prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:37Måndagen den 16 decemberKl. 10.00 - 17.5819.00 - 20.201 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 december.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att förste vice talman () an-hållit om entledigande från uppdraget som ledamot av från ochmed den 1 januari 2003.Kammaren biföll denna anhållan.Talmannen meddelade vidare att Per () anhållit om entledi-gande från uppdraget som ledamot av från och med den1 januari 2003.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:24 till näringsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanståendeproposition skulle förlängas till den 24 januari 2003.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande 2002/03:SfU15 § betänkande 2002/03:TU1Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop.2002/03:1 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Det är statens uppgift att se till att vi har en fungerandeinfrastruktur. Det är statens uppgift att se till att den här infrastrukturenbefinner sig på en miniminivå över hela landet.När man etablerar en infrastruktur styr den utvecklingen. Det är bådeett problem och en tillgång. Om man satsar på fel infrastruktur kommerden att styra utvecklingen åt fel. Om man satsar på rätt infrastruktur fårvi en stimulans av samhällsutvecklingen åt rätt håll.Långsiktigheten är också både ett problem och en tillgång. Hur be-dömer man investeringar som har så lång varaktighet? Hur resoneraderomarna när de byggde sina vägar i ? De kunde inte ana att vifortfarande skulle använda dem 2 . När järnvägarna börjadebyggas här i drog vi på oss skulder av en omfatt-ning som vi inte har gjort . fattade beslut om denna,som man ansåg det, chansartade investering. Tänk vilken utveckling detgav upphov till och hur viktigt det var för . Det styrde hela sam-hällsutvecklingen.Då är frågan hur vi ska bedöma de investeringar som vi ska göra iframtiden? Hur ska vi kunna bedöma huruvida ellerNorrbotniabanan är de investeringar vi ska göra? Jag är ganska övertygadom att båda dessa banor kommer att bli nödvändiga för ut-veckling i ett långsiktigt perspektiv. Det är sådant som vi bör göra.Vi tycker också att det finns sådant som vi inte hade behövt läggapengarna på. Ett par exempel på det är i ochHallandsåstunneln. Vi tycker att vi hade kunnat spara in de pengarna ochlagt dem på andra projekt.Det finns tre partier, , Socialdemokraterna och Vänster-partiet, som har gjort en överenskommelse på 121 punkter. Det är enöverenskommelse mellan tre partier som innebär att partiernas represen-tanter kommer att verka för dessa 121 punkterna. Vi i sermed tillfredsställelse att vi har ett antal viktiga punkter med som rör denhär sektorn. Vi tror att det kommer att bli bra.Vi har en kraftig satsning på järnväg här i landet. Jag tror att det ärriktigt. Det är en nödvändighet för att utvecklingen ska gå åt det håll somvi behöver. Vi behöver styra över mer gods och mer trafik till järnvägen.Vi har problem på vägsidan. Vi har problem med trängsel i storstä-derna. Jag tror att det är nödvändigt med en marknadsprissättning påträngseleffekten så att de som kör på vägarna faktiskt får betala en avgift.På det viset kan vi styra bort trafik och belöna dem som utnyttjar andraalternativ på samma sätt som när det gäller telefonsamtal. De kostar merpå dagen än . Vi borde ha samma system på elsidan också.Låt oss titta på hur kapaciteten ser ut. Det är faktiskt så att ett tunnel-banespår har samma kapacitet som 16 bilfiler. Då förstår man att vi intekan lösa problemen i storstadsområdena genom att asfaltera ännu flerfiler. Vi måste ha andra metoder att lösa detta. Den spårbundna trafikenär det alternativ som vi måste arbeta vidare med.När det gäller vägarna i övrigt tror jag att olycksutvecklingen i dentunga trafiken är ett stort problem som vi har framför oss och som vimåste hitta vägar att lösa. Det gäller också det slitage som den tungatrafiken ställer till med. Jag