prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Men genom vårt särskildayttrande markerar vi att vi inte kommer att köpa detresonemang som Vänstern för fram i sin motion. Detär bara en liten positionsmarkering från Moderaternassida, så här långt.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag ska citera vad skri-ver i sitt särskilda yttrande: "Meddelarfriheten är ettinstrument som skall skydda medborgarna mot över-grepp från den offentliga makten. Att rakt av överföradetta till den privata sektorn vore att förvandla detprivata till offentligt, vilket vi inte kan acceptera. "Som helt riktigt säger har vi mot-satt uppfattning. Vi menar att det vore till nytta förden privata sektorn att ta till sig lite mer av de rättig-heter och ideal som finns i den offentliga sektorn.Anf. 114 (m) replik:Fru talman! Vi får avvakta och se vad som kankomma ut av beredningen inom Regeringskansliet.Det är dock så att det finns många skäl som kan talaför att man ska behandla meddelarfriheten på ett merförsiktigt sätt inom den privata sfären. Som ocksåframgår av yttrandet finns det dock vissamöjligheter för privatanställda, om de röjer särskiltallvarliga missförhållanden eller brottslig verksamhet,att åtnjuta ett slags meddelarskydd. Så man ska intedra för stora växlar på att det som redan gällerär så dåligt.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det är kanske sant att yttrandefriheteninte helt gör halt vid den privata äganderättens gräns.Men den börjar i vart fall halta ganska så betänkligtnär den kommer över den gränsen, vilket jag tyckeratt det finns anledning att göra någonting åt.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag måste ställa en kontrollfråga tillMats . Han utgår nämligen från att reger-ingen kommer att lägga fram ett förslag efter det attalla dessa utredningar och remissomgångar har varit.Jag förstår att den utgångspunkten är rimlig.Men vad menar nu att man vill ha?Är det ett förstärkt meddelarskydd och en förstärktmeddelarfrihet för de privatanställda som jobbar isådana sektorer som är utlagda på entreprenad och ärskattefinansierade? Eller är det ett förstärkt meddelar-skydd och en förstärkt meddelarfrihet för hela denprivata sektorn? Om det är det första, nämligen detsom handlar om privatiserad vård, privatiserad om-sorg, friskolor och mycket annat - det som normaltsett är skattefinansierat - då hänger jag med i reso-nemanget. Jag tycker att det är riktigt att vi ska halikartade regler vad gäller fri- och rättigheter för deanställda inom det offentliga såväl som för dem somjobbar på entreprenad. Men om det går ännu längre,till att omfatta hela , det civilasamhällets fundament folkrörelserna, alla våra företagmed många affärshemligheter, då är jag inte riktigtlika säker på att den Einarssonska utgångspunkten ärden korrekta.Anf. 117 () replik:Fru talman! I den promemoria som den särskildautredaren har tagit fram, som vad jag förstått ocksåhar varit remissbehandlad och behandlas i depar-tementet, förordas enligt det referat som finns i ut-skottets betänkande och som jag förutsätter är heltkorrekt en lagstiftning som riktar sig till alla privataarbetsgivare och privatanställda. Den garanterar pri-vatanställda yttrande- och meddelarfrihet i fråga omåsikter och upplysningar om verksamheten inom ellermed anknytning till det allmänna. Det uppfattar jagsom en generell lagstiftning.Men har helt rätt i att i de delarav offentlig sektor som har lagts ut på entreprenad,lite förenklat uttryckt, finns ett särskilt starkt behovav en förstärkt yttrandefrihet. Jag vet inte, men det ärmöjligt att man ska ha en särskild lagstiftning för defallen.Sedan är jag inte heller säker på, för att förtydligamig ytterligare, att man kan ha samma lagstiftning fördet allmänna som för det privata. Det är mycket möj-ligt att man där kan och bör ha olika lagstiftning justför att undvika de problem som . Allt det där är lagtekniska och juridiskaproblem som givetvis måste beredas mycket nog-grant, men som jag är helt övertygad om är möjligaatt klara av.