prot · GR0944 · 2003-12-08 00:00:00 — Vi föreslår utöver regeringens förslag den närmaste treårsperioden. Det här bidraget används för inköp, ny- och ombyggnad och standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning. Jag vill nu gå in på den andra delen av mitt anförande och fortsätta med det som började med i sitt anförande tidigare i den här debatten. Den kristdemokratiska ideologin handlar om ansvar och förvaltarskap. Vi har en skyldighet att efter bästa förmåga förvalta det som har lämnats till oss. Det här handlar självfallet om det fysiska kulturarvet, och det är ofta det debatten handlar om. Men, herr talman, jag vill understryka att det också handlar om att värna de immateriella arv av tankar, värderingar och idéer som har lämnats till oss av tidigare generationer. Mycket av det immateriella kulturarvet bärs upp av vårt språk. Man skulle kunna säga att det svenska språket är nyckeln till det immateriella kulturarvet. Språket och det skrivna ordet, bland annat boken, är bärare av vårt immateriella kulturarv. Att läsa är ett av våra viktigaste och, om jag får uttrycka det så, enklaste sätt att fylla vårt behov av andliga och själsliga upplevelser. Staten har försökt främja läsandet genom olika former av läsfrämjande insatser. Det här är viktigt. Det är bra. Vi kristdemokrater har glatt oss åt att har beslutat om en utvärdering av de statliga insatserna på det läsfrämjande området, men vi väntar fortfarande på den här utvärderingen. För oss är det viktigt att detta inriktas på barn- och ungdomssatsningar och för att främja barns och ungdomars läsande. Vi vet att läsandet ökar i de flesta grupper, barn och ungdomar undantaget. tycker inte att stödet i tillräcklig omfattningar har fokus på läsfrämjande insatser för barn och ungdomar. Vi vill därför ha en förändring av detta. När vi talar om boken och läsandet går det självfallet inte att gå förbi biblioteken. av alla svenskar besökte ett bibliotek. Det visar den enorma spridning som biblioteken har. Det finns ingen annan kulturinstitution som har ett så högt antal besökande. Därför är det viktigt att vi inte tar biblioteken för givna utan att vi diskuterar och debatterar bibliotekens delvis förändrade och delvis nya roll i takt med att samhället förändras. Jag välkomnar kulturministerns ord om biblioteken som en del av det offentliga rummet även om jag sedan inte ser kopplingen till reformen om fri entré på statliga museer. Det är väldigt viktigt att vi ser biblioteken som en infrastrukturell åtgärd ute i kommunerna. arbetar för att varje kommun ska ha en biblioteksplan där frågor om de olika bibliotekens roll i kommunen kan tydliggöras. Det handlar om mål och visioner för biblioteken. Skol- och barnbiblioteken är naturligtvis oerhört viktiga när det gäller att främja barns läsande och barns tillgång till litteratur. Tyvärr är skolbiblioteken en undervärderad resurs på många skolor och i kommunerna i sin helhet. Vi vill att även skolbiblioteken ska in i de kommunala skolplanerna. 56 () replik: brukar i alla möjliga sammanhang lyfta fram föräldrarnas och familjens betydelse för barnen. Man tycker tydligen först att det är jättebra att man går på museer och att barn och ungdomar inte ska behöva betala avgift för detta. Däremot måste föräldrarna betala avgift för att gå på museum. På vilket sätt främjar det att man får en gemensam upplevelse? Man bör kanske gå till samma museum och inte dra ungarna runt för att se alla utställningar . Det gör att de kanske inte vill besöka ett museum på kanske eftersom de är uttröttade efter första besöket. Nästa steg är att man föreslår att vuxenstödet till En bok för alla inte ska fortsätta förrän det har gjorts en utvärdering. Problemet är knappast att föräldrarna läser för mycket för sina barn. Framför allt läser inte papporna för mycket för sina barn. Jag vill här ställa en fråga. Om man genom en enkel och billig utgivning av kvalitetslitteratur, som trots allt En bok för alla står för, kan få några föräldrar och