prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:119Tisdagen den 10 juniKl. 10.00 - 16.2718.00 - 18.56Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 2 och 3 juni.2 § Meddelande om motionstidTredje vice talmannen meddeladeatt motionstiden för prop. 2002/03:122 Gemensamtansvar: politik för global utveckling hadeändrats från till ,att motionstiden för prop. 2002/03:131 Svår akutrespiratorisk sjukdom (SARS) hade gått ut den2 juni (propositionen felstämplad) samtatt motionstiden för prop. 2002/03:142 Vissa ägarfrå-gor m.m. rörande AB hadegått ut (propositionen felstämplad).Meddelandet hade delats ut till kammarens leda-möter.3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesMotion2002/03:Fi29 till finansutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återNäringsutskottets betänkande 2002/03:NU11Finansutskottets betänkanden /03:FiU19, FiU21och FiU22Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU155 § EU:s yttre förbindelser i ett framtida kon-stitutionellt fördragFöredrogssammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsbetänkande /03:KUU2EU:s yttre förbindelser i ett framtida konstitutionelltfördrag.Anf. 1 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu ska debat-tera, KUU2, behandlar EU:s yttre förbindelser. Etttidigare behandlat betänkande, KUU1, behandladeEU:s framtidsfrågor i stort. Ett tredje planeras ocksåangående EU:s rättsliga arbete. Alla dessa frågor hartidigare diskuterats i det europeiska konventet.Det sammansatta utskottet har dessutom arrange-rat en offentlig utfrågning om EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik. En utskrift från dennautfrågning bifogas betänkandet. Dessutom har enintern utfrågning genomförts.KUU2 fokuserar på beslutsformen inom EU:s ut-rikesrelationer. Men formen kan naturligtvis inte heltskiljas från innehållet i politiken. Det finns uppenbaragränser för hur långt EU:s medlemsstater kan sam-ordna utrikespolitiska frågor gentemot omvärlden.Men utskottet anser att EU:s utrikesrelationer skullevinna avsevärt på en ökad politisk samordning ochsamverkan.Det kan finnas flera dimensioner där ökad sam-verkan är önskvärd, till exempel mellan olika politi-kområden, mellan medlemsstater, mellan EU:s insti-tutioner och mellan inre och yttre agerande. Dessaolika aspekter av ökad politisk samordning och sam-verkan diskuteras i betänkandet mer ingående underrubrikerna En ny målformulering för utrikespolitiken,Den institutionella strukturen, Röstreglerna samtSäkerhets- och försvarspolitiskt samarbete.En av de mest omdiskuterade delarna finns inomavsnittet Den institutionella strukturen. Den rör frå-gan om en sammanslagning av funktionerna EU:shöge representant för utrikes- och säkerhetspolitikknuten till ministerrådet och kommissionens ansvari-ge ledamot för utrikesfrågor. I debatten har det kom-mit att betecknas som "dubbelhattning", eftersom detbygger på att en och samma person ska kunna upp-träda i två olika funktioner men med olika huvudmän,det vill säga två olika hattar. Utskottet vill inte stängadörren för reformer på det här området men ser pro-blem med "dubbelhattning" som bör undvikas ellermotverkas.I betänkandet behandlas en motion från Center-partiet angående ökade krav på lojalitet mellan EU:smedlemsstater, och motionen föreslås anses besvarad.Fem motivreservationer har fogats till betänkandet.Anf. 2 ():Fru talman! Det här är ett viktigt ärende därför attdet handlar om möjligheten för och Europaatt ha en betydligt starkare utrikes- och säkerhetspo-litik. är EU utrikespolitiskt starkt. Utvidgningenhar betytt oerhört mycket för stabilitet och utvecklingi . EU:s erbjudande till länder-na söder om , den så kallade Medapoliti-ken, är också viktigt, även om de på andra sidan kan-ske inte förmår ta emot det fullt så mycket.När detta är sagt finns det likväl flera problemmed EU:s utrikespolitik. Det ena är att den är förpassiv. Vi diskuterar frågan om insatser iKongo. EU:s sändebud i området Adjello har varnatunder åtta för detta. Det