prot · GQ09111 · 2003-05-26 00:00:00 — Som jag sade blir jag faktisktledsen när jag läser svaret över att miljöministern intekan uppbåda mer engagemang i den här frågan.Anf. 160 Miljöminister ():Herr talman! Det är tråkigt om uppfattar det på det sättet. Jag har för-sökt ge ett sakligt svar som grund, och det tror jag bliren bra utgångspunkt. Det ska inte uppfattas som att visäger: Ja, det blir fler djurförsök och så är det meddet. Tvärtom har jag ägnat en stor del av det här sva-ret åt att tala om vilken inställning regeringen har närdet gäller försöksdjursfrågorna, och det är självklartockså den inställning vi driver när vi nu tar fram ocharbetar med den nya kemikalielagstiftningen.Här finns väldigt tydliga riktlinjer. Det handlarom ett helhetsgrepp som ligger i den nya djurskydds-lagen. Det är självklart samma politik som vi villdriva i EU. Det handlar om att minimera djurs lidan-de. Det handlar om att agera för att alternativa meto-der ska utvecklas och föras fram. Det handlar om attförhindra onödiga djurförsök. Detta är viktiga delar iden diskussion som kommer att föras om kemika-lielagstiftningen.Jag uppfattar det som viktigt att göra klart att detsom nu läggs fram inte är ett färdigt kommissionsför-slag. Det är alltså viktigt att alla tar tillfället i akt attnu föra fram sina synpunkter på de förslag som före-ligger. Det kommer också den attgöra.Sedan gäller det vilka regler som ska gälla ochden bilaga 6 som nämndes. Att jag såg lite frågandeut berodde på att utgångspunkten ju är att det skafinnas planer, att man ska förklara vad man gör ochatt man ska undvika djurförsök. Delning eller sam-manvävning av data är en grundpelare här så att maninte utför mer djurförsök än nödvändigt, liksom attintensifiera arbetet med att få fram alternativa meto-der. Här tycker jag att det finns anledning att se om vikan föra fram fler förslag än de som föreligger.Det finns förslag om att myndigheter ska gå in ochbedöma försöksplanerna, och en möjlighet i dennabedömning är att se över de försöksplaner som före-slås av företagen så att de inte innehåller onödigadjurförsök. Här menar jag dock att det finns anled-ning att gå fram och se om vi på andra sätt kan drivapå arbetet med alternativa metoder.När det gäller läkemedelsföretagen har ju de själ-va bidragit och varit aktiva. Jag tycker personligen attdet finns anledning att ställa krav och framföra för-slag när det gäller kemikalieindustrins ansvar att självmedverka till att få fram alternativa metoder.Sammanfattningsvis har vi samma linje när vidiskuterar frågorna om kemikalielagstiftningen i EUsom vi har i . Den kommer också till uttryck iden svenska politiken. Vi har arbetathårt med de här frågorna, och det är självklart enviktig utgångspunkt när vi nu går in i kemikalielag-stiftningen med dess mycket svåra processer.Jag tycker också att det är viktigt att vara ärlig.Jag tror inte att vi kan säga hur många djurför-sök det blir, men vi ska se till att vi får en lagstiftningdär vi minimerar djurförsöken och där vi får offensivaåtgärder för att få fram alternativ. Det har vi ett an-svar för att göra.Anf. 161 ():Herr talman! Jag ska citera något som miljömi-nistern har sagt i den här frågan:Vi måste kort tillägga från den politiska sidan attdet för oss är viktigt att dessa frågor inte ställs motvarandra, det vill säga att djurfrågan används emotkemikaliepolitiken. Därför diskuterar vi inte allsfrågan mycket på våra ministermöten.Det handlar alltså om när representanterträffar de andra i EU.Då undrar jag: Om man inte tycker att djurför-söksfrågan ska diskuteras, hur har då reger-ing och miljöministern tänkt påverka frågan i EU?Jag måste fråga det. Det är därför jag är så enormtkritisk. Såvitt jag har förstått och fått höra under handhar inte gjort någonting, medan andra länderhar agerat, till exempel. Men Sverigeär väldigt passivt.Det måste ju finnas en samordning mellan kemi-kalielagstiftning och EU:s uttalade målsättning att detgäller att begränsa användningen av försöksdjur. Dåkan inte regeringen