har fått lära mig att en tung lastbil sliter likamycket som 10 000 personbilar. Jag tror inte att den tunga trafikenegentligen betalar sina kostnader.Det är viktigt att gå vidare och bygga bort de flaskhalsar som finns påjärnvägen så att vi kan utnyttja systemet i dess helhet. Om vi bygger borten flaskhals kan vi utnyttja resten av kapaciteten i systemet.SJ är en aktör inom järnvägsområdet. Jag tror att det vore bra om re-geringen gav Brandborns järnvägsutredning ett tilläggsdirektiv så att manunder våren fick möjlighet att titta på de problem som finns med SJ:strafikeringsrättigheter, det vill säga monopolet, och hur SJ:s framtidegentligen ska se ut. Det har en betydelse för det kapitaltillskott som skakomma. Det finns tid för det om man jobbar snabbt. Om Brandborn gårigenom de här frågorna och om man har en snabbremiss under sommarenså finns detta på bordet innan kapitaltillskottet måste ges till SJ i augusti.Sjöfarten är ett energisnålt sätt att transportera gods, men problemetär ju att sjöfarten inte har gjort sin läxa när det gäller dess miljöpåverkan.Det har vi sett genom de olyckor som har skett på , tillexempel den här oljetankern utanför Portugals kust.Jag tror att det är av yttersta vikt att vi i gör allt vi kan för attfå våra havsområden deklarerade som PSSA, det vill säga particularsensitive sea areas. Det är viktigt att vi försöker göra detta genom vårasamarbetsorganistationer och att vi också går vidare som enskild nationoch söker PSSA-status för våra kustområden.Det är också viktigt att vi ställer vettiga krav på sjöfarten i övrigt.Den måste minska sin miljöpåverkan. Här pågår ett frivilligt arbete somockså måste stödjas och uppmuntras, så att man minskar utsläppen frånfartyg.Inte heller när det gäller bunkerolja har man gjort sin läxa. Mångafartyg kör på bunkerolja med hög svavelhalt, och det vill vi få bort. Detfinns ett antal goda exempel, rederier som gör ett förträffligt jobb, somhar goda fartyg med låga emissioner och som kör på bra bunkerolja. Dehär rederierna borde vi uppmuntra eftersom de är exempel som vi vill attde andra ska följa. Vi måste hitta sätt att stödja de här företagen. Framförallt bör vi när vi handlar upp transporter se till att ställa miljökrav pådessa.Luftfarten har klarat sin läxa bra på miljöområdet men har ändå miljöpåverkan. Flyget ska användas till det som det är bra på. Jagtror att vi har en uppgift i att se över hur flyget fungerar, framför allt iglesbygden. Vilka flygplatser ska till exempel ha kommunalt stöd, ochvilka ska vara statliga? Där finns en uppgift för oss.Den stora uppgiften är egentligen att få en samordning mellan trafik-slagen. Det har gjorts försök att förbättra samordningenmånga gånger om, men jag tror att detta måste göras ordentligt. Alltförmycket sker på det viset att sektorerna bedöms var och en för sig. Påjärnvägshåll tenderar man att se det så att allt ska transporteras på järn-väg, medan man inom flyget tenderar att se det så att allt ska transporte-ras på flyget etcetera. I själva verket är det så att vi når framgång omtransportslagen samverkar. Det är då som vi kan få ett miljöanpassat ocheffektivt transportsystem.Anf. 2 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation nr 2.Givetvis står vi moderater bakom alla våra yrkanden men nöjer oss medatt yrka bifall till endast en reservation.Regeringen och dess ännu ganska nytillträdda infrastrukturministerUlrica , som jag vill hälsa välkommen i den nya rollen, har ettstort ansvar för den infrastruktur som i många avseenden utgör grundenför vårt lands framtida utveckling. Ansvaret medför stora utmaningarmen också stora möjligheter. Om befintlig infrastruktur förvaltas an-svarsfullt och ny infrastruktur utvecklas på ett framåtsyftande sätt, ärmöjligheterna oändliga. Om å andra sidan det förfall som tyvärrpräglar infrastrukturen tillåts fortsätta och en positiv utveckling inte tastill vara, ser framtiden inte alls ljus ut.Bristerna i underhållet på vägsidan