har inte kommit någotinitiativ från under den tiden. Det borde hagjorts mycket mer.EU är ibland inkonsekvent. Vi ger bistånd till ettu-land. har vi tullar och jordbrukssubven-tioner som försvårar för just detta u-land att exporteratill oss. Vi har för små resurser när det gäller kris-hantering, alldeles för små resurser för att klara av tillexempel . Vi bör göra det tillsammans medNato och FN - i , i och på andrahåll.Dessutom har vi ibland ett för litet perspektiv närvi agerar styckevis och delt. borde till exem-pel kunna ha en betydligt större vision av utveckling iAfrika, med de erfarenheter självt har gjort.Det handlar om en gemensam marknad, att byggastrukturer för demokrati och mänskliga rättigheteroch att bygga en säkerhetsordning. Inget av detta harvi gjort, därför att vi har varit uppdelade i små länder.Vi är alla små länder i det här perspektivet som syss-lar var och en med sitt. Vi binder inte ihop och vi harför litet perspektiv.Nu finns det en möjlighet att gå vidare. Det intres-santa i det europeiska konventet, där jag själv deltar,är att värderingsgrunden blir tydligare, inte minstdärför att vi får en rad nya demokratier som med-lemmar i EU. Det talas ibland om det nya och detgamla . Jag tror att vi är ungefär lika gamlaalla i . Däremot har vi nya demokratier - län-der som har erfarenhet av att leva under förtryck ochdiktatur. Det är naturligt att de som företräder deländerna får en starkare betoning på just friheten ochfrihetens värde. Det har jag upplevt mycket starkt ikonventet. Jag tror att det är en mycket god grund förEU:s fortsatta och framtida utrikespolitik, att ha denhär värderingen.Den andra iakttagelsen som kan noteras är attFrankrike och , som i mycket har varit EU:sdrivkraft, har hamnat i minoritet för första gången.Det är en intressant iakttagelse vårterminen år 2003.Det finns en mycket stark underton i hela konventet,inte bara en underton för övrigt utan uttryckt, att deneuropeiska säkerheten ska byggas tillsammans medUSA, inte mot eller som en alternativ kraft. Viska göra det tillsammans. Också Natos grundläggan-de roll för den europeiska säkerheten betonas avpraktiskt taget alla. När konventet hade debatt omdetta betonades den transatlantiska länken i stort sett ialla inlägg. Även den franske utrikesministern gjordedet.Detta är läget. finns det förslag om hur EU:sutrikespolitik ska bli. Konventets förslag är bra. Detkan i vissa avseenden bli bättre. Det första som jagvill poängtera är de tydliga värderingarna. För förstagången ska EU få tydliga värderingar för sin utrikes-politik. De har förut varit implicita och delvis ocksåuttalade. Mycket handlar om det som är allmängodsoch självklarheter. Det behöver jag inte upprepa här.Det gäller FN:s värderingar, mänskliga rättigheteroch demokrati, rättsstat och allt sådant som alla parti-er står för.Det jag själv är särskilt nöjd med är att vi har envärdering som innebär att vi ska avveckla alla han-delshinder. Jag känner där ett visst mått av stoltheteftersom jag kanske varit den i konventet som tjatatmest om att det ska bli ett mål för EU att ta bort han-delshinder mot omvärlden. Vi ska inte ha en fästningEuropa utan det ska vara öppet mot andra kontinenter- , , Amerika.I det sammanhanget kan vi få nya beslutsordning-ar vad gäller jordbrukssubventioner och tjänstehan-del. Det har inte riktigt med det här att göra menpåverkar ändå det hela. Det innebär på båda de områ-dena att vi med ett gemensamt svenskt perspektiv kanhälsa att EU kan komma att utvecklas i en mycketbättre riktning, öppna tjänstehandeln och få en be-slutsordning som gör det möjligt att få ned jordbruks-subventionerna.Det andra, fru talman, och det är kanske det allraviktigaste, är att ha ett gemensamt perspektiv. Deträcker inte att samordna 15 och 25-30medlemsländer och komma fram till en minsta ge-mensam nämnare, utan utrikespolitiken måste starta idet gemensamma perspektivet.Det måste finnas ett kraftcentrum som startar ihela kontinentens syn. Först då kan vi få en