vara passiv. Det är ju de signalerjag får, att regeringen är passiv i den här frågan.Tvärtom har regeringen världens chans, precissom miljöministern säger. Man kan påverka, det härär inget färdigt förslag. Då har ju regeringen världenschans. Då kan man inte säga, som miljöministern görhär, att man inte får använda de här frågorna motvarandra. Försök att se att det är en fördel att de härfrågorna kommer upp, att man faktiskt kan användadem tillsammans. När kemikalielagstiftningen kom-mer har man ju världens chans att med underlaget förhur man använder djurförsök begränsa dem. Det kanbli ett avstamp för en snabbare utveckling för att hittaalternativa metoder och komma bort från djurförsök.Man har faktiskt världens chans att göra det. I ställetskriver miljöministern i sitt svar, som jag sade: Ja, detökar och så får det bli.Jag förväntar mig ett mer konkret svar från mil-jöministern nästa gång hon kommer upp i talarstolen.Vad tänker regeringen göra? Det som jag har fått migtill del tyder på att regeringen inte vill, intetycker att det är bra att de här frågorna diskuterassamtidigt. Om man inte tycker det kan man inteåstadkomma någonting över huvud taget.Anf. 162 Miljöminister ():Herr talman! Jag har lite svårt att förstå den härinvändningen. Jag har uttryckt att de här frågorna inteska ställas mot varandra. Jag har fått intrycket att detär precis samma uppfattning som har, att de här två sakerna inte behöverställas mot varandra. Vi behöver inte välja mellan enbra kemikalielagstiftning och att ha en bra politik närdet gäller försöksdjur. Vi ska försöka använda denhär möjligheten på ett bra sätt.När jag har uttryckt mig på det sätt som jag gjordei det citat som lyfts fram har det varit just därföratt kemikaliefrågorna är tuffa och svåra frågor justnu. Många vill förhindra att vi får en skarp kemika-liepolitik som är viktig både för miljön och för män-niskors hälsa. Det är inte bra att man använder för-söksdjursfrågan för att driva den typen av politik. Jagtror att vi är helt eniga. Vi ser inte den motsättningen.Men innan vi har fått fram tillräckligt många braalternativa metoder ska vi också se sanningen i vit-ögat. Det här blir svårt, det blir tufft, därför måste vijobba med det.När det gäller hur vi arbetar i EU är det ju så attpå många områden kommer vi framåt, vi är eniga, vidriver frågorna. Så är det i fråga om försöksdjur. Viär med och diskuterar den här frågan, men på miljö-rådsmötena, där jag medverkar och som jag hänvisa-de till, har detta inte varit en kontroversiell fråga. Detråder enighet om att vi ska minimera djurförsöken, attvi ska minimera djurens lidande och att vi skagenomföra en kemikalielagstiftning som är förenligmed en djuretisk hållning som är bra. Därför är detinte en huvudfråga.Jag tror alltså att vi kan göra ett bra arbete. Jagtror att vi kan göra det tillsammans. Som jag inleddemed att säga har vi nu en möjlighet att också få enordentlig debatt om EU:s framtida kemikalielagstift-ning. Det tycker jag är utmärkt. Jag tror också att viganska noga behöver gå igenom de lagförslag som nuföreligger och se vad de innebär, både när det gällerdjurförsöken och när det gäller övriga regler som hörhit. De bör granskas och diskuteras i detalj. Denchansen har vi nu och den ska vi ta. Alla har möjlig-heter att påverka diskussionen. Regeringen kommeratt gå vidare. Vi kommer att behandla de här frågornanär kommissionens förslag har lagts fram. Jag kom-mer att fortsätta att verka för att vi i EU ska ha sam-ma politik som vi har drivit här hemma, som vi harfört fram i vår lagstiftning. Den ska vi också driva iEU så bra som vi kan.Anf. 163 ():Herr talman! Jag hoppas att det kommer att hållahela vägen, så att det inte blir några missförstånd påvägen. Det har det varit förut när miljöministern harvarit inblandad. Miljöministern vet kanske att jagtänker på valfångsten, en fråga som inte slutade sålyckligt.Alla som ska vara med och prata om det här i EUbör ha samma direktiv. Man kanske ska ta kemika-lielagstiftningen som ett avstamp för att