framför allt pappor att inse värdet av att öppna en barnbok och läsa för de egna barnen, är inte det här stödet till En bok för alla då en mycket ringa kostnad? Detta kan möjligtvis kompletteras med även andra läsfrämjande åtgärder, inte minst för den manliga delen av befolkningen, som i det här avseendet i alla åldrar ligger klart efter kvinnorna. Vad gäller den sociala ekonomin tycker jag att det känns bra att är med på den vagnen. ligger ganska bra till inom den ideella sektorn. Idrottsrörelsens framgångar har en hel del att göra med det ideella anslag som förekommer också i många andra länder. Det är alltså bra att är med på detta, men jag är lite orolig över vart papporna och familjen i övrigt tog vägen när det gällde läsandet. 57 Tredje vice talman () replik: Om studerar vår politik på alla områden ser han att vi har väldigt många förslag som ökar föräldrarnas möjligheter att få tid för sina barn. Jag vill hålla med om att man måste ha tid för att gå på museum och även för att gå . Vi som har barn vet att det krävs en repetition. Om man läser en bok eller tittar på ett program krävs det ofta att man gör det för att barnen ska känna att de kan ta det till sig, diskutera och återberätta, allt detta som vi vill uppnå med bokläsning, med museibesök och så vidare. Jag kan alltså hålla med om att vi behöver för våra barn. Jag tror ändå att det viktigaste här är att vi skickar den signalen att det är barnen och ungdomarna som vi vill subventionera, inte de vuxna. Det är i alltför stor utsträckning tyvärr ganska få vuxna som tar med sig barn och ungdomar till museer. Många vuxna är faktiskt ensambesökare. Vårt sätt att använda de här pengarna möjliggör också för fler barn och ungdomar i andra delar av landet att få tillgång till den här reformen. Något av den största kritiken går ju ut på att reformen om fri entré på museer är så Stockholmscentrerad. När det gäller En bok för alla skulle jag vilja säga två saker. För det första är det oerhört viktigt att den utvärdering som har beställt faktiskt kommer till stånd, så att vi vet vilka läsfrämjande insatser som har betydelse för vuxna och gärna för vuxna kvinnor och vuxna män. Detta bör vi få belyst. För det andra gäller det vilka insatser som har betydelse för barn och ungdomar. Vi står fast vid att vi vill fortsätta att prioritera barn och ungdomar. Vad gäller de vuxna är vi mer tveksamma. Men det viktigaste är att vi får fram resultat av utvärderingen. 58 () replik: Det var några klarlägganden. Jag tycker ändå att det är en klar fördel om politiken håller ihop från lokal nivå och upp till EU-nivå. Jag kan inte hävda att i min hemkommun är de som allra ivrigast slåss för kulturfrågorna för att trygga biblioteksfilialer eller allmänna samlingslokaler, som tidigare tog upp. Snarare försöker man tvärtom alltid spara in på sådana små saker som betyder väldigt mycket per satsad krona men som inte kan ge så mycket i den kommunala besparingen. Jag förstår fortfarande inte det här. Jag brukar slåss för regionalpolitik. Om man tycker att det är fel att enbart de statliga museerna, av vilka de flesta ligger i , får fri entré, är det då inte bättre att driva frågan om att äska pengar för att de regionala museerna ska kunna följa efter? Jag kommer inte ihåg det, men jag tror inte att sade att vi skulle sänka bokmomsen bara på barn- och ungdomslitteratur utan det var fråga om en sänkning rakt över. tycker att det är en bra princip att vi inte ska moralisera om vilka som läser vad. Vi tycker att det lästa ordet ska vara likvärdigt vilket man än väljer. Det ska inte vara fråga om någon kvalitetsstämpel och så vidare. Jag har fortfarande inte fått någon förklaring till på vilket sätt en indragning av stödet till En bok för alla vad gäller vuxenlitteraturen ska ske. Jag har åtminstone inte uppfattat något motförslag. På vilket sätt ökar detta föräldrarnas lust att läsa själva och därmed också lusten att sprida budskapet vidare till sina barn genom att öppna någon extra barnbok per dag, inte bara runt ? 