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det var av utomordentlig vikt attMats gjorde de här förtydligandena. Jagkan också läsa det som citerade. Menjag uppfattade att det gäller sådan verksamhetsom har med det allmänna att göra, som är finansie-rad av det allmänna eller som har samma regelverksom det allmänna.Kom ihåg att yttrandefriheten och tryckfrihetenhar haft en ursprunglig intention att granska den of-fentliga makten, att genomlysa den offentliga maktenså att vi slipper andra kontrollorgan, som andra länderhar. Meddelarskydd och meddelarfrihet är grund-läggande i kontrollen av hela den offentliga makt-strukturen. Det är inte så enkelt att översätta detta tillhela det privata fältet. Däremot håller jag helt medom att de som arbetar inom vård, omsorg och skolaoch som har tagit över det allmännas roll ska ha lik-artade regler, absolut.Men det finns lagtekniska problem, och det finnsmycket bekymmer med transparensen. Det går inteutan vidare att ha samma genomlyslighet i den privatasektorn som i den offentliga av helt fundamentalaskäl. Det är två skilda fundament i vårt samhälle.Får jag också avsluta min andra replik till Matsmed att bara kontrollera att fru talman har uppfattatatt intentionen i mitt förra inlägg var att yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande och avslag på allareservationer - om det nu inte har framgått.Anf. 119 () replik:Fru talman! snuddar vid en pro-blematik som egentligen är alldeles för stor för attklara av i en tvåminutersreplik, men det är ju sant.Yttrandefrihetslagstiftningen i vårt land är historisktett skydd mot statsmakten och för att garantera engranskning av statsmakten. Det handlar om förhål-landet mellan medborgaren och staten. Sådan serlagstiftningen i princip ut, och det har sina historiskaskäl att det är på det sättet.Samtidigt tror jag inte att någon kan förneka , för att lagstiftningen och dess intentioner skafungera, också måste vara medveten om i vilket sam-hälleligt sammanhang som den här lagstiftningen ägerrum. Vi lever inte i ett samhälle som består bara avstat och medborgare. Vi lever i ett samhälle där inteminst den ekonomiska makten har en avgörandebetydelse för vår möjlighet att utnyttja yttrandefrihe-ten, för vår frihet som medborgare på olika sätt. Denmakten måste naturligtvis också kunna granskas.Därför har det alltid funnits en all-män strävan till att vidga yttrandefriheten också på deområden där den ekonomiska makten traditionellt harvarit stark.Anf. 120 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att yrka bifall tillreservation 4 under punkt 6 om anspelningspornogra-fi. Som miljöpartist hade jag ju hoppats att ocksåCenterpartiet skulle stå bakom det yrkandet eftersomde har lagt fram den här motionen. i sin förklaring till att man inte står bakom detännu att det är ett långsiktigt arbete att ändra attityder.Jag menar att attityder ändras , men åt felhåll.Den som inte ser samhällets förfall mot en alltstörre normalisering av barnet som sexobjekt måstevara blind. Den som inte vet att den kriminella avar-ten av denna normalisering, pedofili, ökar måste varadöv - och också döv för allmänhetens krav på åtgär-der.Vad gör vi då, vi riksdagsvalda, åt förfallet? Jo, vihänvisar år ut och år in till tidigare betänkanden. Detsägs att utskottet tidigare avslagit alla olika former avmotioner som fört upp frågan till debatt och haft olikaförslag till åtgärder. Så hänvisar vi till att debatten skaföras i samhället. Det gör den, jag lovar! Det gör den,och där ställs det krav på åtgärder.Under tiden förvärras det här fenomenet hela ti-den. På mitt bad, i , måstetvå ur personalen avsätta sin tid enkom till att bevakaoch skydda barnen från att antastas. me-nar att detta att vuxna människor kläs ut till barn ipornografiska sammanhang där det enda syftet tordevara att väcka lust till barnet, det som kallas för an-spelningspornografi, ska förbjudas. Regeringen får seöver frågan och komma tillbaka till medförslag om relevant lagstiftning, punkt.Sedan, fru