minska djur-försöken, trots det som står i svaret, där miljöminis-tern konstaterar att de nog kommer att öka.Men för att de ska kunna minska måste man fak-tiskt göra någonting. Den här lagstiftningen ska juträda i kraft vid lite olika tidpunkter. Olika undersök-ningar ska bli klara . Men för attklara att användningen av djurförsök inte ska ökamåste vi se till att det kommer mer resurser till alter-nativ. Det tror jag att vi är överens om,liksom om att man gör bra utvärderingar så att dealternativa metoderna kan användas och att man spri-der kunskaperna.Jag har läst en del dokument. Där står att man ska- jag översätter encourage - uppmuntra andra ochsprida vilka alternativa metoder de har använt. Det ärganska vagt. Det kan man liksom hålla på. Man be-höver inte sprida, så det finns väldigt mycket att göra.Som sagt, min förhoppning är att den här debattenhar fått miljöministern att förstå att det här kan varaett bra avstamp för att miljöministern och vi somsvenskar ska göra stora insatser i EU för att pressadem att se sambanden mellan de här två sakerna,kemikalielagstiftningen och djurförsöken, att de intekan behandlas var för sig och att man faktiskt måstediskutera frågorna tillsammans. Annars kan det härsluta med katastrof.Miljöministern har inte svarat på den fråga jagställde först, hur många djurförsök hon tror att detkommer att röra sig om. Är det 10 miljoner eller ärdet 50 miljoner djur som ska delta i djurförsök närden här kemikalielagstiftningen ska komma på plats?Anf. 164 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig börja med det sista. Jag villinte spekulera om antalet djurförsök, eftersom vi ännuinte ens har fått kommissionens hela förslag. Detkommer att bero på hur stora kraven blir på under-sökningar, försöksplaner och hur många ämnen somkommer att omfattas.När det gäller avstampen för fortsättningen villjag tydliggöra att det kan bli så, precis som jag harsagt, att djurförsöken inledningsvis ökar. Vi kan integarantera att det inte blir så. Det jag säger är att dethär kan bli ett bra avstamp för att verkligen komma igång med de alternativa metoderna, komma framåt pådet området och att också försöka mobilisera merresurser. Där har jag också sagt att jag tycker att ke-mikalieindustrin har ett ansvar i det arbetet. Det hop-pas jag att jag ska kunna driva i den här processen.När det gäller industrin ska vi också vara medvet-na om att det kan finnas problem som vi måste grans-ka noggrannare. Det handlar om att det är ämnen somska prövas av industrin själv. Vi kommer att arbetaför att industrin ska samarbeta. Men det är självklartatt vi ibland kommer att möta problem när det gällerdenna önskan om att samarbeta. Här gäller det att vitittar på lagstiftningen så att vi får tillräckligt skarpaverktyg för att verkligen se till att industrin samarbe-tar och därmed minimerar antalet försök och inte, pågrund av att man kanske vill hemlighålla resultat ellerhålla dem för sig själv, låter bli att dela med sig avresultat. Då får vi problem.Jag tror inte att vi ska säga att det här är lätt. Menjag tror att vi kan vara eniga om att vi ska arbeta fördetta och att vi har samma målsättning när det gällerde alternativa metoderna och önskan att minimeradjurförsöken.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på interpellation 2002/03:403 omexternhandelns inverkan på miljönAnf. 165 Miljöminister ():Herr talman! har frågatmig vad jag avser att göra för att implementera EG:sdirektiv om miljökonsekvensbeskrivningar, MKB-direktivet, i svensk lagstiftning och för att de krav påkonsekvensanalyser vid utbyggnad av handelsanlägg-ningar som finns i , PBL, skaefterföljas.Inledningsvis vill jag framhålla att har ettväl utvecklat system för miljökonsekvensbeskriv-ningar. De krav som MKB-direktivet ställer på ut-formningen av miljökonsekvensbeskrivningar hargenomförts i och med införandet av . Jaganser att en MKB som utarbetats i enlighet med di-rektivets krav utgör ett strategiskt viktigt underlaginför beslut om lokalisering av anläggningar