prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Enhällighetoch vetorätt är oftast inte ett effektivt sätt att beslutapå, speciellt inte när EU kommer att innehålla 25medlemsstater.Därför är jag övertygad om att vi måste accepteramajoritetsbeslut i vissa fall, även om det kan kommaatt innebära att beslut fattas som vi i kanskeegentligen inte skulle vilja vara med på. Det är att ge,och det är att ta.Herr talman! Dagens situation, när EU i principkan utöka sin egen beslutsmakt, är allt annat än till-fredsställande. En av de allra viktigaste sakerna medkonventsförslaget om den nya konstitutionen är attmaktdelningen blir tydlig. Det ska vara klart vilkafrågor som ligger på EU-nivå, och det ska vara klartvilka frågor som ligger på nationell nivå. Fördragetfår inte på något sätt ge EU:s institutioner, specielltinte inom det straffrättsliga området, en självständigmöjlighet att utvidga unionens kompetens. Sådanautvidgningar ska bara kunna ske genom enhälligabeslut som ska ratificeras som föredragsändring.Som vi även har hört har harmoniseringeninom inget egenvärde. En harmonisering ärbara önskvärd i de situationer när harmoniseringeninnebär ett mervärde som vi inte annars skulle kunnauppnå.Vi har faktiskt fått svaret från de två partier sominte vill ha en ytterligare harmonisering. De säger attde gärna hoppar över det här mervärdet, eftersom detycker att det är viktigare att ha kvar all beslutsmakthär i Sverige.Jag tycker att framtidskonventets arbete har skettpå ett ganska bra sätt, men givetvis har man invänd-ningar, även vi från . Jag tänkte nämnafem invändningar.Framför allt tycker jag att arbetet har forceratsfram. Det finns en vilja att komma till beslut alltförfort. Detta är stora konstitutionella förändringar, ochden demokratiska förankringen måste få ta tid. Den ärför viktig för att beslut ska forceras fram. Jag hoppasatt man inte kommer att tvinga fram något beslut iregeringsförhandlingarna alltför . Det får gärnavänta , för min del.Sedan tycker jag att medlemsstaternas initiativrättinskränks i alltför stor grad om det ska krävas enfjärdedel av medlemsstaterna för att initiativet överhuvud taget ska behandlas. Om man inte ska ha kvarinitiativrätt för varje land borde det åtminstone räckaatt förslaget är förankrat hos ett eller kanske två yt-terligare länder, och sedan ska det behandlas. Är detinget bra förslag som får majoritet händer det ju intemer i alla fall.Jag ska säga att jag har inte läst det allra senastekonventsförslaget, som tydligen kom . Jag använde pingsten till annat. Menjag tycker att det är för otydligt i fråga om när lagarska användas och när ramlagar ska användas. Viskulle i aldrig acceptera att det var otydligt ifråga om när vi ska grundlag, lag, förordning ellerföreskrift. Men här verkar det på något sätt som attEU självt ska kunna bestämma när man kan ha en lagoch när man kan ha en ramlag, och det är inte till-fredsställande.Förslaget om de nationella parlamentens kontrollav kommissionens förslag vad gäller subsidiaritet ärbra men för svagt. Som förslaget ligger ska kommis-sionen ompröva sitt förslag om minst en fjärdedel avmedlemsstaterna anser att subsidiariteten har kränkts,men det är inte tillräckligt, som jag ser det, eftersomkommissionen kan stå fast vid sitt förslag trots att denhär fjärdedelen anser att subsidiariteten har kränkts.Det är ju medlemsländerna som har delegerat be-slutsmakt uppåt till EU. Som jag ser det ska det dåockså vara medlemsländerna som har tolkningsföre-träde när fördraget kränks. I så fall bör förslaget au-tomatiskt dras tillbaka om en majoritet av de natio-nella parlamenten anser att kommissionen har gåttutöver sin beslutsbefogenhet.Den sista invändningen har vi hört mycket om ti-digare. Det gäller en gemensam europeisk åklagar-myndighet. Inte heller jag anser att det behövs. Därförbör inte den formulering som finns i konventsför-slaget vara kvar.Herr talman! Desom inte vill ha ett fungerande EU-samarbete medEuropol och Eurojust måste nog vara ärliga och sägaatt