riktigtkraftfull politik - inte bara en samordning - och detkraftcentrumet måste ligga på ett ställe. Vi kan inte hakonkurrerande centrum för detta. Centrumet måsteligga i kommissionen som ju bär ansvar också för allaövriga delar såsom handel, biståndsfrågor och finan-siella frågor, alltså allt det som tillsammans utgörEU:s utrikesagerande. Det handlar ju inte bara omden så kallade höga utrikespolitiken, när man göruttalanden och sådant, utan vi måste arbeta med helainstrumentet.Den tredje punkten är att hålla ihop det hela ge-nom en utrikesminister. De två områden som äruppdelade mellan kommissionen och ministerrådetmåste bindas samman av en person, någon som vi liteslarvigt skulle kunna säga är en , som isig innehåller . Det kallas dubbelhatt-ning, men vi ska inte gå in på den tekniken . Jagtror dock att det är oerhört viktigt att göra detta, an-nars riskerar vi att även fortsättningsvis få en dubbel-het i EU:s agerande, där vi får två skilda vägar attagera i utrikespolitiken.Det som kommissionen gör är oftast starktoch kraftfullt, medan det som görs i ministerrådetoftast är svagt och obefintligt. Det beror inte på JavierSolana, som är en utmärkt person, utan på att minis-terrådet institutionellt inte är kraftfullt.Här finns emellertid ett bekymmer. Om man görså som många vill, alltså har en särskild vald ordfö-rande i , finns risk för att man likvälpermanentar klyftan inom utrikespolitiken, där ord-föranden i det kommer att bli någotslags överrock för utrikesministern i de delar som justär den klassiska utrikespolitiken. Och likafullt kom-mer kommissionen att bära ansvaret för de mer sub-stantiella delarna.Den fjärde punkten gäller beslutsordningarna. Härmenar vi bestämt att det ska vara majoritetsbeslut. EttEU med 30-35 länder, vilket det kommer att bli närdet konstitutionella fördraget träder i kraft, måste haen majoritetsbeslutsordning på utrikespolitiken. An-nars blir det mycket svårt att komma någon vart.Det finns dock tre väsentliga undantag från detta.Man får inte gå emot ett lands vitala nationella intres-sen; man kan ju inte köra över ett land i någon frågasom är vital för just det landet. Man har möjlighet tillkonstruktivt avståndstagande i känsliga situationer.Och slutligen har vi den princip som är mycket viktignär det gäller militära insatser, nämligen att det skavara en koalition av frivilliga. Det innebär att omsvensk trupp ska delta måste beslut om det fattas idenna riksdag. EU kan icke kommendera svensktrupp.Den femte punkten, fru talman, gäller kapacitetenpå krishanteringsområdet. Här finns förslag om attmed hjälp av inköpsorganisationen göra den militäraapparaten mera kostnadseffektiv, dels för att få ratio-nella beslut och hanteringar på krigsmateriel, delskunna motverka slöseri och - faktiskt - korruption.Korruptionen är i många länder är ett bekymmer vidupphandling av militärt materiel.Det finns också förslag om att man måste se tillatt medlemsländerna har kapacitet. Men det beslutetligger inte i EU utan i riksdag. Det är vi härsom måste se till att kan ge sitt bidrag. Vi kaninte längre tala väl om hur viktigt det är att klarainternationella kriser om vi inte ser till attleverera. Det, fru talman, tror jag är det allra vikti-gaste.Sammantaget innebär detta att konventets förslagär mycket bra. Det kan putsas på några områden. Detvore bra om särskilt frågan om ordförande i försvann - för övrigt i enlighet med vadmajoriteten i tycker.