser som blir nödvändiga i de fortsatta förhandlingarna får diskuteras med och förankras hos partier i de former för samråd som gäller, det vill säga samråd med regeringen. Det är viktigt att göra och röst hörd i de fortsatta förhandlingarna. Det är viktigt att det fortsatta arbetet och uppgifterna framöver blir väl förankrade i och därmed hos det svenska folket. Det är det som fortsättningen handlar om, det vill säga att vi vill att de nationella parlamentens roll ska stärkas. Det som fortsättningsvis blir spännande är att får en ny roll i subsidiaritetsprövningen av den nya lagstiftningen på så sätt att fortsättningsvis kommer medborgarna att kunna få bättre insyn i EU:s lagstiftningsarbete, och samarbetet mellan andra parlament kan stärkas. Vi har en möjlighet att säga: Nej, det tycker vi inte att EU ska hålla på med. Det där är en fråga för de nationella parlamenten eller till och med för den kommunala eller landstingskommunala nivån. Jag tror att den nya arbetsuppgiften för kommer att innebära en fördjupning av känslan av att vi är med och påverkar den framtida lagstiftningen i EU direkt genom att vi deltar i debatten, att vi har möjlighet att påverka och att det inte är så, som det ofta förekommer i debatten, att får informationen efteråt. Jag hoppas efter den här bra debatten vi har haft och att vi är beredda att tänka nytt och ser djärva initiativ just för att stärka demokratin i det som är den nya rollen för de nationella parlamenten, det vill säga att vi uppfyller det medborgarna kräver av oss. På så sätt ska vi öka intresset för Europafrågorna. Det är spännande i det nya uppdraget. Det är roligt att vi är så överens om det. 195 (): Jag ska tala om hållbar utveckling. Det är glädjande att det i fråga om unionens värden och mål tydligt framgår att unionen ska arbeta för en hållbar utveckling. Det framgår också av formuleringar i konventets förslag som till exempel en balanserad ekonomisk tillväxt samt en hög nivå av skydd och förbättringar av miljön. Det är viktigt att vi alla alltid värnar miljön omkring oss. Frasen vi äger inte jorden, vi bara förvaltar den åt kommande generationer brukar jag använda när jag vill sammanfatta vårt sätt att se på miljöfrågorna. Av regeringens skrivelse framgår det att de svenska företrädarna i konventsarbetet ligger bakom att skrivningarna på detta område har förbättrats. Med det synsätt som konventstexten ger uttryck för måste det också synas i den praktiska politiken. Därför behöver det självklart förtydligas ytterligare. kommissionär lade i slutet av konventsarbetet fram ett förslag om att ett protokoll ska läggas till fördraget. Det hann dessvärre aldrig behandlas av konventet. Vi socialdemokrater har lyft upp frågan i en motion som har behandlats i miljö- och jordbruksutskottet. Ett enigt utskott vill ge regeringen till känna att förslaget ska prövas. Detsamma säger det sammansatta utskottet. bör vara pådrivande för att skärpa EU:s politik för hållbar utveckling. Det är vi nog alla överens om, både här i huset och på andra sidan bron. Jag tror också att vi är överens om att det behövs en mer utvecklad strategi för hållbar utveckling med konkreta mål i det slutgiltiga förslaget till fördrag. Jag hoppas därför att slutresultatet kommer att innehålla det föreslagna protokollet i enlighet med det tillkännagivande vi ger . Det är tillfredsställande att regeringen redan tycks ha hörsammat detta. Det framgår inte minst av återrapporten från det senaste rådsmötet med miljöministrarna. Där gavs information om protokollet av kommissionen. och några fler länder framförde att förslaget bör föras upp till behandling inom ramen för regeringskonferensen. Miljöprotokollet är minst lika viktigt som det protokoll som redan finns om de nationella parlamentens roll, som jag tror kommer att föra med sig fler debatter här i kammaren om EU-relaterade frågor. Även kommer att få en viktig roll med att ta del av vad de olika fackutskotten har sagt och bevaka detta vid den fortsatta behandlingen av ärendena vid sina sammanträden inför de olika ministerråden. Jag har inga andra yrkanden än vad vi socialdemokrater redan har anfört. Jag vill med mitt inlägg lyfta fram tillkännagivandet om ett miljöprotokoll och också vikten av det fortsatta arbetet med EU-frågor i såväl fackutskott som . 196 (): Jag ska i mitt inlägg koncentrera mig på en specifik fråga, nämligen huruvida antagandet av konventets förslag kräver en grundlagsändring eller ej. Jag anser att detta krävs, eller, annorlunda uttryckt, att vi bryter mot existerande grundlag om vi utan större ändringar antar det föreliggande förslaget. Vår grundlag innefattar bland annat regeringsformen, som inleds med de berömda orden om att all offentlig makt utgår från folket samt att denna makt förverkligas genom val och lagstiftning i denna riksdag. I regeringsformen regleras också vilken beslutsrätt som får överlåtas till EU, nämligen sådan som inte rör grunderna för vårt statsskick. Här finns naturligtvis, som alla ser, en motsägelse, eftersom man inte på samma gång kan tillkännage att all makt ska utgå från folket som man skriver att viss makt kan utgå från andra källor. Men denna motsättning hanteras så att man menar att beslutsrätt kan avhändas om den är av marginell betydelse. Om den inte är det krävs en grundlagsändring. Grundlagsfrågan handlar alltså ytterst om det sker en marginell eller icke-marginell maktöverlåtelse om framtidskonventets förslag antas i sina huvuddrag. Här erkänner såväl regeringen som utskotten att en överlåtelse sker: företräde framför svenska lagar tydliggörs, passerellen införs, beslutsrätt överförs till exempel på det straffrättsliga området. Men man menar att de här överlåtelserna är just marginella, och av den anledningen behöver vi inte ändra grundlagen. Vad man emellertid bortser från är den maktförskjutning som sker i och med att beslutsformerna i EU ändras. Det sker en fördubbling av antalet EU-beslut där man går från krav på enhällighet till majoritetsavgörande, och inte minst lika viktigt ges medbeslutanderätt på en rad nya områden. Jag kan här nämna att när vi inledde vårt medlemskap fanns det tolv rättsområden som vi beslutade med majoritet och resten med enhällighet. Det ökades med Nice- och Amsterdamfördragen till 35 områden som beslutas med kvalificerad majoritet. föreslås det i konventsförslaget ökas till drygt 70. Dessa förändringar innebär naturligtvis en stor inskränkning av beslutsrätt. Vid beslut med enhällighet kan riksdag och regering förhindra oönskade beslut. Vid majoritetsröstning kan vår mening röstas ned av andra länder.