motståndet mot detta innebär en sämre fungerandebekämpning av den internationella organiseradebrottsligheten.Man kan säga att man ska göra detta på ett mel-lanstatligt sätt, men då har man också en skyldighetatt precisera hur det skulle fungera, hur det skullefungera lika effektivt med ett mellanstatligt samarbetesom om vi flyttar över tredje pelarens frågor till förstapelaren och får mer överstatlig beslutsmakt.Vi ska vara tydliga med att tvångsåtgärder motenskilda i ska utföras av företrädare försvenska myndigheter, och formella processrättsligaåtgärder ska vidtas av nationell personal. Så ska detvara. Men Europol och Eurojust behövs, som jag serdet, för att på något sätt försöka få stopp på den inter-nationella organiserade brottsligheten.Slutligen vill jag säga att visst har vi i Centerpar-tiet invändningar, men i grunden är vi positiva tillkonventets förslag, och vi är positiva till det samman-satta utskottsbetänkandet.Den gemensamma brottsbekämpningen kan för-stärkas. Vi kan få ett stopp på EU:s möjligheter attutöka sig självt, och vi kan få en tydlig maktdelningmellan medlemsstaterna och EU.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja passa på att gratuleraJohan och som medlemmar ifederalistklubben, även om detta med federalistiskdecentralist kanske blir lite rörigt. I huvudsak kännsdet som att börjar gå i rätt riktning. Dethandlar om att erkänna att tydliga regler om vem sombestämmer vad inte är något hokus pokus som manska vara rädd för, för att det ibland kläs med ett farligtF-ord. Det ska man inte vara rädd för.Jag har dock en fråga till . Dengäller möjligheten att ha en europeisk åklagare iframtiden om det skulle finnas ett behov. Observeraatt detta beslut bara kan fattas enhälligt. Man kantänka sig att inte vill, att inte villoch så vidare. Varje nation kan säga nej. Då är detstoppat. Poängen när man skriver grundlagar - ochdet är ändå det som vi håller på med - är att de skakunna gälla och hålla som möjligt,så att det inte är dags för nya regeringskonferenseroch nya konvent . Det ska vara en viss håll-barhet. Varför är ni i rädda för en möj-lighet ?Anf. 86 () replik:Herr talman! Vi i är inte rädda förmöjligheter - absolut inte. Men om vi iSverige nu säger att paragrafen angående den euro-peiska åklagarmyndigheten ska finnas med i fördragetsäger vi också indirekt att vi kan tänka oss det här. Såfungerar det internationella samarbetet. Det kommeratt vara mycket svårare för att senare säganej, om det nu kommer in i fördraget.Man kan också fråga sig varför vi i fördraget skata in en möjlig öppning för en framtida myndighet,som den europeiska åklagarmyndigheten. Varför skaman inte ta in en massa andra? Vi kanske ska skrivain samma saker om en gemensam europeisk tull ellergränspolis, att vill vi ha detta senare kan vi få det. Detfinns ingen anledning att ta in en sådan här myndig-het.När det gäller federalismen får vi väl se. Center-stämman i påbörjas , och då får vi sehur det slutar. Men det är möjligt att ni i Folkpartietåtminstone skulle vara glada om vi vidhöll federalis-mens principer som partistyrelsen har skrivit i sittyttrande.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag hoppas inte att jag snart måstestå här och ta tillbaka mina gratulationer. Det voreväldigt tråkigt. Jag hoppas dock att , somjag känner som ett parti som verkligen har en gedigenförankring hos medlemmarna, har pejlat av dettainnan. Annars kan det bli en neslig reträtt, men detska vi inte diskutera nu.Jag kan hålla med om de estetiska argumenten, attdet ser konstigt ut att det just på detta område, när detgäller åklagare, ska kunna finnas en Europamyndig-het. Men poängen är väl ändå att åklagare tar så passmycket beslut vad gäller den gränsöverskridandebrottsligheten. Det är ju osannolikt, åtminstone föross som är sansade federalister, att vi ska kunnasmälta ihop alla poliser till en enhet. Den operativadelen kommer i huvudsak, till att vara justnationell.Det här handlar just om att fatta besluten när detgäller kriminella nätverk som kanske finns i fem, sex,sju, åtta, nio, tio länder. Där måste det fattas ett beslutsom då kan gälla i samtliga medlemsstater. Vi kanskeinte har det behovet , men det kan mycket väl fin-nas. Men när det gäller det estetiska kan jag verkligenhålla med och . 