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1.Anf. 3 ():Fru talman! röstade både för med-lemskap i Europeiska unionen och för att gå med ieurosamarbetet. Det visar att , liksom de andraländerna, har gjort en grundläggande erfarenhet base-rad på deras tidigare liv under förtryck, nämligen attdet som behöver är mer samarbete, inte mind-re.Men det är också en varning. När vi tittar på utri-kes- och säkerhetspolitiken i drar vi slutsatserfrån trender i det förgångna när dessa länder inte varmed och formade utrikespolitiken i Europeiska unio-nen. Vi vet ju inte vad den faktiskt kom-mer att bli. I den meningen är vi i ett formativt skede.Folkpartiet har en grundläggande och mycket po-sitiv inställning till Europatanken, liksom till gemen-samt europeiskt beslutsfattande och agerande på olikaområden. Inom utrikes- och säkerhetspolitiken har videt också men med vissa reservationer, som blandannat månar om länken över till USA.Om jag delar upp politikens form och innehåll ärdet ett resultat av vår positiva grundhållning. Därförinstämmer vi i det som sade, detvill säga vi är för en majoritetsomröstning när detgäller utrikespolitiken som grundregel. Det finnsdock vissa undantag, nämligen vetorätt i frågor somrör nationell integritet och oberoende - det som kallasvitala intressen - möjlighet till konstruktivt avståen-de, och möjlighet till frivilliga koalitioner.Vi är också för så kallad dubbelhattning inom ut-rikes- och säkerhetspolitiken just för att vi vill ha enstarkare samordning av EU:s yttre förbindelser påolika sätt och på olika plan. Dagens ordning medolika företrädare utåt i kommissionen och i rådet harinte alls fungerat väl. Det står i majoritetstexten attdetta har fungerat väl, men det är ju uppenbart orik-tigt, framför allt mot bakgrund av det som skett detsenaste året i Irakfrågan. De har under det här vitalahalvåret inte förmått minska eller hantera splittringeni denna fråga.Jag vill gärna ge en eloge till hans insatser när det gäller att lyfta fram frihandeloch handelspolitik. Jag tycker också att detta är vik-tigt. Vad vi ser i fråga om EU:s yttre politik är har handelspolitik, jordbrukspolitik och bi-ståndspolitik, men åtgärderna på dessa politikområ-den motverkar, och delvis upphäver, varandra. På tillexempel biståndspolitikens område ger vi ofta stödtill ökad export, men får denna ökade ex-port inte komma in i . Det är en uppenbar inremotsättning som vi måste bli av med.Jag går så över till politikens innehåll. För att intealltför mycket upprepa vad sadevill jag bara säga att anser att utandröjsmål ska gå med i Nato. Det känns alltmer uddaoch konstigt att vi står utanför. har en när-mare relation till Nato än vi. De sitter med vid Natosbord, medan vi sitter utanför. Vi får också allt färrekamrater i Partnerskap för fred, och de kamrater vihar är alltmer udda och kaukasiska till sin karaktär.Det är en absurd tingens ordning att vi nu befinneross i det sällskapet.I helgen kom en intressant forskningsrapport, sompublicerades i , om Natoopinionen.Motståndarna till Nato minskar från till ,och antalet osäkra ökar i motsvarande mån. Det är etttecken på att det rör sig i folkopinionen. Det intres-santa när man läser betänkandetexten, majoritetstex-ten, är att samma förskjutning vid ett noggrant studi-um kan avläsas där.Det finns, fru talman, tre alternativ för Sverige.Det är alliansfrihet, att vi ska delta i ett EU-försvareller i ett Natobaserat försvar. Här finns som bekanten överlappning beträffande krishantering, men jagska inte gå in på det i det här sammanhanget. Jag kaninte se att det är särskilt kontroversiellt i Sverigesriksdag.Om vi då ser på hur partierna grupperar sig medavseende på de tre alternativen kan vi se att Folkpar-tiet är för Natomedlemskap i teori och praktik och såsnart som möjligt. , Moderaternaoch hamnar i en grupp där alla trebetonar vikten av den transatlantiska länken och avvi-sar alla tankar på ett EU-försvar med säkerhetsgaran-tier. EU-samarbetet får inte ha "sin politiska uddriktad mot den transatlantiska dimensionen i andradelar av den europeiska försvars- och säkerhetsarki-tekturen", skriver dessa partier.I en tredje särskild grupp har vi , somi motion UU10 krävt att ska gå in i någotslags allians med övriga EU-länder för att på så sättskapa ett i säkerhets- och utrikespolitik starkare EUsom ska fungera som en motvikt till USA.För att nå detta mål ville i motionen blandannat avskaffa vetorätten i EU på detta politikområ-det och kunna framtvinga ett gemensamt EU-agerande. skriver: Konsensusprincipen iEU bör därför ses över syftande