talman, vill jag säga någonting om ål-dersgränser och förhandsgranskning. Där menarMiljöpartiet att det är rimligt att höja gränsen till 18år. Men granskningen kan ju inte bara tas bort för attvi gör det, för då kan man inte göra någon åldersbe-stämning på filmutbudet. Vi tycker vidare att det voreväldigt rimligt att också granska videogrammen så attde kan få en åldersbestämning. Det är ju en frivilliggranskning . Det är viktigt att de också får enåldersbestämning.Vi vet genom många olika undersökningar attfrämst unga män, pojkar, skaffar sig kunskaper omsex via videogram. Även om skolans sexualundervis-ning blir bättre kan den aldrig konkurrera med vide-on. klipper Biografbyrån mest bort sexualiseratvåld, ett våld som inte heller vuxna bör se enligt denlagstiftning som vi redan har. Även här fortsätterutskottet att upprepa sig: Avslag på alla förslag sedanbörjan av alltmedan BRÅ, Brottsförebyg-gande rådet, och ,vittnar om det alltmer sexualiserade våldet och denallt svårare uppväxten för flickor. Sammanhangen ärtydliga för alla, men är impotent i frågan.Till sist några ord om den rörliga bildens påver-kan. Jag noterar i betänkandet att en av Vänsterparti-ets motionärer inte förstår skillnaden mellan att för-handsgranska film och den obefintliga förhands-granskningen av teater. Utgångspunkten är ju, minavänner, den rörliga bildens genomslagskraft och attden kommersiella filmindustrin är en av de mestinkomstbringande industrierna, till exempel i USAoch . De tjänar mycket pengar på våld och sex.Så är det inte på teater. Här talar vi om den ekono-miska makten, som en vänsterpartist tidigare tog upp.När det gäller TV-utbudet finns det regler att föl-ja. De är stipulerade både av EU och av de enskildaländerna. I ska programföretagen ta hänsyntill såväl ämne och utformning som tiden för sänd-ningen. Det har , , , och - bara föratt nämna några - tyckt vara bra.EU-direktiven säger också att varningsljud skahöras när våldsamt inslag visas, men det tillämpasinte i - ännu i alla fall. När Röda rummet nutill exempel har kört en avrättningsscen från så strider det mot de regler som riksdagenhar beslutat om beroende som programmetsändes på. Vi har alltså mycket lagstiftning redan,men vi behöver skydda barnet.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Det är ju alldeles riktigt som EwaLarsson konstaterar, att några av riksdagsle-damöter uppmärksammat frågan om det allt grövresexualiserade våldet och övergreppen där barn drab-bas. Vi tycker att det är viktigt att följa de här frågor-na. Vi markerar från sida att vi är be-redda att se över om lagstiftningen räcker i de fall därtillämpningen visar att domarna inte tar hänsyn tillvad vi har avsett från sida när vi stiftadelagarna och i de fall där självcensur och branschcen-sur, eller branschgranskning, inte når sina syften.Men vi är inte på de här grunderna bereddaatt stå bakom ett förbud rakt av. Det är det frågangäller, om ska ta ställning för att förbjuda.Vi tycker inte att vi har klara belägg för att detär den vägen vi ska gå. Vi bör, som jag har sagt tidi-gare, vara restriktiva med förbud. Vi bör hävda ytt-rande- och tryckfriheten, men vi måste klara att göradet så att våra röster också blir tydliga till skydd förbarnen, till skydd för kvinnor och för att förändranormer och värderingar som gör just kvinnor ochbarn till objekt. I de frågorna har det ju visat sig attdet inte räcker med lagstiftning. Lagstiftning är intevägen utan det krävs ett aktivt opinionsarbete från ossalla. Jag är glad att uppenbart är bereddatt medverka i det arbetet tillsammans med oss ochandra ute i samhället.Anf. 122 () replik:Fru talman! Vi i menar att den aktivaopinionsbildningen ställer krav på oss som lagstiftareatt göra någonting åt den situation som pågår framförögonen på oss , nämligen normaliseringenav barnet som sexualobjekt. Jag tycker att det är braatt har väckt motionen, så att vi harmöjlighet att stödja den, för vi hann inte med den i år.Vi tackar för det, men det är synd att ni inte kan gåmed och rösta för