59 Tredje vice talman () replik: Jag kan hålla med om att det är viktigt att politiken håller ihop. väljer att på varje politikområde betona bland annat barn och ungdom. Jag menar att vi gör detta också på kulturpolitikens område. När det gäller de statliga resurserna på det här området rör det till exempel de pengar som går till fri entré. Vad vi gör är att vi sprider reformen över ett större geografiskt område och ger den en inriktning på barn och ungdomar. Sedan kan jag bara beklaga att kommunerna har en så skral ekonomi. Jag känner inte närmare till förhållandena i hemkommun, men jag är den första att beklaga att man måste gneta och spara på varje område. Det är på alla politikområden viktigt att se till att få en ekonomisk tillväxt, så att vi får en större kaka att fördela. Jag vill däremot i den här debatten också slå fast att jag ser kulturen som en oerhört viktig utvecklingsfaktor, som jag sade i mitt anförande, både för den ekonomiska sidan och för den sociala sidan. Kultur är alltså en viktig faktor på de här områdena. Jag kommer här in på den fråga som jag inte hann besvara i min förra replik, om den sociala ekonomin eller den ideella faktorn. nämner idrotten, och det är det goda exempel som vi alltid kan hålla fram. Men det finns så otroligt många områden inom den ideella sektorn där vi måste förbättra förutsättningarna för det civila samhället att utvecklas. Det är ett fattigdomsbevis att idrotten så ofta är det exempel som vi kan föra fram på att vi har lyckats. Det finns många andra områden, till exempel amatörkulturen, som i den här budgeten har försökt att slå ett slag för. Det finns också på det sociala området många verksamheter som skulle kunna utvecklas till gagn för samhället. Inom idrotten görs ett jättebra arbete, och idrotten är en oerhört viktig del av den ideella sektorn, men det finns många andra som skulle kunna utvecklas på samma sätt. 60 (): Det förpliktar en del att komma från en filmmetropol som , och därför tänker jag prata om just film, framför allt svensk film. Vi är alla bekanta med de stora framgångar som svensk film har haft både publikmässigt och kvalitetsmässigt, något som också uppmärksammats utomlands, där flera svenskproducerade filmer har fått fina priser. Jag vågar påstå att behovet av svensk film har ökat, och det har också producerats mer svensk film . Film är bredvid musiken den konstart som når ut bredast socialt, men svensk film har stora svårigheter att konkurrera på marknaden, framför allt med de amerikanska bolagen och deras betydligt större marknadsföringsresurser. Vi i anser att svensk film bör vara en nationell angelägenhet, något som också är en bärande idé i den svenska filmpolitiken, men i praktiken ser det annorlunda ut. Vi skulle vilja att man hade samma syn på filmen som man har på teatern , där den största delen finansieras med offentliga medel. Som det är måste filmen till största del söka sin finansiering på annat håll, och det är något som vi i anser hämmar den konstnärliga utvecklingen och gör det svårt för nya, och framför allt kvinnliga, filmskapare att komma fram. Den genre inom svensk film som kanske har svårast att konkurrera med den amerikanska är barn- och familjefilmen, och här har regeringen aviserat att man i kommande filmavtal kommer att verka för att särskilt stärka den här genren, vilket vi välkomnar. En familj går inte så ofta på bio, och när man väl går väljer man att satsa på ett säkert kort, som en Disneyfilm. Det som har hållit den svenska barn- och familjefilmen vid liv är producenternas vilja att utveckla den genren, men jag tror att alla här är medvetna om att saker och ting inte bara kan gå på vilja hur länge som helst. Det måste gå med vinst också. Det måste finnas ett intresse hos oss och staten att den här genren inte äts upp och hänskjuts helt åt , eller andra amerikanska bolag. Regeringen har aviserat att man i kommande filmavtal kommer att verka för att särskilt stärka den här genren, och det