prot · GQ0972 · 2003-03-14 00:00:00 — Här måste vi seannorlunda på frågan.Men tack för de positiva tankegångar som UlricaMessing har kommit med!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:211 om säk-rare oljetransporter på ÖstersjönAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta dels för att förebygga olje-olyckor på , dels för att rederier som fraktarolja och äger den fraktade oljan ska ta ett rimligtekonomiskt och miljömässigt ansvar vid eventuellaolyckor.Vad gäller den första frågan vill jag betona detomfattande arbete som pågår för att förebygga olje-olyckor. Sjöfarten är ett transportslag som är mycketinternationellt, och därför är det naturligt för oss attmånga av de viktigaste åtgärderna också drivs i ettinternationellt sammanhang. De viktigaste forumenför detta är EU, , Helcom,och den internationella sjöfartsorganisationen, IMO.Under den senaste tiden har det svenska sjösäker-hetsarbetet präglats av den ökande trafiken med olje-tankfartyg från de östra . Olyckanmed tankfartyget och de svåra isförhållande-na i delar av har gjort oss än mer uppmärk-samma på behovet av omedelbara och välriktadeåtgärder. Jag vill därför lyfta fram några frågor somregeringen uppfattar som särskilt aktuella.För det första bör klassas somett särskilt känsligt havsområde enligt IMO:s riktlin-jer. verkar , tillsam-mans med övriga Östersjöstater, för en gemensamansökan till IMO. Det gör vi inom ramen för Helcom.Om vi inte får med oss de övriga Östersjöländernavid Helcoms nästa möte i den uppfattningen är detmin uppfattning att vi ska gå vidare och ensidigtansöka om att klassa de egna vattnen som särskiltkänsliga.Under vintern har vi kunnat följa problemen medstora tankfartyg i . Enligt min uppfatt-ning bör fartyg som inte har tillräcklig isförstärkningöver huvud taget inte få isbrytarassistans till hamnardär det råder svåra isförhållanden. Jag har därförskickat brev till samtliga kolleger i Östersjöländernaoch uppmanat till ett gemensamt arbete. Jag har ävenskrivit till och betonat att EUbehöver gemensamma regler på det här området.Östersjöstaterna bör verka för att harmoniserakraven på isklass och utvidga isbrytarsamarbetet.Representanter från estniska, finska, ryska och svens-ka myndigheter kommer att träffas i den 28mars för att diskutera det fortsatta samarbetet idenna fråga.EU-staterna avser att antaen förordning om att påskynda utfasningen av tank-fartyg med enkla skrov. Det är bra, men det är viktigtatt vi inte stannar vid vår egen lagstiftning utan ocksågår vidare och väcker frågan inom IMO. På så sättkan vi ändra de globala reglerna till att också omfattaoljetransporter med enkelskrov från exempelvis deryska oljehamnarna.Vad gäller frågan om rederiernas ansvar vill jagpeka på att fartygets ägare är skyldig attersätta en oljeskada med upp till knappt 600 miljonerkronor. Om ägaren dessutom har vållat skadan av-siktligt eller varit grovt oaktsam finns inga ekono-miska begränsningar. Fartygets ägare måste också haen försäkring som täcker detta belopp. deltaräven i IMO:s arbete med att inrätta en kompletterandekompensationsfond för oljeskador. kommerIMO att hålla en diplomatkonferens för att anta detprotokoll som ska inrätta denna fond. Syftet är attnäringen avsätter medel till en fond som sedan kananvändas för att bistå dem som drabbasom en olycka skulle inträffa.Jag vill också berätta att EU:s transportministrar idecember enades om att undersöka möjlig-heterna att låta berörda delar av näringen delta i attbekämpa inträffade ekologiska katastrofer.Jag vill avsluta med att sätta frågan om oljetrans-porter i ett lite större sammanhang. Vi kommer inteifrån det faktum att oljan trots allt behövs för vårenergiförsörjning. kan vi inte acceptera dethot mot vår havsmiljö som finns . Enligt minuppfattning kan vi minimera risken för en oljeolyckagenom att fortsätta kräva att tankfartyg som trafikerarvåra vatten ska leva upp till internationella krav. Vimåste också fortsätta kräva att tankfartyg faktiskt intefår framföras