88 replik (c):Herr talman! Även utöver det estetiska är det, somjag ser det, att gå alldeles för långt att säga att vi skaha en europeisk myndighet som har hand om rättsligaprocesser inom vårt land. Jag tror att den svenskaåklagarmyndigheten kan klara av det här utan alltförmycket extra krångel. Som Eurojust håller på attbyggas upp och som det förhoppningsvis kommer attfungera tror jag att det räcker till och att det inte be-hövs någon gemensam europeisk åklagarmyndighet.Anf. 89 () replik:Herr talman! Det var ett oerhört intressant anfö-rande. Det var intressant att höra både om de fördelarsom man ser och om bristerna och nackdelarna. Detvar glädjande att höra att ett parti som är positivt tillsamarbetet också kan peka ut de problem och bristersom finns. Men det var en sak som jag undrar liteöver och där jag kanske var ouppmärksam. Det gällerfrågan om den kvalificerade majoriteten på det sättsom det var i det gamla förslaget och att det byggerpå antalet röster i rådet och befolkningsunderlaget.Hur ställer sig till det? Det gör att desmå länderna kommer på undantag på ett sätt sominte kan vara rimligt.Det var intressant att höra tankarnär det gäller subsidiaritetskontrollen, att man kanskeockså skulle hitta en annan gräns där kommissioneninte ska ha rätt att lägga det här. Det tror jag är nå-gonting man kan ha med sig i den fortsatta diskussio-nen. Det här är ju en lösning som faktiskt stärker denationella parlamenten men som inte gav parlamentenett tillräckligt starkt skydd.Herr talman! Det återkommer ofta i debatten inte vill bekämpa den organiserade brottslighe-ten om man inte vill ha överstatlighet. Det är ganskaviktigt att man läser yttrande där visäger att det är oerhört positivt att man vidareutveck-lar samarbetet, att man ser till att man får kontakternaute i verkligheten. stod bakom att viskulle införa Eurojust. Vi hade mycket större problemmed Europol, eftersom det fanns en diskussion omhuruvida de skulle ha operativa möjligheter. Där sågvi en oro i att få en operativ polismyndighet somockså opererar på svenskt territorium. Men så harutvecklingen inte blivit. hade fel i sinafarhågor inför hur utvecklingen skulle kunna bli. Menvi tycker fortfarande att det är viktigt att diskutera närman lämnar över beslutanderätt eller inte.Anf. 90 () replik:Herr talman! Det handlade om kvalificerad majo-ritet. Jag tror att vi är ganska överens i den här kam-maren. Det hör kanske samman med att vi är ett litetland. Det är viktigare att betona antalet länder i ställetför befolkningsmängden. Den diskussionen har vihaft i utskottet tidigare. Det fungerar inte om ett litetantal länder i med mycket stor befolkning skakunna bestämma över kanske 18-19 länder. hardet kommit till en kompromiss att det ska vara ettvisst antal länder och ett visst antal av befolkningen.Men jag tycker inte heller att det är tillräckligt. Detborde vara ännu större betoning på medlemsstaternasantal och inte på befolkningsmängden.Det är möjligt att jag menade ett annat parti merän . Jag kanske tittade på ,men det finns ett antal reservationer och särskildayttranden i betänkandet. Jag vill ändå passa på ochställa frågan till . Hur skulle Europol-och Eurojustsamarbetet fungerat om man hade haftett mellanstatligt samarbete? Skulle det vara likaeffektivt då som när vi har organisationernauppbyggda inom EU och det blir en slags överstatligbeslutsbefogenhet?Anf. 91 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktigt att peka på attEurojust är en rent mellanstatlig organisation ävenom den är uppbyggd inom EU. Man kortar avståndet,ser till att man får de snabba kontakterna och desnabba mötena mellan de nationella åklagarmyndig-heterna. Där har vi sett ett effektivt arbete som hargett resultat.När det gäller