sompåverkar miljön.I MKB-direktivet anges bland annat att medlems-staterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för attsäkerställa att projekt som kan antas medföra en be-tydande miljöpåverkan blir föremål för krav på till-stånd och en bedömning av deras påverkan innantillstånd ges.Etableringen av stormarknader prövas i Sverigeframför allt enligt bestämmelserna i . I sambandmed prövningen enligt PBL ska det göras en miljö-konsekvensbeskrivning. I PBL finns det särskildabestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar fördetaljplaner. En miljökonsekvensbeskrivning enligtPBL ska upprättas om detaljplanen medger en an-vändning av mark eller av byggnader eller andraanläggningar som innebär en betydande påverkan påmiljön, hälsan eller hushållningen med mark, vattenoch andra resurser. Miljökonsekvensbeskrivningenska möjliggöra en samlad bedömning av den planera-de anläggningens, verksamhetens eller åtgärdensinverkan på miljön, hälsan och hushållningen medmark, vatten och andra resurser.Europeiska kommissionen har uppmärk-sammat regeringen på att MKB-direktivets krav intetill fullo genomförts i förhållande till bland annatetableringen av stormarknader. Regeringen har ifebruari underrättat kommissionen om att de författ-ningsändringar som behövs kommer att genomföras.Inom arbetar vi för närvarandemed denna fråga så att det svenska regelverket full-ständigt ska komma att överensstämma med direkti-vets krav. Jag ser detta som en mycket angelägenuppgift.Den andra frågeställningen ingår i det uppdragsom givits till den parlamentariska kommitté somregeringen tillkallade och som har iuppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir.2002:97). Kommitténs övergripande mål är blandannat att stärka plan- och bygglagstiftningens rollsom ett instrument för hållbar utveckling och att ut-veckla lagstiftningen så att den får en utformning somskapar bättre förutsättningar för en god miljö, byg-gande av bostäder, etablering av handel och övrigtnäringsliv liksom för annat samhällsbyggande. Ävenkonkurrensaspekterna ska behandlas av utredningen.Jag vill avvakta kommitténs förslag innan jag tarställning till eventuella åtgärder som kan behövavidtas. Men jag kan försäkra att jag följer utvecklingen när det gäller etable-ringen av nya handelsanläggningar, bland annat isamband med den prövning som ankommer på re-geringen i överklagade ärenden.Anf. 166 ():Herr talman! Först vill jag tacka miljöministernför svaret. Sedan vill jag med en gång höra om detinte är dags att införa ett moratorium för stormarkna-der. Det är alldeles utomordentligt att miljöministernföljer frågorna ordentligt. Det ena ärendet efter detandra kommer upp på regeringensbord, i och med att många har insett att det går attöverklaga besluten. De får rätt.Detta har visat sig i ett beslut som regeringen harfattat om det färska exemplet från . Örebrokommuns planer för ett nytt shoppingcentrum upp-hävdes av regeringen så sent som . Vad jagförstår berodde det på att kommunen inte hade gjorttillräckliga konsekvensutredningar. kommer flerärenden: , , och jag tror att detfinns ett ärende i och . Borlängekommun har också varit aktuell.Jag har fastnat lite för Örebroärendet. Jag tyckteatt det var oerhört intressant att ta del av det. Detfinns en otroligt bra och förmodligen genomgåendeutredning av , där många aspekter har tagitsupp och där man pekar på hur man borde göra. Därförär det intressant att se hur man pekar på att det viktigai dessa ärenden är att tillgodose en långsiktigt hållbarutveckling. Det har vi pratat om så mycket i det härlandet, bland annat i regeringsförklaringen 1996.Boverket hänvisar också till det i sitt yttrande. Detkom en skrivelse om ekologisk hållbarhet 1997. Därsades att samhällsplaneringen ska präglas av varsam-het och av en helhetssyn bland annat genom att ut-veckla samordningen, boendedemokratin och kvin-noperspektivet.Man vill uppnå en god bebyggd miljö. Det är ettav de 15 miljökvalitetsmålen, som vi är väldigt enigaom. har i sin agenda för staden