prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — Det har IngvarSvensson inte svarat på, liksom ej heller på frågan hurdet kommer sig att de andra distributionsformernaväxer så mycket snabbare.När det gäller kompromissen får jag nog säga attdet inte lyckades så bra för , ochjag vill inte påstå att det gick bättre för . Svaret var att kompromisspunkten var tidpunk-ten. Men allt det andra då!Det är en lång proposition, som byggde på olikaförutsättningar för de analoga sändningarnas ned-släckning. Men vari ligger kompromissen, förutom attni kompromissade om att släcka ned fyra månadersenare? Ni kan inte på fullt allvar mena att ni satt ochtalades vid och kom fram till att kommerett nytt stort amerikanskt genombrott och ska nivänta ytterligare . Var det den tekniskagrunden eller kompromissgrunden som ledde till attni flyttade tidpunkten ? Eller beroddedet helt enkelt på att ni är rädda för vad det innebärgentemot publiken att släcka ned innan tillräckligtmånga människor har möjliga mottagare?Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag vet inte om ärså övertygande i sin argumentering.När det gäller nedsläckningsdatum sade mark-nadsaktörerna - det handlar om den fria marknad somGunnar tror på - att de ville ha ett datum.Men i det fallet ska man tydligen inte lita på mark-nadsaktörerna.Sedan vill jag inte säga att regeringen lade sigplatt på marken för . Det tycker jagkanske är oartigt i det här läget. Men det blev väl liteav den effekten för att man skulle få igenom ett ned-släckningsdatum. Det var viktigt och centralt förregeringen, och den bedömningen får regeringengöra. Vi var då beredda att acceptera och att skickatillbaka de övriga delarna i propositionen för att tillexempel analysera ekonomiseringen och allt det.Gunnar har fortfarande inte svarat påfrågan som jag tog upp i mitt huvudanförande: Varförhar ni inte bedömt de säkerhetspolitiska aspekterna isammanhanget? har inte någonmöjlighet att replikera på den punkten, men jag me-nar att det är en viktig fråga som ni måstege ett svar på.Ni har invändningar när det gäller statliga företagpå det här området, men då kan man också föra ettprincipresonemang. Ska till exempel det svenskaförsvaret vara statligt, eller ska man lägga ut det påentreprenad och så vidare? Det finns en massa impli-kationer.Vi tror på en social marknadsekonomi. Med"social" menar vi att man i vissa sammanhang måstegå in och korrigera och leda marknaden. Det tycker viär acceptabelt i det här fallet när det gäller in-frastrukturen på medieområdet.Anf. 66 ():Fru talman! Att Socialdemokraterna, med MaritaUlvskog i spetsen, vill ha makt över hur medier dist-ribueras har jag fått lov att vänja mig vid. Det är destomer förvånande att kristdemokrater och centerpartis-ter har sällat sig till det här lägret.Ni säger till svenska folket att man måste köpa enbox till alla TV- och videoapparater som man har ihuset. Det kommer att bli mycket dyrt. Och det dröjerbara innan den vanliga analoga TV:n skabörja släckas ned, om ni får er vilja igenom.Tror ni verkligen att det spelar någon roll för TV-tittarna på vilket sätt de får TV-bilden, om det är viasatellit eller kabel eller genom marknaden? Jag troratt de vill ha det billigaste sättet och att de kan kom-ma överens med sitt TV-bolag om vad som är bästjust för dem.Marita föreställning om att den digitalaTV:n måste vara markbunden blir dyr inte bara förTV-tittarna utan också för staten och Televi-sion. Det är pengar som kunde ha gått till annat, tillpublic service-TV med kvalitet. I stället tvingas SVTlägga stora pengar på digitalsatsningar, och det statli-ga bolaget har, vilket redan hardebatterat , drivits till konkursens rand.Digital-TV är, fru talman, en mycket spännandeteknik, men det finns, menar vi från , ing-en anledning för staten att engagera sig just i det härteknikskiftet. Det är som om staten skulle ha investe-rat en massa pengar i cd-tekniken. Inte heller behöverstaten stänga av den vanliga analoga TV:n. De flestaav oss har ju gått över till cd utan att regeringen harkommit hem och slängt våra gamla LP-skivor. En delav oss spelar då och då en gammal LP-skiva.