varsomhelst, närsomhelst och i vilketskick som helst. Vi får heller inte glömma att stödjaoch uppmuntra de redare som tar sitt miljöansvar ochredan i dag driver utvecklingen framåt genom atthålla hög standard på sina fartyg.Anf. 12 ():Fru talman! Tack, , för svaret.Jag är mycket nöjd med statsrådets arbete för attharmonisera kraven när det gäller isklassning avfartyg. När jag skrev den här interpellationen låg detis i hela . Isen var upp till 70 centimetertjock. Jag såg på väderleksrapporten i går att det fort-farande ligger is i men inte i hela, ochjag antar att den därmed inte heller är så tjock längre.Men trots de svåra förhållanden som rådde då fannsdet fartyg där som inte hade tillräckligt hög isklass-ning, som inte hade de förstärkningar som krävs förde nordiska isförhållanden som råder. Därför är jagväldigt nöjd med det arbete som statsrådet redovisarhär. Vi behöver fasa ut enkelskrov, och vi behöverenhetliga och höga krav på isklass för fartyg som rörsig på . Min ambition är att trafiken vinter-tid bör begränsas till enbart förstärkta fartyg somklarar de nordiska kraven för isklass.Däremot, fru talman, är jag inte nöjd med statsrå-dets svar på frågan om det mer internationella skyd-det av , där vi pratar om att klassa Östersjönsom ett särskilt känsligt havsområde, ett så kallatPSSA. säger i sitt svar att skaavvakta nästa möte i Helcom och först därefter gå inmed en svensk ansökan.Så sent som sade en enig riksdag att Sve-rige bör ansöka hos IMO om attsvenska vatten i ska få status som särskiltkänsligt havsområde. Jag har betänkandet här, jag kange det till statsrådet om hon vill. Där står det väldigttydligt att vi inte ska vänta in Helcom. Vi ska gå före.Jag tycker att detta är konstigt, och min fråga är omregeringen inte bryr sig om vad säger. Detär faktiskt en liten skillnad mellan regeringens strate-gi, som uppenbarligen är , och denstrategi som har slagit fast och uppmanarregeringen att gå fram med.Jag är övertygad om att en svensk ansökan om ettPSSA-område kan täcka in av . Hållervi fast vid strategin att försöka komma fram till enansökan för hela , vilket givetvis ska varamålet, är risken att det dels tar , dels barablir en etikett. Det kanske bara blir att vi höjer frånkänsligt område till särskilt känsligt område, men detär väldigt svårt att fylla detta med åtgärder. Det är jagrädd för. Jag vill att vi verkligen ska kunna vidtaåtgärder, flytta farleder från särskilt känsliga områ-den. Vi har utsjöbankarna strax söder om går de stora farlederna. Det tycker jag inte är enbra placering av en farled. Vi skulle behöva fylla medåtgärder som att bara isklassade fartyg får transporte-ra farligt gods på . Det behövsockså åtgärder som miljölots.Jag är väldigt nöjd med svaret när det gäller is-klass. Men jag är besviken när det gäller svaret omklassningen.Anf. 13 ():Fru talman! Debatten och diskussionerna om ol-jetransporter på men naturligtvis ocksåtransport av allt annat farligt gods på det här vattnethar pågått i den här kammaren.Jag tror att olyckan med Prestige var en väckarklockaför många politiker, inte bara i den här kammarenutan framför allt inom EU. Hade den olyckan sketthär hade vi haft smetig, kletig olja ända från Simris-hamn till en bit förbi . Det har ökat debat-ten, men det verkar inte ha påskyndat takten i attförsöka lösa de här problemen. Jag håller med RogerKarlsson, jag är besviken på att regeringen inte vill gåfortare fram med att försöka klassa som ettsärskilt skyddat vatten.Det är en annan sak i ministerns svar som jag ock-så är besviken på. Det är en sak att säga att vi vill haett särskilt skyddat område, men vi måste också fylladetta med ett innehåll. Jag vill gärna höra vilka åtgär-der regeringen kommer att fylla med. Vilka krav ärdet man vill ställa?Roger tog upp en del som vi på den bor-gerliga sidan, i varje fall och Folkparti-et, har gemensamt till exempel miljölotsar. Kommerregeringen att föra fram det som krav? Och kommerregeringen att också plocka fram pengarna för dethär? Det krävs ju