ocksåskrivit om det kommunala planmonopolet, något somman anser i stort sett inte fungerar. Kommunerna hardet huvudsakliga ansvaret för den fysiska planering-en, men vad som är framför allt angeläget är att ut-veckla den mellankommunala och regionala samord-ningen i frågorna.Jag skulle vilja att miljöministern utvecklar svarenlite grann. Jag vet att det är utredningar på gång, menjag skulle vilja se vad man gör nu.Anf. 167 Miljöminister ():Herr talman! Jag förstår att det kan vara tröttsamtatt höra oss tala om utredningar. Ändock är vår be-dömning att det är klokt att invänta detuppdrag som vi så har givit Plan- och bygg-lagskommittén där externa köpcentrum ärett av de explicita uppdragen.Frågan om moratorium har jag besvarat tidigare ikammaren. Min bedömning är att även ett moratori-um kräver att man tänker igenom hur det ska varautformat. Vi bedömer att det är bättre attvi nu går fram den utredningsväg vi har gentemot attförändra lagstiftningen i den mån det behövs för attbättre tillgodose en hållbar utveckling i plan- ochbygglagstiftningen.När det gäller externa köpcentrum kan jag kon-statera att länsstyrelserna har blivit mera aktiva undersenare tid. Det är alldeles utmärkt. Redan i dagensplan- och bygglagstiftning har vi tillräckliga styrme-del. Det är inte så mycket en fråga om otillräckliglagstiftning som om hur lagstiftningen tillämpas.Länsstyrelser kan ingripa, och bör ingripa, och se tillbland annat mellankommunal samordning. Kommu-nerna bör se till även miljöintressena och göra or-dentliga miljökonsekvensbeskrivningar och så vidare.Det är glädjande att vi nu får alltfler ärenden påvårt bord. Det är nämligen ett tecken på att länsstyrel-serna har blivit mer aktiva, att överklaganden kom-mer, att vi får en möjlighet att indikera med vårabeslut vilken kvalitet vi vill ha på miljökonsekvens-beskrivningar. kommer vi att få en möjlighet bådegenom översynen av plan- och bygglagstiftningenoch genom att vi inför EU-direktivet om miljökonse-kvensbeskrivningar fullt ut när det gäller externaköpcentrum.Jag kan avsluta med att säga att jag kommer attfortsätta följa detta genom att vi är aktiva i de enskil-da ärendena. Vi kommer också att vara aktiva ochfölja utredningens arbete och så snart det är möjligtfånga upp de förslag som kommer och agera på detsätt som vi ser är nödvändigt.Anf. 168 ():Herr talman! Bakgrunden till interpellationen ärden höga takten på utbyggnader. En-ligt en undersökning av Svenska Naturskyddsföre-ningen gjord fanns det utbyggnadsplaner i59 kommuner. Fler lär vara på gång. Om alla har likabristfälliga underlag kommer regeringen snart att haen mängd ärenden av det slaget på bordet. Det är braom även länsstyrelserna är inblandade. Även derasbeslut kan överklagas. Det är bra att det här har upp-märksammats och att det kommer in överklaganden.Är det så säkert, miljöministern, att låter sig nöja med den svenska reger-ingens hänvisning till pågående utredningar? För-väntar man sig helt enkelt inte att regeringen inför enlagändring som innebär till exempel att det krävstillstånd enligt för externhandelsyta påöver ? Det är en sådan sak somman kan göra ganska snart.Naturvårdsverket konstaterar i ett remissvar i de-cember 2002 att det finns brister i det svenska regel-verket i förhållande till rådets direktiv. Det finnsalltså direktiv ända , som är justerat 1997och 2001. Det gäller för övrigt inte bara plan- ochbygglagen utan också fastighetsbildningslagen ochskogsvårdslagen, som saknar krav på miljökonse-kvensbeskrivningar enligt reglerna i 7 kap. i miljö-balken. konstaterar att det kommeratt krävas en tydligare koppling mellan dessa lagarför att uppfylla MKB-direktivets krav. Dessa shop-pingcenter och vidhängande parkeringsplatser ingårdefinitivt i det här.Jag konstaterar att regeringen lämnade ett svarden där man hänvisar till de lag- ochförordningsändringar som man ska göra. Men fråganär: När kommer de? Och låter sig EU-kommissionennöja?Anf. 169 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig klarlägga detta med