att regeringen ska komma tillbakamed förslag om relevant lagstiftning i den här frågan.I en del frågor går det att göra saker alldeles själv,till exempel när det gäller de bilder som kommer frånvår dator - både pornografi och barnpornografi. Mankan sätta in filter i datorerna. Men den allmänna nor-maliseringen i samhället är väldigt allvarlig, och vikan göra någonting nu.Anf. 123 ()replik:Fru talman! Det finns en tendens. Många kräver lagstiftning. I och med att enlagstiftning finns på plats känner man sig nöjd ochslår sig till ro.Vi har inte uppnått jämställdhet trots lagstiftningpå jämställdhetsområdet. Vi ser att det krävs att visom medborgare själva tar ansvar och påverkar ochförändrar. Bara om vi offensivt ute i vardagen agerarför att ändra värderingar och normer så att vi kommertill rätta med det som gör att kvinnor och barn blirsexobjekt kan vi effektivt förhindra just denna ut-veckling.Lagstiftning kan behövas som hjälp, men bara detfaktum att det finns ett krav är inte tillräckligt för vårdel. Vi måste ha bättre på fötterna i så fall. Vi sägeratt man ska titta på hur lagarna har tillämpats utifråndet som har skett . Låt oss lyssna påRädda Barnen och andra och se om vi behöver gåvidare. Kanske måste vi då göra det, men vi kan inteslå oss till ro och tro att lagstiftning löser problemen,för det har visat sig att den inte gör det. Det är vimänniskor som förändrar och kan flytta berg.Anf. 124 () replik:Fru talman! Vi i menar att lagstift-ning förändrar. När vi kriminaliserade innehav avbarnpornografi förändrade det möjligheterna för poli-sen att agera. har man lagliga instrument för attarbeta mot den kommersiella verksamheten. Detta ärju en kommersiell kriminell verksamhet som vi iriksdagen måste ta ansvar för.Så länge man inte har något annat förslag än attsäga att vi själva måste bli bättre förstår jag inte vadCentern egentligen menar för redskap. I Miljöpartietser vi en normalisering av barnet som sexobjekt. Viförde fram den frågan redan i den utredning som hadeatt hantera kriminaliseringen av innehav av barnpor-nografi. Vi fick inte gehör då. Under de år som hargått sedan den lagen stiftades har vi sett att normali-seringen fortsätter. menar vi att det är dags förriksdagen att göra något.Anf. 125 ():Fru talman! Jag ska tala lite om censur, pornografioch hets mot folkgrupp. Jag ska inleda med att sägaatt jag naturligtvis yrkar avslag på samtliga motionerpå dessa områden.Förra gången censurfrågor debatterades sade jagatt jag som liberal socialist kan känna sympati föravskaffandet av censur på vuxenfilmer. Jag förde dåett resonemang om censurens normgivande roll, ochdet vidhåller jag. Utskottsmajoriteten har kommitfram till samma ställningstagande. Vi pekar på attcensur av scener med extrema eller spekulativa vålds-filmningar mycket väl kan ske om filmen visas of-fentligt.Vi vet att censuren släpper igenom ganska råa ochutlämnande våldsskildringar, men vi anser att vi tackvare granskningen får en offentlig debatt om vålds-speglingarna i medierna kontra samhället. Vi ser attBiografbyråns bedömningar ändras från tid till annanberoende på det som sker i samhället i stort.Hur är det då med anspelningspornografi ochdjurpornografi? Naturligtvis instämmer jag i vadbland andra har sagt när det gällerfördömandet av barnpornografi, fördömandet avdjurpornografi och våldspornografi. Jag håller full-ständigt med om att det är förkastligt, både det vi ser imedierna och det som faktiskt händer i verklighetenmed många barn och även med djur. Men vi har klar lagstiftning på barnpornografiområdet. Detgäller utnyttjandet av barn, bilder på barn, spridningav sådana bilder och liknande.Det som tas upp i motionerna från bland annatMiljöpartiet går mycket längre och tar upp texter,vuxnas lekar med mera. Vi närmar oss tankefrihetensområde och vuxna människors privatliv i sängkam-maren. Däremot välkomnar jag en levande debatt omrätt och fel på detta område.Djurpornografin täcks av djurskyddslagen. Ävenom med varm hand hänsköt det härområdet till mig är jag