faktiskt också ekonomiska åtgärderfrån den sida om vi vill vara medoch fylla detta med innehåll.Till sist en sak som kanske egentligen inte handlarså mycket om säkerheten. Men förutom det hot somoljan utgör i form av risken för olyckor finns det ettständigt pågående miljöbrott ute på de här vattnen,nämligen att fartyg till exempel sköljer ur sina tankareller släpper ut små mängder olja. Men ett oljeutsläppav bara en enkronas storlek räcker för att förstörafjäderskruden totalt på en fågel och räcker för att iden lilla skalan skapa en miljökatastrof. Det är myck-et få gånger jag kan gå på de skånska stränderna utanatt se lite oljerester ligga där. Det visar att detta är ettständigt pågående problem som också kräver åtgär-der, annorlunda åtgärder än Helcom och att klassahavet som särskilt skyddat område. Det är ett pågåen-de miljöbrott. Vad vill ministern göra för att kunnaåtgärda och förhindra den här typen av miljöbrott?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Det var bra att ochjag är överens om att vi behöver mer entydiga ochstarka krav för till exempel isklassificering.Jag är medveten om beställning. Vi ar-betar enligt den. Men vi har också skrivit under enKöpenhamnsdeklaration. Det gjorde vi i september2001. Där har vi förbundit oss att så långt det går ochså länge det är möjligt också aktivt verka för att fåmed oss de andra i en klassificeringav som särskilt känsligt område. Vi läggermycket tid och energi på att lyckas med det arbetet.Jag tror att vi är överens om alla tre att det självklartär en oerhörd styrka om vi kan få enighet runt om att driva den klassificeringen.Men för att också följa beställning harvi redan nu gett ett uppdrag till våra myndigheter, jagför min del till , som hjälper oss medförberedelser så att vi snabbt kan lämna in en ensidigansökan. Jag är beredd att göra det. Men eftersom jagär oerhört mån om att vi ska ha internationella över-enskommelser, inte minst när det gäller just havet,eftersom havet aldrig känner av några landgränser,fortsätter jag också att lägga tid på att få med oss deandra i det arbetet. Men det betyderinte att vi nu ligger på latsidan när det handlar ommöjligheterna att agera för egen del från svensk sida.Det är vi beredda att göra.Vi har också gjort en rad andra saker från reger-ingens sida. Vi har alldeles lagt fram en nyproposition som handlar om en rad sjösäkerhetsfrå-gor. Vi har till exempel skärpt kravet på hamnstads-kontroller, och vi har skärpt kravet på klassificerings-sällskap. Jag delar inte alls uppfatt-ning att det inte har hänt något. I sådana fall lever vi iolika världar.Jag var på mitt första ministermöte för sjöfartsmi-nistrarna . Det var alldeles uppenbart att vialla hade påverkats av olyckan med Prestige. Det ärdärför som vi nu i EU tidigarelägger utfasningen avenkelskrov. Vi gör det rejält när vi säger att det skaske till 2005 och sedan ändrar till 2010 från tidigare2015. Vi är oerhört aktiva.Det är först nu med vetskap om olyckan med Pre-stige som vi också på allvar diskuterar kravet på nöd-hamnar. Vi vet också att om vi hade haft ett uttalatsamarbete om vilket ansvar varje stat har för attplocka in ett fartyg som är i nöd hade olyckan medPrestige inte hänt. Vi måste ställa krav på de statersom har fartyg under sin flagg att också se till attfartygen lever upp till de internationella överens-kommelser och regler som vi har. Det är väldigt lättgjort att skriva under överenskommelserna, men detär ännu viktigare att man sedan lever upp till dem.Nu fick vi i väg skrivelser till kommissionen omansvaret för nödhamnar så att vi inte utsätter oss förrisken att skicka ut farliga fartyg till havs en gång till.Vi måste lära av alla de olyckor som har hänt.Vi har också från svensk sida sänt en skrivelse omatt det inte räcker med nödhamnar, att det inte räckermed klassificeringssällskap och att det inte räcker attvarje flaggstat tar ett större ansvar. Vi måste ocksåställa tydliga krav på regler så att de fartyg som gårunder olika rederiers ansvarsområde har