EU-direktivet. Vi är helt eniga om att detta är en brist isvensk lagstiftning som ska åtgärdas möjligt.Det är det som vi har meddelat EU-kommissionen.Arbetet pågår som bäst just . Vi ska snart skicka inytterligare information till kommissionen om när viberäknar vara klara med dessa förändringar. Målsätt-ningen är att detta ska vara infört i svensk lagstiftningden 1 juli 2004.När det gäller just detta EU-direktiv råder det ing-et tvivel om att vi arbetar direkt med att införa detta.Jag tror att det räcker som svar på frågan om EU-direktivet.Anf. 170 ():Herr talman! Det kan det göra. Det var i alla fallklart besked om ett datum. Men vad kommer det attstå i det här? Kommer man helt enkelt att göra etttillägg? Vi skulle redan nu kunna enas om att i 2 kap.i göra ett tillägg om att främjamiljökvalitetsmål. Det är snarare små saker som manskulle kunna göra under tiden.Vi ser ändå att det här kommer att dröja ett tag,och jag är ängslig för att det kommer att ske alldelesför många stormarknadsetableringar . Tilldess skulle jag ändå vilja att man återigen prövarmöjligheten att genomföra ett tillfälligt moratorium,medan vi väntar på den här lagstiftningen.Anf. 171 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig säga att jag inte kansäga exakt hur vi kommer att utforma detta lagför-slag. Det kommer att finnas , ochdå kommer det att gå ut på remiss.Regeringen kommer inte att lägga fram något för-slag om moratorium, utan vi arbetar så snabbt vi kanoch inväntar Plan- och bygglagskommitténs förslag.Låt mig avslutningsvis säga att det finns andragoda tecken på förändringar, som jag ser det. Ensådan förändring är att vi har fått nyetablering av enny typ av affärskedjor i , som Lidl och Netto.De är inte externetableringar utan etablerar sig i cen-trala lägen, men de bidrar till att stärka konkurrensen.Detta tycker jag är utmärkt, eftersom vi i debatten harhaft en sammanblandning mellan externa köpcenteroch konkurrensfrågor, där det har funnits en uppfatt-ning om att en generös attityd till externetableringarskulle innebära att vi förbättrade priskonkurrensen iSverige.Jag har ifrågasatt att det verkli-gen skulle finnas en sådan koppling mellan just ex-terna köpcenter och prispress. Vi får nu se en alterna-tiv utveckling. Jag hoppas att också detta, tillsam-mans med den debatt som förs och den utökadeaktivitet som länsstyrelserna visar, ska bidra till attfler kommuner intar en mer öppen och problematise-rande attityd till etablering av externa köpcenter ochser på alternativa möjligheter och också arbetar på ettmer grundläggande sätt med miljökonsekvensbe-skrivningar.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellation 2002/03:376 omindividuellt kompetenssparandeAnf. 172 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att ett system för indi-viduellt kompetenssparande möjligt ska kunnainföras, i enlighet med beslut.Den riktlinjeproposition om ett system för indivi-duell kompetensutveckling som tog ställ-ning till innehöll ett betydandeantal öppna frågor. Jag redovisade i mitt tidigare svarpå fråga innebördenav dessa. Jag vill nu fördjupa den redovisningen.En första central fråga har gällt systemets organi-sation. Den handlar om hur de olika nödvändigamyndighetsfunktionerna ska utformas. I en rapportfrån Statskontoret presenterades utannågot förord inte mindre än sex olika möjliga model-ler. I den fortsatta värderingen av dessa, bland annat ivalet mellan att använda sig av befintliga myndighe-ter och att bilda en ny myndighet, har det visat sigbesvärligt att lösa samordningen mellan de olikamyndighetsfunktionerna och hur olika beslut skafattas bland annat med hänsyn till ärendemängd ochrättssäkerhet. Det skulle krävas en betydligt mer om-fattande och kostnadskrävande byråkrati än vad somursprungligen antagits.En andra central fråga har gällt skattereglerna försystemet. Efter remittering av en promemoria i börjanav har arbetet fortsatt bland annat med atthantera de frågor som uppkommer när sparare tillfäl-ligt eller permanent flyttar från .