ingen expert på det. Det ärmånga som redan nu har varit uppe i debatten när detgäller djurpornografi och påpekat att det faktiskt rymsunder djurskyddslagen. Jag tycker att det finns annatnär det gäller just pornografi som polisen och myn-digheterna ska lägga ned energi på.Jag ska också säga lite grann om hets mot trans-personer. Jag vet att jobbar medfrågan. Den togs i beaktande , när riksda-gen efter en stor, offentlig debatt antog den nya hets-grundlagen. Vad man sade då var att det behövs merkunskap på området, vilket även remissinstanser somSocialstyrelsen och påpekade. Som sagt: Re-geringen har inte glömt frågan.Anf. 126 (m) replik:Fru talman! Jag vill bara kommentera lite vadAnders sade och tala ytterligare för denmoderat-folkpartistiska reservationen till stöd för ettavskaffande av vuxencensuren.Vi har ju redan straffbestämmelser i brottsbalkenoch i yttrandefrihetsgrundlagen som faktiskt ger enviss garanti för att filmer som visas offentligt inteinnehåller olaga våldsskildringar. Där finns ett slagsskydd redan som det nu är.Jag vill också erinra om vad Våldsskildringsrådetanförde när man överlämnade betänkandetEn gräns för filmcensuren. Rådet föreslog faktiskt attvuxencensuren skulle tas bort. Man förordade dessut-om att åldersgränserna för filmvisning på biograferskulle finnas kvar oförändrade och att ytterligare engräns vid införs. Det är egentligen precis vadden moderata och folkpartistiska reservationen går utpå: Det som kom fram till i sittbetänkande. Vi tycker inte att det är oskäligt att manhär sätter likhetstecken mellan myndighetsgränsenoch tillåtandegräns för upphävande av censuren vid18 års ålder.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Tack för det, . Vi hargjort en annan bedömning i utskottet. Jag vet att manhar gjort detta uttalande om att man kan avskaffavuxencensuren. När det gäller censuren har vi kom-mit fram till att vi vill ha en instans som granskarfilmerna för att kunna ha en offentlig debatt om vilkavåldsskildringar och liknande som sprids via medier-na.Som jag sade i mitt anförande tidigare är dockklippningarna ganska liberala. Man klipper inte bortalltför mycket. Det är min uppfattning i alla fall.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Jag vill återkomma till frågan omdjurpornografi. I sitt inlägg drar att tidelag och djurpornografi skullevara förbjudet. Vi har kunnat konstatera att så är intefallet. Sedan det raka förbudet mot tidelag försvannur lagstiftningen 1944 har inte tillämpningen av djur-skyddslagen fungerat för att komma åt tidelag. Detfinns inget förbud mot djurpornografi och sexu-aliserat våld mot djur som framställs, produceras ochsäljs på film. Det är just det förbudet vi påkallar. Detär just därför vi har den här motionen och den härreservationen.Sedan konstaterar jag att det nog finns fler proto-koll för mig att läsa än de hänvisadetill. Jag måste nog fråga om hanverkligen menade att ett argument mot ett förbud motdjurpornografi är att det finns viktigare saker förpolisen och rättsväsendet att lägga ned energi på. Jagtycker nog att det borde kunna läggas ned en delenergi på de grova och fruktansvärda kränkningar avdjuren som finns inom djurpornografin. Jag tyckernog att alla de anmälningar som kommer in mot tillexempel videoföretag och djurporrproducenter bordekunna leda till åtal och dömanden i stället för att, somi dag, man lägger ned förundersökningen därför attdet inte finns något rakt förbud.Anf. 129 ()replik:Fru talman! Tack för det . Jagnämnde inte ordet tidelag i mitt anförande såvitt jagkan minnas. Jag var kanske otydlig på den punkten,men det jag menade, och vad jag också förmodligensade, var att det är förbjudet att vara våldsam motdjur och att plåga djur. Det var det jag menade, ochdet har flera talare tidigare också tagit upp. SomGustav själv sade är det plågsamt för ett djuratt få en penis eller något liknande uppkört i vaginan.Det är redan förbjudet i lag. Det var det jag påpekadei mitt anförande.Anf. 130 ()replik:Fru talman! Tyvärr är det inte så, . Sedan