en besättningsom är utbildad och kan sitt jobb, som jobbar undersådana drägliga arbetsförhållanden att man också ärvaken och har förutsättningar att agera när det händeroförberedda saker. En utbildad personal som gårunder de fackliga avtal som vi har skrivit under ärockså en viktig del för att minska riskerna för nyaolyckor.Anf. 15 ():Herr talman! Jag ser inte att skulle finnas någonmotsättning mellan att redan nu gå in med en svenskansökan och att fortsätta arbetet i Helcom. Det ärväldigt tydligt ställning att vi inte ska låtadet bli en motsättning. Målet har vi helt klart gemen-samt: Hela ska vara klassat som ett särskiltkänsligt område. Sedan tycker vi att vi bör gå fram såfort som möjligt med den svenska ansökan. Man skainte vänta på Helcommötet i juni.Min andra fråga, fru talman, i interpellationenhandlar det om vilka åtgärder statsrådet är beredd attvidta för att rederier som fraktar olja och de som ägeroljan ska ta ett rimligt ekonomiskt ansvar om dethänder en olycka. Av svaret att döma är rätt så nöjd med dagens situation. De fartyg somär billigast är de som är minst säkra. Jag tycker inteatt det är rätt ekonomiska incitament som finns omdet är rosthinkar som transporterar, om det är billiga-re med ett fartyg som inte har en tillräckligt hög is-klassning än med fartyg som verkligen har en isklass-ning.Det finns en försäkring om 600 miljoner som Ul-rica lyfter fram i sitt svar. Men försäkringenför en tanker på är bara olja.Som lyfte fram räcker det med en droppe föratt skada en sjöfågel. är många droppar.10 000 räcker inte långt där. Det finns signaler sompekar på att saneringen av oljeolyckan utanför kommer att kosta , 9-10 mil-jarder svenska kronor. Då räcker inte 600 miljoner såspeciellt långt. Där har jag miljörörelsen i ryggen, jagpratade med . De tycker attvi ska höja kravet på för hur mycket man ska försäkrasig för en olycka. har faktiskt gjort det. Det ärinte internationella konventioner eller regler somhindrar det. Efter olyckan med Valdéz harUSA ensidigt höjt sina krav på hur stora försäkringarsom rederierna ska ha för fartygen.Jag hoppas att vi kan komma fram att man inteska kunna räkna hem en transport med ett dåligt far-tyg i . Det måste vara målet. Som det är är det kalkylerade risker. Jag skulle vilja lyftafram i det här sammanhanget att det inte är nödvän-digt för ryssarna att transportera oljan genom för att få ut den på världsmarknaden. harryssarna strypt all tillförsel av olja via pipeliner tillVentspils. Ventspils är största oljehamn.Det är bara olja som kommer via järnväg som kom-mer till Ventspils . Eftersom representanter förregeringen ska träffa representanter för ryska ministe-riet skulle jag vilja att ni framför de här frågorna.Varför utnyttjar man inte Ventspils? Venstpils är isfrihela vintern. Hela är packad med is ivintertid, så det vore en lycka om man kunde styraöver det så att man åtminstone transporte-rar oljan ut via Lettland.Anf. 16 ():Fru talman! Jag är glad att ministern, som ändå ärnågot mer inne i den politiska processen på det inter-nationella planet, känner att saker och ting går framåt.Jag kan känna att vi som opposition känner oss någotmer otåliga. Det är fortfarande precis samma typ avfartyg som Prestige som trafikerar i dag.Jag hoppas att ministern med den eniga oppositionenoch till viss del också den eniga politiska kåren iSverige bakom sig vågar gå fram lite tuffare.Vi är naturligtvis eniga om att det hade varitmycket bättre om vi hade kunnat få med oss allaländer runt bakom detta. Men vi kännerockså från den borgerliga sidan en stark oro för att viinte får att gå i den takt, så snabbt, som viskulle vilja. Det gäller inte bara själva klassningenutan också vad gäller kraven på vad klassningen skaåstadkomma. Det kan bli totalt tomt skal. Fyller mandet inte med någonting har det inget värde. Därförskulle jag vilja veta vilka krav ministern kommer attdriva när det gäller vad vi ska fylla det med. Blir dettill exempel miljölotsar? Blir det nya leder? Vadkommer ministern att vilja fylla upp det med?Igen som sista fråga: Hur ska vi öka möjligheternaatt komma åt miljöbrottslingarna i det här samman-hanget? Det är ständigt pågående miljöbrott. Vi sombor vid kusterna är väl medvetna om det.