Europol är det mycket svårare. Dettycker jag att även förespråkarna borde granska litenoggrannare. Det är oerhört svårt att se vilkafördelar man egentligen har haft med Europols arbete.I sina egna betänkanden och granskanden pekar de påatt det finns massor med brister. De får inte in upp-gifter från de nationella myndigheterna eftersom detinte finns en tilltro till arbetet. Från de nationellamyndigheterna kommer det ofta kritik om att detunderlag de får från Europol är alldeles för undermå-ligt och inte möjligt att använda.Det är oftast och somär kritiska mot att säga att man måste gåvidare och utveckla samarbetet och att man annarsinte vill bekämpa brottsligheten. vore detkanske på sin plats om de som är så starka föresprå-kare för det här också tydligt kunde visa och lägga påbordet hur man har kunnat bekämpa brottslighetenmer effektivt, hur man har lyckats och vilka resultatman fått. Det finns väldigt få resultat av det här. Sna-rare är man väldigt snabb att säga att det här inte äreffektivt nog och att vi då måste ta nästa steg, att dethär inte är effektivt nog och att vi då måste ta nästabeslut. Jag tror att vi också måste våga stanna uppoch se om det blir en effektivitet i bekämpningen ochinte bara bygga upp en byråkrati.Anf. 92 () replik:Herr talman! har gjort besök iBryssel och haft offentliga utfrågningar. Jag har upp-levt att vi har fått besked om att Europol faktiskt harhaft en god betydelse och kunnat hjälpa till i be-kämpningen av den internationella brottsligheten. Detär fullt möjligt att vi inte har lyssnat med sammainriktning. Då kan man höra lite vad man själv öns-kar. Så är det tyvärr alltför ofta. Det är svårt att ha endebatt när man inte ens har samma definition av vadsom är överstatlighet och mellanstatlighet. Det mär-ker jag att vi inte har i den här debatten. Men denkommer att fortsätta även utanför de här talarstolarna.Jag ser fram emot det.Anf. 93 ():Herr talman! Detta betänkande från det samman-satta utskottet är mycket intressant. Jag har läst detganska ordentligt. Det är intressant för vad som står ibetänkandet men också för vad som inte står där. Detbörjar med en allmän deklaration om att det rättsligasamarbetet i EU är ineffektivt och att beslutsproces-sen för frågor i den tredje pelaren som kräver enhäl-lighet och i vissa fall nationell ratifikation, det villsäga godkännande, är omständlig.Här sägs helt enkelt att demokratisk kontroll, le-gitimitet och inblandning inte passar in i det framtidaEU. Därför verkar majoriteten vilja köpa EU-konventets förslag för att inte uppfattas som jobbigaoch besvärliga inför andra EU-stater. Det är ett gans-ka dåligt argument. delar inte den åsik-ten. Demokrati kan vara jobbigt. Det kan ta tid. Mendet är viktigt att det finns legitimitet för de beslut somfattas.Nästan samma argument använder departements-rådet på närhan vid en offentlig utfrågning förklararvarför regeringen inte kan lägga fram förslag på full-ständiga lagändringar i samband med att rambeslutska godkännas i . Argumentet från Ström-berg blir att "det är viktigt att behålla skyndsamheteni processen, så att man inte uppehåller andra med-lemsländer".Nej, svenska riksdagsledamöter som är ansvarigainför väljarna ska inte få vetskap om den exakta lag-stiftningen eftersom något EU-land kan uppfatta detsom besvärligt att har en demokratisk pro-cess.Både det sammansatta utskottet och justitieut-skottet återkommer ofta till begreppet subsidiaritets-principen, det vill säga närhetsprincipen, när man skaförklara att man dels är för mer överstatlighet på dettaområde, dels säger att EU inte ska få för mycketmakt. Enligt mig finns det en övertro på detta EU-begrepp. Närhetsprincipen används inte i EU på detsätt som vi svenskar oftast skulle vilja.När jag själv satt i ställde jag enfråga till om hur ofta man använtsig av närhetsprincipen sedan den infördes. Svaretblev: inte en enda gång. Dessutom tillade något i stil med - jag kommer inteihåg det ordagrant - att subsidiaritetsprincipen aldrigfår användas som förevändning