välkomnar vi. Vi hoppas att regeringen inför det kommande filmavtalet ser över hur ett direkt stöd till barn- och familjefilm kan utformas. Vi anser också att det är viktigt att man inför kommande avtal tar upp de nationella minoriteternas behov. En framtida filmproduktion på minoritetsspråken är inte bara viktig för att stärka språket hos unga inom de nationella minoriteterna. Det är också viktigt för att alla ska kunna få en ökad inblick och förståelse för våra minoritetsgrupper. Något som vi vill trycka hårt på är en förnyad genomgång av reglerna för för- och efterhandsstöd. Vi måste försöka skapa de bästa möjliga förutsättningarna för svensk film. Här har tidigare fört fram att det finns brister i efterhandsstödet. Om vi ska få bred svensk film måste det också finnas möjlighet att skapa detta. Annars riskerar vi att få ett väldigt smalt och kommersiellt gångbart utbud. Jag vågar nog påstå att decentraliseringen av filmskapandet har utvecklat svensk film. Det har vågats göra satsningar på oetablerade filmskapare och en ny typ av film, men vi vet att det inte varje gång blir en succé, som Fucking eller . Vi vet också att alla inte blir lika stora som eller . Att framgångsrik film belönas är naturligtvis bra, men vi vill att man ska våga göra film som kanske inte blir stora kassasuccéer men är viktiga ändå. har tidigare ifrågasatt konstruktionen i filmavtalet där en films kommersiella framgång styr bidragets storlek. Vi kan tänka oss ett system där man enbart har förhandsstöd och tar bort efterhandsstödet, eller att man utformar efterhandsstödet på ett sätt så att kassasuccéerna, som kanske klarar sig utan ytterligare stöd, inte gräver djupa hål i potten för efterhandsstöd. I stället kan satsningar göras på de filmer som sålt färre biljetter. Filmpolitiken ska syfta till att garantera en fortsatt svensk filmproduktion av filmregissörer och dokumentärfilmare. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 21. Avslutningsvis vill jag hänga på två frågor som har tagits upp i den här debatten. tog upp frågan om SVT. Vi delar naturligtvis oro för hur public service kommer att se ut . har i ett tidigare avtal velat vara tydligare med vad som menas med de av allmänproduktionen som ska produceras utanför . Bristen i den tydligheten har vi sett resultat av . Jag hoppas att och jag, som sitter i public service-utredningen, kan jobba för att förtydliga det här uppdraget och vad det innebär. tog upp frågan om ungdomspolitik. Hon nämner den attitydundersökning som har presenterat och nämner en rad saker som unga människor vill ha. Men hon glömmer de saker som står på första och andra plats, nämligen att unga människor vill ha ett fast jobb och en fast bostad. Unga människor är inte alls sugna på det som kallas för flexibilitet, eller det som i praktiken innebär att man hoppar runt på en massa olika jobb utan någon säkerhet eller med en försämrad arbetsrätt. Unga människor är inte heller sugna på att bo på ett ställe och på ett annat ställe hur länge som helst. pratar om något som jag också tycker är viktigt, nämligen att unga människor alltmer känner maktlöshet och utanförskap. En alltför stor grupp känner utanförskap. Då rimmar det lite illa när hon sedan tar upp till exempel graffitifrågan. Man gör allt för att strypa den här gruppens möjligheter till utövande, och man trycker på och vill gärna kriminalisera den här gruppen. Jag tycker att det är ett problem, och det är det som också leder till att många unga människor känner maktlöshet och utanförskap. 