beräknades av vid in-gången av detta år till närmare 16 miljarder kronor.Exemplet SJ är tydligt. SJ behöver nu för att klaraekonomin. har tågmaterielen eftersatts. Dessutom har SJtecknat förlustavtal som är mycket tveksamma ur konkurrenssynpunktoch som kommer att fortsätta att kosta stora pengar lång tid framöver.En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för framti-da tillväxt. Den välståndsutveckling som genomgått det senasteårhundradet är i stor utsträckning förknippad med handel och därmedmed transporter och kommunikationer. Infrastrukturen gör det möjligt atttransportera såväl gods och passagerare som information.Kraven på ett transportsystem som tillvaratar alla de olika trans-portslagens möjligheter växer i takt med att inte minst industrins krav påpunktliga leveranser ökar. I allt större utsträckning fungerar de olikatransportslagen som komplement till varandra.När infrastrukturen brister och inte klarar att leva upp till de krav somdess användare ställer på den har detta betydligt mer långtgående konse-kvenser än vad som vid första anblicken ser ut att vara fallet. Ett vägnätsom inte är framkomligt året runt och som har hög olycksfrekvens inne-bär ett allvarligt hinder för etablering av företag.Det finns skäl att ifrågasätta den väg regeringen valt att slå in på. Deninfrastrukturproposition som regeringen presenterade är enligtmin mening ett tydligt bevis på att den valda vägen inte är den rätta.Trots att trafiken på vägarna ökar och allt tyder på att den kommer attfortsätta att öka, vilket leder till omfattande slitage, är de resurser somregeringen satsar på vägarna otillräckliga. Vi moderater menar att resur-serna till infrastrukturen måste fördelas på ett helt annat sätt än det re-geringen tillämpar, och därför har vi föreslagit en kraftig ökning av an-slaget till vägarna. Detta framgår tydligt i vårt särskilda yttrande.Regeringens oförmåga att få till stånd nödvändiga investeringar i vä-gar och järnvägar riskerar hela landets tillväxt. Tillförlitliga trans-porter är en absolut nödvändig förutsättning för att företag ska våga satsaoch investera i . Hur kan regeringen med det underlag som fak-tiskt finns fortsätta att ignorera de stora behov av nödvändiga satsningarsom finns?Herr talman! Flera av regeringens tillkortakommanden förtjänar attsärskilt belysas, och jag ska ta upp ett par av dem.Trafiksituationen i är ohållbar, och regeringens vilja attgöra något åt problemen är minst sagt tveksam. Tre av fyra järnvägsresori vårt land slutar eller börjar i . av alla fjärrtåg passerarvia . Spåren över invigdes . Då hadeStockholm knappt 200 000 invånare. har regionen närmare 2 miljo-ner invånare. har befolkning fördubblats. På130 år har nästan ingenting gjorts för att utveckla järnvägsinfrastrukturengenom Stockholm.Essingeleden togs i bruk . har det i stortsett inte hänt någonting när det gäller att anpassa infrastrukturen till denökande trafiken. har ökat sin befolkning med nästan etthelt , och biltrafiken beräknas växa iden här regionen. Regeringens enda trafikpolitiska insats för stockhol-marna är löftet om att införa trängselavgifter - något som vi moderaterdefinitivt säger nej till.Omkring 7 miljarder kronor kostar bristerna i Stockholmsregi-onens infrastruktur i tidsförluster för företagen och den arbetande befolk-ningen. motsvarar hälften av polisens budget.En komplett ring runt har stått på dagordningensedan 1960-talet, liksom en västlig förbifart. Såväl spår- som vägkapaci-teten genom måste öka . Jag är inte stockholmare, menjag är svensk och angelägen om att vår huvudstad ska ha goda kommuni-kationer.Jag vill också ta upp de problem som vi har i min hemtrakt Trollhät-tan. efter valet presenterade underlaget för den natio-nella vägplanen. Det är med stor förvåning man konstaterar att riksväg45 mellan och inte är omnämnd i planen. , ja hela ända upp till , betyder mycket såvälför näringslivets utveckling och den nödvändiga arbetspendlingen somför turistnäringen. Det är obegripligt att en regering vid planeringen avlandets infrastruktur inte tar hänsyn till näringslivets möjligheter tillutveckling.En utbyggnad av till är en nödvändighet förbland annat bilindustrins utveckling i . Har vi råd att äventyraännu en stor arbetsgivares existens?