för att ifrågasätta deområden som EU fått befogenheter över.Så var det med den närhetsprincipen. Man skaaldrig kunna ompröva om EU fått kompetensen inomett område. Det kanske inte är riktigt så närhetsprin-cipen används i Sverige.Här måste man också ställa frågan till andra parti-er, framför allt Socialdemokraterna: tog statsmi-nister tal om att EU ska vara ett mel-lanstatligt samarbete vägen? Utskottet skrev förraåret, står det i betänkandet, att EU i grunden är ettmellanstatligt samarbete. Men här lägger man sig nuoch säger man på punkt efter punkt att överstatlighetkan vara okej inom detta område och inom detta. Detvore kanske dags för fler att vara ärliga som Folkpar-tiet och säga: Ja, vi är för överstatlighet och att EUutvecklas till en överstatlig organisation - punkt slut.Men tyvärr gör inte alla detta.Jag ser att jag måste börja runda av snart, men jaghar ett stycke kvar som jag gärna skulle vilja ta upp.Det är väldigt intressanta frågor det här med EU,tycker jag. Det är synd att man inte satt i det utskottet.I EU utvecklas nu alltmer begreppet ömsesidigterkännande av varandras avgöranden i rättsliga frågoroch inrikesfrågor. Om en domstol eller annan rättsligmyndighet i ett land beslutar något ska detta kunnaverkställas i andra EU-länder. Det är ett mycketlångtgående krav som kräver besinning. Här ställsden principiella frågan: Kan man lita på varandrasrättsliga system?Ta exemplet med den svenske killen, tror jag han hette, som fängslades i Greklandför . För att få ut honom från fängelsetkrävdes insatser på ganska hög nivå. StjärnadvokatenSilbersky var inblandad och likaså justitieministern.Uppenbarligen litar då inte justitieminister att rättssystemet är bra i . Litar man intepå detta krävs det att rättssystemen görs lika i allaEU-stater. Då har vi verkligen fått det som vi frånMiljöpartiet ofta för fram: Vi har fått en EU-stat.Vill man inte ha denna utveckling måste man ock-så säga nej till många av de frågor som läggs frami EU-konventets förslag.Slutligen pratas det mycket om internationelltsamarbete mot brottslighet. Vart tog vägen?Har vi redan fullständigt lagt ned det i riks-dag? Jag tycker att vi ska ha ett alleuropeiskt samar-bete där vi kan samarbeta inte bara inom EU utanminst lika mycket runtomkring EU. Ett sådant mel-lanstatligt samarbete tror jag att vi skulle tjäna myck-et på att fortsätta med.Anf. 94 () replik:Herr talman! studsar man till i bänkarna,och det har jag just gjort. Ja, jag satt i en bänk.Ulf och bär han resersig upp ur sängen ansvaret för att vi har en av desämst parlamentariskt förankrade regeringarna i helaEuropa som styr vårt land. Följden av detta är att densvenska regeringen inte kan åka ned till , vilken fråga det nu gäller, och känna att manförhandlar med fullt stöd. Det kan man inte göra.Miljöpartiet och bär ansvaret föratt denna äta-russinen-ur-kakan-politik fortsätter. Ifråga om samarbete tycker ni att det räcker med de100-någonting olika punkter som ni ska samarbetamed regeringen om men som inte täcker fundamen-tala områden som EU-frågor.Så länge detta fortsätter lär den svenska regering-en vara väldigt bakbunden oavsett hur den ser ut. Vikan inte ha det så. Det leder till demokratiskt under-skott. Vi har haft ett antal rambeslut som har varitmycket tveksamma till innehåll och tydlighet när vifattat beslutet. Sedan har vi sett lagstiftningen i efter-hand, och vi har då, för att nu vara helt ärlig, bara haftatt köpa innehållet när beslutet redan fattats.Jag tycker att det vore intressant om fundera på hur vi jobbar internt i parlamentet.Jag är inte den som tycker att vi bara ska gnälla påregeringen. Vi har den regering vi förtjänar i parla-mentet; så enkelt är det. Jag tycker att det vore intres-sant om vi kunde styra upp detta lite och se över tillexempel EU-nämnden.Titta på - inte på deras arbetslöshet utanpå att man där har ett parlament där EU-frågorna haren gedigen förankring rätt in i fackutskotten. Inte engrej får passera utan att fackutskotten har gett sitttydliga