till att finna formerför gemensamma beslut där ett agerande inom utri-kes- och säkerhetspolitiken inte kan hindras av etteller ett fåtal medlemsstater.Jag har i annat sammanhang, närmare bestämtDagens Nyheter, tolkat motionen som en omsväng-ning i utrikes- och säkerhetspolitik bort fråntraditionell alliansfrihet och till en tydligt franskinspi-rerad dröm om ett EU-försvar med antiamerikanismsom drivkraft och en front mot USA.Det intressanta att notera här är att Centerninte följer upp denna del av sin motion i reservation4, trots att man till och med hade partiledaren somförsta namn på motionen. Borta är talet om motvikttill . I stället ställer sig bakom majori-tetstexten som tar avstånd från en politisk udd motden transatlantiska länken.Jag tycker att det är mycket välkommet att Cen-tern så snabbt gav upp tankarna på motvikt till USAoch ett eventuellt deltagande i ett EU-försvar förSveriges del. Kvar är uppgivandet av konsensusprin-cipen, som egentligen är grundbulten för skyddet avalliansfriheten ur alliansfrihetsvännernas perspektiv.Möjligheten finns sålunda för , såvitt jagbegriper, att ska kunna acceptera att under-kasta sig andras beslut om svensk utrikes- och säker-hetspolitik. Min fråga till representant är omdet förhåller sig på det sättet.Är anhängare av att bör ingå i ettEU-försvar eller inte? Är det för påsikt ett bättre alternativ än dagens svenska politik?Jag kan i och för sig ha en viss respekt för den håll-ningen att det kanske är bättre att vara med i ett EU-försvar än att bita sig fast vid dagens fullständigtillusoriska alliansfrihet.Den sista punkten var det sätt på vilket vårt för-svar förändras. Försvaret har genom sin utformning,materielanskaffning, system för stridsledning och såvidare i praktiken halvt om halvt gått med i Nato-strukturen. Jag går inte in på det, eftersom jag inteuppfattar det som kontroversiellt.Min slutsats efter att ha gått igenom texterna ochreservationerna är att det för del, eller förmajoriteten i riksdag, bara finns två alterna-tiv, antingen alliansfrihet eller ett Nato-baserat för-svar. Ett EU-försvar är inte ett alternativ för majori-teten i riksdag.Skulle majoriteten överge alliansfriheten är denatlantiska länken och Nato alternativet för Sverigeoch inte något EU-försvar. Detta är en viktig slutsats.Det är en klassisk stridsfråga inom Europeiska unio-nen och västeuropeisk säkerhetspolitik. Ska man haeller ska man inte ha ett EU-försvar?I den diskussionen landar väldigt tydligtpå samma negativa linje som , och . Det gäller inte bara Sverigeoch majoriteten i riksdag. Det är också en-ligt forskarrapporten väl avspeglat i den svenskafolkopinionen, där man har sett den förskjutning somjag nämnde.Skillnaden inom finns i nästa steg. Den ärmellan partier som nöjer sig med att bara säga nej tillett EU-försvar och dem som i likhet med Folkpartietbåde säger nej till EU-försvar och ja till ett Nato-baserat försvar och anser att bör gåmed i Nato.Sedan kan man gå vidare. Regeringen talar inte såmycket om att man i grunden har den positiva atlan-tiska länken. Jag vill inte gå in diskussionen om alter-nativ och pådyvla regeringen det. Men regeringen stårinte för den grundläggande hållningen som ändåkommer fram i texten i sitt agerande utåt. Det är denpositiva synen till en länk över Atlanten.Anna och åker på möten ochtalar alltid om att dessa frågor är frågor som Nato-länderna själva får avgöra. Om andra länder vill gå ini försvarssamarbete ska vi inte hindra dem, sägerGöran . Det är helt okej. Jag tycker naturligt-vis att relationerna inom Nato i första hand är enfråga för Nato-länderna, säger tycker regeringen att om det är någon-ting som är bra är det den atlantiska länken och inteEU-försvar. Jag tycker inte att regeringen riktigt stårupp för den hållningen.Fru talman! Sammanfattningsvis är betänkandetoch reservationerna intressanta utifrån den utgångs-punkten att vi väldigt tydligt kan se en majoritet iSveriges riksdag och en majoritet i folkopinionensom är emot EU-försvar och som om någon föränd-ring ska ske anser att det ska gå mot ett Nato-baseratförsvar.