Även förbindelserna från till , det vill säga E 6, ochNorge-Vänerlänken är två stråk som kräver en snar lösning. Det bordevara pinsamt för regeringen att inte åstadkomma bra förbindelser medvårt grannland i väster.Herr talman! När vi nu står inför ännu slut tvingas vi än engång konstatera att allt prat om nollvisionen inte är annat än just prat.Sedan beslutet om nollvisionen fattades i har snart 3 000 män-niskor förlorat livet i trafiken. Och mycket riktigt konstaterar regeringen isin budgetproposition att det inte finns något som tyder på att etappmåletför 2007 om högst 270 döda i trafiken kommer att uppnås. Trots detta harregeringen inte gjort några större ansträngningar för att ta itu med frågan.Vägnätets standard har stor betydelse för trafiksäkerheten. Bra vägaroch en god vägmiljö är en förutsättning för ökad trafiksäkerhet. De ute-blivna infrastruktursatsningarna har satt sina tydliga spår i statistiken.Herr talman! Det krävs kraftfulla insatser för att åstadkomma en säk-rare trafikmiljö för barnen. Ett antal allvarliga olyckor har på ett drama-tiskt sätt aktualiserat frågan om barns säkerhet i bussar. En undersökningNTF gjorde i 101 kommuner visar att många kommuner inteställer de krav som kan förväntas vid upphandlingar av skolskjutsar. Merän hälften ställer inte krav på bälten, och ställer inte enskrav på sittplats åt alla barn. Inte en enda kommun kräver alkolås i bus-sarna. Kommunerna måste använda den möjlighet de i upphandlingssitu-ationer har att ställa krav som kan höja trafiksäkerheten, till exempelbälteskrav. När det gäller skolskjutsarna saknar dessutom många chauf-förer utbildning anpassad efter de särskilda krav som ställs i den aktuellamiljön. Det kan finnas skäl att överväga en speciell utbildning för dessachaufförer.Herr talman! När regeringen presenterade infrastruktur-propositionen påpekade vi, redan då, att den var en bluff. Att så verkligenär fallet får vi ideligen bekräftat. före höstens val blevdet känt att inte tänkte informera om vilka vägar regeringenspengar inte räcker till. Det framkom först efter valet. Att en statlig myn-dighet agerar på det viset i en valrörelse kan inte vara acceptabelt.Pratminister har lämnat ett tungtarv.Hur gärna barnet inom oss än skulle vilja att det är tomten i sin släde,dragen av renarna, som lägger grunden för det julfirande vi står inför ärdet ju inte så. Det är i stället Posten och Internet som ser till att våra jul-hälsningar når vänner och släktingar runtom i världen. Tåg, flyg och båtger oss möjlighet att trots stora avstånd mötas för att tillbringa helgernatillsammans. Andra färdas på våra vintervägar. Låt oss hoppas att dekommer säkert fram - trots de yttre omständigheterna.Avslutningsvis, herr talman, vill jag tacka vårt kansli för ett fantas-tiskt arbete, och önskar er alla en god jul och ett gott nytt år.Anf. 3 ():Herr talman! Kolleger i utskottet! Det är enviktig debatt som är på gång! I morse när jag satt och förberedde migslog det mig: Frågan är om inte alla utskott tycker att deras eget utskottär det viktigaste, men på något sätt känns det som om de frågor sombehandlas i trafikutskottets och i minister är viktiga föråtkomligheten i hela landet. Och om inte den fungerar så fungerar ingen-ting.En dag när vi på Värmlandsbänken träffade våra företrädare för när-ingen så var det en som sade att välfärd är att färdas väl. Jag tycker det ären rätt bra bild för dagens debatt. Om vi skulle kunna komma fram tilloch vara överens om att välfärd är att färdas väl så tror jag att det vorebra, även om vi kanske har lite olika lösningar på det hela.Ordförande lägger hårt tryck på järnvägssidan, men jag bori en del av där vi inte har sett ett