61 () replik: Det var trevligt, tycker jag, att började sitt anförande med att prata om film. Jag tror att vi har ett gemensamt intresse där. Filmpolitiken är viktig, och den ska också vara med i en debatt som denna. Det tycker jag också. När jag lyssnade jag på , fru talman, uppfattade jag en hel del önsketänkanden. Det fanns sådana saker som kom fram som har att göra med e-bio, som handlade om efterhandsstödet och så vidare viktiga och konkreta frågeställningar, men önskningar var det. Jag hade tidigare en diskussion med kulturministern, och jag vill ta den med dig också, . Det finns ett förslag i utskottet som fyra partier står bakom. Ett femte parti skulle ha gett majoritet för en möjlighet för att ledamöter i det här fallet partierna skulle ha kunnat få möjlighet att diskutera eller åtminstone vara med och lyssna som en lyssnande part men också en diskussionspart i det kommande filmavtalet. vill inte vara med, utan nöjer sig med att nu i kammaren ha en önskelista. Jag vill ta upp ett problemområde till innan jag kommer till en konkret fråga, och det handlar om de regionala filmcenter som vi har . De har alltså inte pengar. Vi har tre regionala filmcenter som inte har pengar , ett problem som det nya avtalet måste lösa. Vad är det som gör att och inte vill ha en möjlighet att påverka, åtminstone vara med och vara bollplank, inför det kommande avtalet? Det var en rörande överensstämmande upplevelse vid förra debatten inför det nuvarande avtalet. 62 () replik: Vill jag kan vilja en mängd olika saker. har resonerat så i den här frågan att det blir svårt när det är en sådan mängd intressenter när man ska ingå ett avtal. Jag tar nog på orden när han säger att man kommer att lyssna på vad vi har att säga och diskutera i kulturutskottet. Jag tror att det också är viktigt att vi här i kammaren också framför till regeringen hur vi vill att det här filmavtalet ska se ut och att man naturligtvis inte bara ignorerar det utan har med sig det i kommande samtal. 63 () replik: Självklart utgår jag ifrån det. Det är faktiskt en skyldighet som regeringen har att lyssna på den debatt som förs i kammaren. Den skyldigheten och intresset är nog oavhängigt en reservation som handlar om att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas. Det är en uppgift som man har som regering. Så jag tycker nog inte att de två delarna på det sättet är beroende av varandra. En intresserad regering lyssnar på debatten. Nej, det här var ett steg till. Det här var att ha möjlighet att i den avtalsdiskussion som pågår vara med och få lite feedback och lyssna på vad som händer, men framför allt att leverera sina synpunkter i en annan miljö än enbart den här kammaren ger. Jag skulle vilja att och tillsammans med kristdemokrater och socialdemokrater konkretiserar hur arbetet ska gå till i utskottet. Det duger inte att vi säger att vi litar på Wegendal jag litar också på honom i många stycken, men i den här frågan är jag lite osäker. Vad betyder det för dig, ? Hur tänker du dig att realisera det här samtalet som ska gå lite längre än det samtal som förs här i kammaren? är det faktiskt det vi pratar om. 64 () replik: Jag upprepar det jag sade tidigare. Jag tror att det blir svårt när ett avtal ska ingås med en mängd olika intressenter, bolag, i den här frågan. Jag kan inte ge dig ett bättre svar än förut, . Jag hoppas att frågan diskuteras även om det inte blir en parlamentarisk referensgrupp och att man tar på allvar det som vi har att säga. 65 () replik: Då tar vi en liten omgång graffiti till. Jag vet inte om lyssnade. Vad jag sade var bland annat att en stor grupp ungdomar som hamnar i graffitin egentligen skulle kunna fångas upp på andra håll, till exempel i skola eller föreningsliv. Många av dem har inte precis den konstnärliga inriktning som jag förstår att är ute efter. De som har det kommer alltid att kunna klara sig. Här handlar det om någonting helt annat. Jag kan även till ge utredningen av som tagits fram vid socialförvaltningen i . Den visar hur det faktiskt ser ut. Det som gäller det konstnärliga kan man ta upp på flera andra sätt. Jag tror i och för sig att jag nämnde fasta jobb som ett önskemål från unga. Som jag sade hade jag gärna velat prata till och även ta upp fri entré, mögel och allt möjligt annat som vi pratar om här. Det är klart att många unga vill ha fasta jobb. Men som arbetsmarknaden ser ut är det inte så lätt. Vi har någonting som heter LAS, lagen om anställningsskydd sist in först ut. De som är sist in är ofta unga. Vi har en arbetsmarknad som låser inne unga människor. 