Även med satellit eller kabel kan man nå hela be-folkningen, så vi behöver inte marksänd digital TV avdet skälet. Det är något annat som ligger bakom be-slutet om en marksänd digital TV till varje pris. Rege-ringen vill kontrollera TV:n genom lagstiftning, ochden möjligheten finns bara med marksänd TV.Marita är tydligen beredd att gå hur långtsom helst för att slippa vad hon tycker är för mycketreklam i de reklamfinansierade kanalerna, men dettatycker jag och att tittarna kan avgöra själ-va. Är det för mycket reklam i en kanal väljer tittarenen annan, och det här reglerar sig självt. Ny teknikgör också att man kan ställa in på sin TV att man villslippa reklam eller våldsamma inslag.Om regeringen verkligen vill värna om den ickereklamfinansierade TV:n, public service, borde densläppa sin låsning vid markbunden digital TV. Publicservice ska naturligtvis ges ordentliga ekonomiskaresurser men i övrigt inte ges draghjälp i form avmonopol eller regleringar. Dagens regler stämmerinte överens med den teknikutveckling som skett. Detgår att sända TV via Internet, och då kan man integöra några inskränkningar i reklamen, eftersom det ärtelelagen som gäller och inte den mer restriktiva ra-dio- och TV-lagen.Vi i anser att det bästa är att låta tele-lagen utgöra en förebild för en gemensam regleringav de elektroniska medierna. Förutom att dagensregler lätt går att komma runt har de inget vettigtsyfte. Sändningar som är brottsliga, till exempelbarnporrsändningar, regleras redan i annan lagstift-ning. I övrigt ska innehållet vara fritt.Det är, fru talman, viktigt att stärka oberoendet förpublic service. Det visar den senaste härvan kringtillsättningen av en vd för . Efter attpartiföreträdare kritiserat den tilltänkta vd:n tog sty-relsen tillbaka sitt förslag. Något senare ringde MaritaUlvskog upp styrelseordföranden och sade att honinte längre hade regeringens förtroende, och Mode-raterna gav regeringen förslag på en ny ordförande.Dessa turer gör att förtroendet för att public servicestår fritt från partipolitiskt inflytande sviktar.Folkpartiet vill skapa public service-fonder, varsstyrelser görs oberoende av det politiska sys-temet. Vi vill ge public service större resurser än dethar och skapa möjligheter för vilka företag somhelst inom radio, TV och Internet att ta del av de härresurserna så länge kvaliteten är hög. Det finns ingenanledning till att public service-resurser ska användastill produktioner som lika gärna kan finansieras avkommersiella krafter.När kom med de förslagsom regeringen nu har anammat kom det hård kritikmot förslagen. menade att utred-ningen mörkade det faktum att svenska folket kan fåpublic service i digital-TV även om inte marknätetbyggs ut. , som ju företräder kon-sumenterna, menade att utredningen inte tagit till-räcklig hänsyn till olägenheterna och kostnaderna förkonsumenterna med en släckning av den analogaTV:n, och Statskontoret ifrågasatte om det över hu-vud taget borde vara en statlig uppgift att driva ettdigitalt TV-nät.Det är, fru talman, förvånande att den markbund-na digital-TV:n trots denna massiva kritik fått såmånga försvarare. Jag anser att det är en oansvarighantering av våra gemensamma resurser, som dess-utom riskerar kvaliteten i public service.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag har några frågor och synpunkterkring anförande - reservanterna i det här sammanhanget.