järnvägsspår , dådet kom en regnskur och tog bort järnvägen för oss, och möjligen tillMiljöpartiets förtret har vi aldrig saknat den. Tyvärr har vi inte heller fåttnågra vägar som kompletterar det hela, men det vore ju skönt om vi fingedet! Det är ju så att vägnätet är det som försörjer hela landet med åtkom-lighet. Anslaget till kommunikationer är ett av viktigaste.Visst är skola, vård och omsorg kanske lite mer personligt och viktigt,men det byggs egentligen inga skolor och ingen sjukvård eller någonannan funktion i där inte vägen fungerar.Anslaget till politikområde 22 Kommunikationer visar ju en storolikhet mellan den sittande majoriteten och de borgerliga partierna till-sammans: 364 miljarder från regeringen och 375 miljardersom vi säger från . Det är en skillnad på 11 miljarder, och detär ganska mycket pengar. Det finns också en skillnad mellan satsning påvägnätet och satsning på järnvägsnätet. Den rödgröna vänstersvängen harändock satsat på järnvägen i en omfattning som vi tror inte är genomför-bar. Sedan finns det projekt i järnvägssatsningar som man kan vara tvek-sam till kostnadsberäkningarna för.Tänk om vi hade kunnat komma överens om att vi satsar på vägnätetsom gagnar alla, oavsett om tågen går eller inte! Vi måste nu satsa påvägarna i så att de blir farbara året om, även i tjällossningstider. har vi livsfarliga vägar. 500 dödade är ohållbart och männi-skokränkande. Vi måste göra någonting åt den saken tillsammans.De fyra borgerliga partiernas reservationer talar ett tydligt annat väg-språk än den rödgröna vänstersvängmajoriteten, som jag uttrycker mig om den överenskommelse som ligger.Den svenska träindustrin är en av landets viktigaste exportnäringarsom anser nonchaleras genom eftersatta satsningar på vägnä-tet. Vi vill föra över 21 miljarder från järnvägssatsningarna till vägnätetunder perioden plus 11 miljarder mer än regeringen, vilket ger32 miljarder, och en satsning av dessa pengar ska riktas strikt mot tjäl-säkring av det vägnät som är så viktigt för industrin - och för skolan,vården och omsorgen i landets landsbygdsdelar, alltså där träindustrinmed flera finns.Herr talman och fru statsråd! Det enskilda vägnätet måste också vär-nas. förslag om försämringar ligger i Folkpartietspapperskorg! Men vi ser gärna att lokala privata aktörer kan få möjlighetatt agera som vägansvariga efter anbudsförfarande där marknadsvillkorför det enskilda vägnätet gäller. Det enskilda vägnätets möjligheter fårinte rubbas, utan måste ges allt det stöd som krävs för ett väl fungerandeenskilt vägnät, såsom de fyra borgerliga partierna skriver i sin reserva-tion, som redan är hävdad i dag.Nu måste vi försöka ändra kvaliteten på vägnätet och möjligheten tillöverförande av pengar till det enskilda vägnätet. Så här säger trafikanterofta bland oss som bor i skogslänen: , den enskilda - ja,den är okej! Det enskilda vägnätet, som vi ska fram på till sågverket, ja,det fungerar. Men statens väg är avstängd, kanske fem, kanske sex, kan-ske efter den här julhelgen som vi nu ska fira.Det är ohållbart! Vi måste göra någonting åt det vägnät som ärtjälsjukt.Vi i tror att PPP-byggande i 50-miljonersklassen skullevara genomförbart . Här kommer de satsningarsom kan göras i storstadsområden. Precis som företrädarehär sade är det jätteviktigt även med satsningar i storstadsområdena. Detskulle vara möjligt att använda PPP-medel för de stora kringfartsledernakring och andra storstäder, vilket skulle lösgöra medel ur detfasta anslaget i budgeten för just de satsningar på vägnätet som jag tidi-gare nämnde.Den enda väg som jag för min del vill ta upp är väg 45, SverigesBroadway, som går från till och som korsar allaövriga vägar. i korsar ju alla andra vägar och så ärdet även med 45:an.Herr talman! När folk är uppe i talarstolen och pratar omväg 45 blir det mycket lokalpolitik. framstår det som attväg 45 slutar i . I allmänpolitiska debatten sades det att dengick ända till . står jag i talarstolen och enligt mig