det raka förbudet försvann 1944 har maninte kunnat tillämpa djurskyddslagen på ett sådantsätt att man kunnat förbjuda tidelag. Därför behövsdet ett rakt förbud.I dag finns det absolut ingen lag som förbjuder defrågor som definitivt hör hemma i vårt utskott, nämli-gen djurpornografi. Det är ett stort problem eftersomvi kan se hur människor utför de här vidriga hand-lingarna mot djur. Man förevigar det på film som mansedan säljer för att tjäna pengar. Jag tycker att det ärnågonting vi borde kunna förbjuda.Anf. 131 ()replik:Fru talman! I så fall handlar det om en annan sak.Då är det uppföljningen av lagen som inte räcker till.Om det finns folk som plågar djur, vilket det säkertgör, och det inte blir lagfört är det en annan diskus-sion vi ska föra. Är det möjligen så att direktiven tillmyndigheterna inte är de rätta? Eller är det polisensresurser som inte räcker till det området? Eller är detnågonting annat? Det är den diskussionen vi ska förai stället. Det är inte tillåtet att plåga djur. Miljöpartietborde veta om att det inte är tillåtet att plåga någotdjur.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )10 § Frågor om regional demokratiFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU18Frågor om regional demokrati.Anf. 132 ():Fru talman! Jag har uppgiften att introducera kon-stitutionsutskottets betänkande nr 18 Frågor om regi-onal demokrati. Det handlar om det faktum att alltflerifrågasätter olika typer av regionala gränser och derasbetydelse i den tid vi nu lever i. Dels finns det de somhävdar att man måste lägga större tyngdpunkt vid detsom är regionalt som ett led i den ökade delaktigheteni ett europeiskt samarbete eller som ett led i att ökadirektdemokratin, dels finns det de som menar att dengamla tidens gränser är relevanta för deverksamheter som finns.I det här betänkandet behandlar vi frågan om denregionala självstyrelsen. Där har vi ett antal olikamotioner som handlar om att införa direktvalda regi-onala parlament. Vi diskuterar detta mot bakgrund avatt det finns en försöksverksamhet somtydligast har kommit till uttryck i och VästraGötaland, men den förekommer också i andra delarav landet i form av olika typer av samverkansorgan.De försöken bygger på att man ser ett behov av att påolika sätt överbrygga gamla gränser och föra direkt-styret närmare människorna.I det här betänkandet finns det förslag om attomedelbart införa regionvalda parlament av olikaslag. Det finns också förslag som hävdar att man skagöra ett undantag när det gäller ochfullfölja den försöksverksamhet som finns där på enmer ständig basis.Det finns också förslag om att man ska avskaffaden försöksverksamhet som pågår i Västra Gö-taland och i stället övergå till en samverkan mellanolika kommuner.I anknytning till de här olika förslagen finns detockså motioner som syftar till att minska de statligalänsstyrelsernas roll.De här frågorna handlar egentligen om vilken ba-lans som ska finnas mellan statens kontroll och styreoch hur staten följer upp och samordnar den gräns-överskridande verksamheten i . Det handlarockså om hur man ska etablera saker och ting inomregioner och var någonstans man ska besluta i frågorsom kan handla om vägar, investeringar, näringslivs-klimat, kultur med mera.Utskottets majoritet avvisar de här olika förslagenmot den enkla bakgrunden att det pågår en för-söksverksamhet och att de försöken bör följas fullt utmen också mot bakgrund av att det finns ensärskilt tillsatt statlig utredning, , som ska utreda vilken balans som skafinnas när det gäller makt och beslutanderätt överolika frågor i en modern tid och med den inriktningsom har gentemot ett öppnare Europa.Vi behandlar också en fråga om att avskaffalandstingen, det vill säga den andra nivå som i mellan kommuner och stat. Även där avvisarutskottets majoritet det förslaget med hänvisning tillden utredning som granskar uppgifterna mellanstat och kommun och mellan det centrala och detregionala.I det här betänkandet diskuteras också frågor somhandlar om gränsöverskridande samarbete.