godkännande. Här håller vi oss med tankarom att vi har superpolitiker i parlamentet som kansitta i en . Kan tänka sig attmedverka till att vi ändrar vår interna arbetsordning?Anf. 95 () replik:Herr talman! I den sista frågan är vi helt och hålletöverens. Läser man regeringens skrivelser från förraåret kan man konstatera att endast ett utskott en gånghar lämnat ett skriftligt yttrande till ,nämligen trafikutskottet, av alla de frågor som EUbehandlar. Det är skam. Jag håller med fullständigt:EU-nämnden bör ha mindre makt, och makten skafinnas i fackutskotten. I fackutskotten har man kun-skapen om de olika frågorna, och det är dit ministrar-na i stor utsträckning borde bege sig för att förankraoch samråda, inte till . Vi klarar inte avatt hålla koll på alla de hundratals frågor som be-handlas där.När det gäller rambesluten finns det faktiskt enmöjlighet för att stoppa dessa genom attfem partier, kanske sex, går samman och säger nej.Hittills har dock detta inte inträffat eftersom det alltidhar funnits något borgerligt parti, också Folkpartiettror jag, som gått med på rambesluten när det välkommit till kritan. Sist tror jag att det var bara Mode-raterna som hade en reservation om att rambeslutprincipiellt inte är det bästa, och den håller jag full-ständigt med om. Men så länge vissa partier inte bryrsig om detta får vi fortsätta med den ordning somtyvärr har utvecklats i riksdag: Regeringenlägger fram rambeslut som godkänns, och så kommerlagstiftningen långt senare.Men det kanske är dags för oss att säga stopp ochnej. Det kanske är dags för oss att ändra på hur vibehandlar EU-frågorna i . Jag är gärna medpå att träffa uppgörelser om sådana saker för att få enförbättrad förankring av EU-frågorna i riksdagen.Anf. 96 () replik:Herr talman! Det är intressant att härslänger ut lite krokar om att träffa andra uppgörelserän dem ni har med regeringen. Det är mycket spän-nande. Det är tydligen inte bara på andra kongressersom som det händer saker, utan det gördet tydligen på också.Det här är dock ytterst allvarligt. bärtillsammans med sitt parti ansvaret för att vi varjemorgon vaknar med en regeringen som har en av desämsta parlamentariska förankringarna i . Påmånga områden kanske den gör ett hyggligt jobbändå, men när man åker ned till EU och förhandlar ärdetta ändå en enorm svaghet. Detta måste på hur han trivs med, för utan stödskulle inte det här problemet finnas på samma sätt.När det gäller rambesluten är de en kompromisssedan Amsterdamfördraget, och de bär knepighetensprägel. Men hela tanken med att vi nu håller på meddet här konventet är ju att vi ska avskaffa dennakonstighet med rambeslut och mellanstatligt lullilulldär man sedan ska sitta i telefon och försöka förankraett rambeslut i som saknar all demokra-tisk legitimitet. Hela tanken med det här betänkandetär ju att vi ska komma bort från detta konstiga, inteatt vi ska behålla det. Men vill ju behålladet eftersom han tänker rösta nej till alla de här för-ändringarna.Anf. 97 () replik:Herr talman! Det är väldigt mycket jag kan hållamed om. Om fackutskotten hade haft mer att säga tillom och om faktiskt också hade speglatden majoritet som finns i hade det inte varitnågra bekymmer. Tyvärr sprack för-hoppningar där när valde att inte gå med påatt göra upp här i om platserna i olikanämnder och utskott. Hade hållit sig kvar vidden fempartitanke som fanns hade det inte varit någraproblem. Men skyll inte det misslyckandet på Miljö-partiet utan på . Vi hade nämligen tänkt påden saken. Då skulle vi ha kunnat ha en helt annanstyrning på och de frågorna.Sedan är allting inte dåligt här. Det finns faktisktnågra bra saker som jag noterat. Ni konstaterar tillexempel att den här gummiparagrafen inte ska tilläm-pas på det straffrättsliga området, det vill säga artikel16 i det nya EU-konventsfördraget. Det är ju jättebra!Det finns bra saker också. Jag väljer att ta fram detsom är dåligt, och det är jäkligt sunt att vara skeptiskoch ifrågasättande när det gäller maktfrågor.Anf. 98 () replik:Herr talman!