slutarden i eller vid Dalagränsen. Om det är en dalmas som pratar omväg 45 kan det verka som att den går till Jämtlandsgränsen. Men väg 45går faktiskt genom hela landet från till . Låt oss nulyfta väg 45 upp till en ! Den har ju Europavägsstatus i övrigaEuropa, från till Göteborg.Jag ska återkomma till anslagskombinationen. Tänk om regeringenhade valt andra samarbetspartner i infrastrukturfrågan än den rödgrönavänstersvängen, då är vi i säkra på att arbetslösheten hadevarit mindre, sjukskrivningarna på grund av oro för arbetstillfällena iLandsbygdssverige hade varit färre, tillgången på läkare, tandläkare ochföretagare hade varit större över hela landet eftersom åtkomligheten hadevarit större.För att rädda möjligheten att bo och arbeta där man vill med drägligservice för de skattekronor - och de är ju ganska många - som medbor-garna betalar tror jag och att vi måste se en gemensam lös-ning på frågan om infrastrukturens satsningar.Jag ska avsluta med ett måtto som jag hörde på en konserti : Vi är på väg tillsammans.Anf. 4 ():Herr talman! Jag har dåliga nyheter till min värderade kollega . Han vill ju att ska klassas som . Jag kanberätta att det inte är alltid som det hjälper. I där jag bor har vitill exempel , men på vissa sträckor är den tillåtna hastig-heten i timmen.I morse när jag slog upp tidningen läste jag om en familj i , ettlitet samhälle i , som hade fått oväntat besök - som det brukarheta i reklamen. De hade nämligen fått in en långtradare i trädgården.Det var tur att det var den här familjen som fick besök och inte grannen.De bor nämligen granne med en bensinstation.Så här är det. Det är mycket tung trafik på den här , menändå byggs den inte ut. ville människorna i ha enförbifart. Kommunen lade ned mycket engagemang på att bearbeta . finns det ingen förbifart. Det är inte säkert att dennalastbilsolycka hade undvikits ändå, men risken hade varit mycket mindreom det hade funnits en riktig motorväg genom Blekinge.Herr talman! Jag har också goda nyheter till och öv-riga. Jag hoppas att väljarna vid nästa val ska se skillnaden på den trans-portpolitik som bedrivs och som skulle ha kunnat bedrivas med enannan regering där , och andra partier hadekunnat ingå.Den nuvarande transportpolitiken har inneburit att eftersläpningarnaav de planer som har beslutats av bara har ökat när det gällerbåde vägar och järnvägar. Vägunderhållet är eftersatt på ett oacceptabeltsätt. Denna utveckling för allt längre bort ifrån de transportpoli-tiska målen.Vad är det då för mål som jag avser? Jo, har ju beslutat omett övergripande mål och sex delmål. I sin budgetproposition har reger-ingen redovisat hur det har gått med dessa mål. Har man uppfyllt dem?Det finns också etappmål.När det gäller tillgänglighet säger regeringen att man inte når upp tilletappmålet.När det gäller transportkvalitet säger regeringen att det har blivit litebättre, men att man inte når upp till etappmålen.När det gäller trafiksäkerhet säger regeringen att det har blivit sämreoch att man inte når upp till etappmålen.Herr talman! Trafiksäkerheten skulle förtjäna en egen debatt. Jaghoppas kunna återkomma till det ämnet i senare replikväxling.När det gäller miljö som transportmål säger regeringen att det enda avde olika målen inom miljöområdet som har nåtts är målet för luftförore-ningar. Där har det blivit bättre, och det är naturligtvis väldigt positivt.När det gäller målet regional utveckling säger regeringen att det ärosäkert om målen har nåtts där.När det slutligen gäller jämställdhet, som är ett nytt mål, har reger-ingen ingen uppföljning, och det har sina naturliga förklaringar eftersomdet är så nytt.Vi kristdemokrater föreslår i stället att man ska satsa kraftigt på detsvenska väg- och järnvägsnätet. Vi redovisar detta i vår motion T462. Vivill satsa särskilt på trafiksäkerhet, regional utveckling och miljö. Vi villvidare satsa på underhåll av och investeringar i vägar och järnvägar med4,mer än det som regeringen har föreslagit.