66 () replik: Först till det sista: Jag tycker att det är bra att vi har lagen om anställningsskydd. Jag hoppas att vi kan stärka den. Vi ser på många håll, inte minst i min egen kommun, hur företag försöker att komma undan lagen och vill ta bort folk som man inte tycker ska ha jobb. Jag tycker inte att vi ska ställa grupper mot varandra. Återigen till graffitifrågan: tycker att man kan ägna sig åt någonting annat. Det tycker jag är ett sätt att ignorera det som unga människor vill syssla med. Man måste skapa möjligheter. Om det finns en grupp människor som vill syssla med graffiti ska inte vi säga: Nej, det ska ni inte göra för vi tänker kriminalisera det. Vi måste skapa möjligheter. De möjligheterna finns ju inte, speciellt inte i den stad där vi befinner oss . Man måste tillmötesgå unga människor och ha en dialog. Det ska inte vara så att vi ska bestämma och säga: Det här får ni inte syssla med. Ta och knyppla i stället eller syssla med teater eller någonting annat! Det finns ett stort behov hos många unga människor av att syssla med graffiti. Det är möjligt att de inte blir stora konstnärer . Men vi måste ge dem utrymme att få utlopp för sina intressen. 67 () replik: Jag hyllar gärna dialogen jag tycker att det är underbart. Jag har haft dialog med alla möjliga, från graffitimålare till vit-makt-folk och andra. Det går att prata med väldigt många, även om man kanske inte alltid når alla. Vi har provat lagliga väggar i . Det har faktiskt inte gått särskilt bra. Även om man kanske får en del att använda sig av lagliga väggar i området där de bor så passar de på att måla på alla möjliga andra håll. Det pratade och jag om alldeles . Det handlar mycket om att fånga upp ungdomarna. Det är skola, det är föreningsliv. Det här är till stor del kriminellt försök inte förringa det! Gå runt i eller titta på olika statyer! Jag kallar inte det konst. Jag kallar det inte frihet. Det är ofrihet för de flesta andra, inte minst de som ska åka med eller bussar på morgnarna på väg till jobbet. 68 () replik: Det är uppenbart att och jag står mycket långt ifrån varandra, speciellt när hon drar en parallell mellan vit-makt-människor och graffitimålare och kopplar graffiti till kriminalitet. Jag väljer att avsluta där. 69 (): Kultur är ett viktigt och vitt begrepp som omfattar mycket, alltifrån de etablerade kulturinstitutionerna till det som vi kallar för nedifrånkulturen, som blomstrar trots blygsamma eller inga anslag alls. Enskilda människor musicerar, målar, läser, skriver och spelar teater oavsett om vi har en budgetdebatt om kulturpolitik eller inte. Men visst finns det olika åsikter om hur vi ska fördela kulturanslagen och därför behövs denna debatt. vill att medlen ska fördelas så att alla får tillgång till kultur oavsett ekonomisk eller social status och bostadsort. Därför bör kulturverksamheten utanför storstäderna uppmärksammas ännu mer. Ett exempel på kultur som finns nära människor där de bor och verkar är hembygdsmuseerna. Precis som länsmuseerna verkar de under knappa omständigheter. Det finns anledning att se över dessa museers ekonomiska situation. anser att jämställdhet är ett viktigt ord. kunde jag besöka och vandra omkring där. Jag gladde mig över museets sätt att föra in kvinnoperspektivet i sina samlingar. Därför känns det viktigt och riktigt att plädera för att Museum med sin betonig på kvinnokonst får ett nationellt uppdrag och ytterligare 1 miljon i anslag. Ett nationellt uppdrag och 1 miljon ska också gå till Filmmuseet i . Teaterverksamhet är en viktig del av kulturlivet. har respekt för verksamhet. Vi anser ändå att mer stöd behövs till musik- och teaterverksamhet ute i landet. Här har länsteatrarna en viktig funktion. De behöver mera stöd, så att det kan bli mera teater på mindre spelplatser. Under rubriken till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner vill tillföra ytterligare 28 miljoner.