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Det är mest för att klargöra det somCarl B redovisade som jag begärde ordet.Det gäller Moderata samlingspartiets inställning i justNato-frågan.Vi menar att är militärt alliansfritt. Det ären korrekt beskrivning av . Däremot har viinte något mål med denna militära alliansfrihet. Detfinns inget neutralitetsmål. kan inte så likgil-tigt om nordiska länder eller EU-länderna angrips. Vihar i den meningen inte något syfte med alliansfrihe-ten.Vi menar att det naturliga då är att gå in i Nato.Det är den säkerhetsordning som är och i allt högreutsträckning blir den dominerande i . Vi kanmöjligtvis se framför oss det mest fantastiska att allaEuropas länder finns samma säkerhetsordning. Dethar aldrig hänt förut i historia. Det kanske ären möjlighet. Vi får se hur ställer sig tillNato-medlemskap.Vi tidigare varit lite försiktiga med tidpunkten. Vihar framför allt menat att och skullein i Nato. är de länderna på väg in. Vi tycker attdet vore naturligt att och också gickin. Vi skulle då få hela och ochpraktiskt taget hela i samma säkerhetsord-ning. Det vore bra.Anf. 5 () replik:Fru talman! säger att det na-turliga är att går med. Jag instämmer natur-ligtvis i det. Men frågan är varför intetar det steget. För alla som inte tillhör den moderatakärntruppen måste detta framstå som alltmer obe-gripligt.Vad väntar på? sade du attni väntar på . Men är de factomed. För mig och jag tror för väldigt många andraockså är det helt obegripligt varför intetar samma steg som har tagit och säger:Vi tycker att ska gå med i Nato, och ju förrdess bättre.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Det är rätt att vi tidigare framför alltmed hänsyn till varit försiktiga med attförespråka medlemskap. I där det varosäkert som skulle komma med var detangeläget att vi inte fick en särlösning för de västeu-ropeiska länderna.Nu är den frågan förbi, precis som säger. Vår strävan ska ses mot bakgrund av densäkerhetspolitiska doktrin som vi mycket aktivt drevfram. Den pekar på det alldeles centrala. Vi måstebygga vår säkerhet i samverkan.Vilka bygger vi och samverkar med? Jo, natur-ligtvis i första hand våra grannländer och ividare mening i andra hand. Då finns det inget annatalternativ än just Nato-samverkan. Men vi menar attvi måste göra det tillsammans. Vi måste ha en bredmajoritet i riksdag för att nå dithän.Det var därför vi jobbade så intensivt för att fådenna säkerhetspolitiska doktrin. Vi tycker att det ären bra bas för just detta.Anf. 7 () replik:Fru talman! Finns det ett svar på frågan vad niväntar på? Om ni vill att ska gå med är detväl bättre att ni försöker att driva den frågan i Sveri-ges riksdag och bilda opinion för den ståndpunkten.Att tiga kan inte vara särskilt effektivt om ni i grun-den tycker att ska gå med i Nato. Vad är detModerata samlingspartiet väntar på, ?Anf. 8 ():Fru talman! Utvecklingen av utrikes- och säker-hetspolitiken sedan medlemskap i den euro-peiska unionen 1995 har varit ganska dramatisk ochsamtidigt inte särskilt allmänt diskuterad.Vi har sett en mycket stark och omfattande ut-veckling av ett samarbete kring krigsmaterielproduk-tion och krigsmaterielexport. Vi ser ett ännu så längerelativt begränsat men ändock försvarssamarbete.Vi har sett framväxten av en snabbinsatsstyrka iEU:s namn som enligt beslut ska kunna användas ienlighet med , dock icke med restriktio-nen att beslut i krävs.Vi har sett kampen mot terrorismen. Det har letttill att man har börjat diskutera någon sorts solidari-tetsklausul, det vill säga att man gemensamt skullegöra ett åtagande för att kunna besvara terroristiskahot.Detta leder till att vi har en annan union änvi hade när blev medlem. Vi har en unionsom allt tydligare visar drag av en superstat.Vi har en union med en gemensam yttre gränssom försvaras inte bara mot militära angrepp i formav terroristiska hot utan också mot asylsökande flyk-tingar.