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om att näringen måste ta ett större ansvar. Detfår aldrig vara så att det är lönsamt att kalkylera medatt det kan hända en olycka. Det vet vi att en del far-tyg gör. Man är medveten om att man fraktarfarligt gods. Det behöver inte bara vara olja, det kanvara farliga kemikalier till havs. Man tar en medvetenrisk. Om olyckan skulle vara framme är det ändå enlönsam affär för en enskild ägare eller ett företag. Detär naturligtvis oacceptabelt.Jag ser den kompensationsfond som vi nu ska bil-da genom IMU som ett led i arbetet med att säga attnäringen måste själv vara med och betala och hapengar i en fond för att ett större ansvar för alla deåtgärder som vi måste vidta när det händer en olycka.Att sätta press på hela näringen innebär också attnäringen inom sig själv kommer att sätta större presspå dem som man vet är oseriösa. Den fonden är väl-digt viktig.Sedan har kommissionen alldeles lagt framett nytt direktivförslag som handlar om de straffrätts-liga sanktionerna vid förorening från fartyg. Vi harännu inte hunnit sätta oss in i de förslagen fullt ut,men jag vill spontant säga att vi välkomnar den typenav initiativ där vi kan gå fram och på olikasätt snöra åt det nät som finns kring dem som är ose-riösa inom denna näring.Jag tar med mig synpunkter påfrågor som vi ska lyfta fram när vi träffar de ryskakollegerna. Jag tycker att det är oerhört angeläget attvi gör så. Vi har gång på gång haft problem medryska fartyg, inte minst i . Det är klart att vi har ett gemensamt ansvarrunt för att försöka påverka attvara en mer aktiv part i de internationella avtal som vihar skrivit under.Jag uppskattar den politiska enighet som finns iriksdagen, , om vårt gemensammaintresse och ansvar för och vår gemensam-ma uppfattning att vi måste ställa större krav på ennäring som vi ser har stora förutsättningar att utveck-las och växa . Jag tycker att det kravet skaställas på många plan. Näringen själv, som jag varinne på, måste via den här fonden ta ett större ansvar.Men jag tycker också att varje stat ska ta ett ansvar.Vi har flaggat hem många far-tyg till . Det är oerhört positivt att vår näringväxer, att vi har fler fartyg som går under svenskflagg. För mig är det självklart att vi ser till att defartygen också följer de regler som har skrivitunder. Det är inte lika självklart för alla stater. Jagmenar att vi på politisk nivå måste ställa krav på vårakolleger, att varje stat måste påverka sin näring attleva upp till de överenskommelser och lagar somfinns så att också flaggstaterna känner ett ansvar förde fartyg som går under dras flagg.Genom det uppdrag som har atthjälpa oss att gå fram med en ensidig ansökan omsärskilt känsligt område i har vi alla möj-ligheter öppna. Jag är beredd att titta på frågan omnya leder och miljölotsar, frågan om isklassning ochmycket annat. Vi har förutsättningar att höja ambitio-nerna i vårt miljöarbete i genom en sådanansökan.Anf. 18 ():Fru talman! Det gläder mig att jag är överens om att det aldrig får vara lönsamtatt kalkylera med de här riskerna, för det är storarisker. Det var så påtagligt när jag skrev interpellatio-nen. Jag hade upplevt hotet mot så stort. Det var kaos i . Båtar kördepå varandra. Hotet fanns verkligen där. Därför måsteincitamenten vara tydliga och signalerna gå fram tilldem som äger oljan.Jag tycker att kompensationsfonden verkar bra,men den är inte tillräcklig om den inte ger rätt incita-ment, om den bara smetas ut på hela näringen så attde som sköter sig får betala lika mycket som de sominte sköter sig. Med rätt signaler är det de rederiersom har dåliga fartyg som får stå för en större del avkostnaderna, och då är det bra. Men om det inte blirrätt signaler bör man komplettera med att höja grän-sen för försäkringsansvaret.Mitt mål med engagemanget när vi harpratat om och tagit initiativ här i riksdagenhar varit att vi ska få säkrare transporter av miljöfar-ligt gods. Då handlar det om säkrare fartyg, att fasa ut"rosthinkarna" genom regelklassning och överens-kommelser, men också om säkrare farleder. Det glä-der mig också att statsrådet är beredd att titta på möj-ligheten att flytta farleder från särskilt känsliga områ-den. Men det handlar också om att välja farleder sominte är onödigt svåra att ta sig fram i till exempelvintertid. Det är bra och jag känner mig trygg med attstatsrådet tar med frågan till om de inte kananvända Ventspils hamn mer vintertid.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:174 om jaktpå vargAnf. 19 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat justitie-ministern vilka åtgärder han ämnar vidta så att detäven rättsligt blir möjligt att skydda sina tamdjur motrovdjursangrepp.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Markinnehavare har enligt 5 § jaktlagen(1987:259) rätt att utan tillstånd vidta lämpliga åtgär-der för att motverka skador av vilt. När det gäller attfreda sina tamdjur mot rovdjursangrepp kan det ex-empelvis vara fråga om att skrämma rovdjuret i syfteatt undvika angrepp. Rovdjuret får dock inte skadaseller dödas.Bestämmelser om rätt att i vissa fall döda rovdjur,skyddsjakt, finns i 28 § jaktförordningen (1987:905).Enligt bestämmelsen får ägare eller vårdare av tam-djur i vissa fall döda björn, varg, järv eller lo utantillstånd av myndighet. Detta får ske om rovdjuretangripit eller skadat tamdjur. Dessutom krävs att detfinns skälig anledning att befara ett nytt angrepp ochatt rovdjuret dödas i omedelbar anslutning till an-greppet.Frågan om när ägare eller vårdare av tamdjur skafå döda ett angripande rovdjur behandlades av riks-dagen i samband med propositionen om sammanhål-len rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57). Bakgrundenvar att i betänkandet Samman-hållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) föreslog att28 § jaktförordningen ändras så att ägaren eller vårda-ren av ett tamdjur får döda björn, varg, järv eller losom är under direkt angrepp på tamdjuret. Det skullesåledes inte längre krävas att rovdjuret först angripitoch skadat eller dödat ett tamdjur.Regeringen gjorde emellertid i den nämnda pro-positionen den bedömningen att det, i varje fall förnärvarande, var mindre lämpligt att ändra förutsätt-ningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen pådet sätt utredningen föreslagit. Detta gällde inte minstjärven, som minskat i antal påett mycket oroande sätt. Vidare anfördes i propositio-nen att flera remissinstanser uttryckt farhågor för atten sådan ändring av förutsättningarna för skyddsjaktenligt 28 § förordningen kommer att medföra storasvårigheter att bevisa om ett jaktbrott begåtts eller omdet varit fråga om tillåten skyddsjakt. Regeringenansåg att dessa farhågor framstod som berättigade.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen tog ett flertal motioner upp frågan omändring av 28 § jaktförordningen. Även riksdagenkonstaterade emellertid att en ändring i enlighet medRovdjursutredningens förslag skulle komma att inne-bära stora svårigheter när det gäller att bevisa om ettjaktbrott har begåtts eller om det varit fråga om tillå-ten skyddsjakt. fann det därför inte lämp-ligt, i varje fall , att ändra förutsätt-ningarna för skyddsjakt i enlighet med utredningensförslag (bet. 2000/01:MJU9). Så sent som i onsdagsavslog dessutom på nytt ett flertal liknandemotioner om en ändring av 28 § jaktförordningen(bet. 2002/03:MJU9).Regeringen avslog för en månad sedan en fram-ställning av LRF, ochSvenska om en ändring av28 § jaktförordningen i enlighet med Rovdjursutred-ningens förslag. Enligt regeringens uppfattning före-låg det inte heller då förutsättningar att ändraskyddsjaktsbestämmelsen.Enligt min uppfattning föreligger inte heller nuförutsättningar att ändra 28 § jaktförordningen på detsätt som önskar.Anf. 20 ():Fru talman!