Är satellitsändning gratis? Vem bestämmer prisetpå satellitsänd digital TV eller satellitsänd analogTV? Vem bestämmer priset, och vem är ägare till dehär satelliterna, som och reservan-terna förlitar sig på?Sedan för ett resonemang om attdet här är ungefär som när marknaden fick bestämmanär vi skulle gå över från grammofonskivor till cd-tekniken. Var det gratis för konsumenterna? Jag för-modar att det är fler än jag som har en gammal skiv-spelare stående hemma som helt enkelt bara blevoutmoded på marknaden. Så fungerar marknaden, ochdet är det som vi inte riktigt vill acceptera när vi harett public service-ansvar och ett ansvar för att manska kunna se television över hela landet.Sedan måste jag få fråga varhon fanns när debatten om Shocking Truth tog farthär. Stod då främst i linjen och sadeatt det är absolut nödvändigt ur yttrandefrihetssyn-punkt att dessa filmer får sändas. Jag hörde inte Hele-na . I så fall har jag glömt det.Den sista frågan är: Kan i ställetför precisera när det analoga nätetska släckas ned? Vad betyder det att en övervägandedel av TV-konsumenterna ska ha tagit till sig den nyatekniken? Är det av tittarna? Ska vi då släckaned för de resterande? Är det så reservanterna vill hadet upplagt?Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Jag ska försöka att hinna med att sva-ra på de frågor som riktade tillmig.Vi har satellitsändningar , och det är markna-den som har inflytande över olika satellitkanaler. Mendet har konsumenterna också. Det är konsumenternasefterfrågan på olika typer av program som reglerardetta. Det finns en uppsjö av TV-kanaler som man kan se via satellit. De är så många att de knapptens får plats på programtablåerna i tidningarna. Detberor på vad man vill se för någonting.Vi menar att det är konsumenterna som ska fåvälja vad de vill se. Men public service är också vik-tigt. Därför har vi ett förslag som handlar om särskil-da public service-fonder, och det är ett förslag somgår tillbaka till en statlig utredning somhandlar om en fristående TV-fond. Det är detta somvi har baserat vårt förslag om public service-fonderpå, där de som vill sända public service får ansökaom pengar.När det gäller debatten om Shocking Truth vill jagsäga till att vi var väldigt många -bland annat här - som var engagerade iden debatten. Men vi från sade inte att viville förbjuda den typen av filmer. Vi uttalade vårstora motvilja och tyckte att det var förskräckligt gör den typen av filmer. Det finns mycket attdiskutera, till exempel varför företrädesvis män ärintresserade av att se sådana filmer. Men det finns engräns för vad man kan förbjuda och inte förbjuda. Viär varma anhängare av tryck- och yttrandefriheten,och man kan visa sin avsky på olika sätt.Beträffande nedsläckningen kan jag bara beklagaatt inte har läst vår motion i frå-gan. Jag vill hänvisa till s. 3 i den där det står att detinte är nödvändigt med en nedsläckning. är mintalartid slut, men jag kan gärna läsa upp den passuseni nästa replikskifte.Anf. 69 () replik:Fru talman! När det gäller Shocking Truth tyckerjag att inte ska länka ihop sig medEwa som hade en mycket klar ståndpunkt iden frågan. ståndpunkt är ju inte ska ha några statliga ingripanden och attkonsumenterna ska få bestämma. Såvitt jag förstårvar det ganska många konsumenter som bestämde attde inte ville ha sådana filmer, och det var väl egentli-gen kontentan av den debatten.Det är klart att kan räkna uppalla kanaler som sänds via satellit. Men det var intedet som var min fråga - det har faktiskt vi ocksåupptäckt - utan frågan var ju: Kostar inte dessa sänd-ningar någonting? Kostnaderna för marknätet fram-håller man , men det är uppenbarligen så attHelena vill överlämna public service-verksamheten till kommersiella satellitägare. Det ärde som ska bestämma priset för att distribuera publicservice. Jag delar inte den uppfattningen, vilket möj-ligen redan har framgått av den tidigare debatten.Folkpartiets motion om nedsläckningen är intres-sant. Men ännu intressantare är ju det som riksdagenhar att ta ställning till, nämligen reservationen. I denstår det att man ska släcka ned när en övervägandedel av TV-konsumenterna har valt att gå över till enannan distributionsform. Vad innebär en övervägandedel? Vi är överens om att det per definition är mer än50 %. Men kan man inte ange om det är 75 eller 80 %och sedan meddela svenska folket att de resterande 20procenten får fixa det på något sätt, eftersom mode-rater och folkpartister då släcker ned den analogasändningen.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Vi har ett helt annat ingångssätt i des-sa frågor. Vi anser att det är konsumenterna och derassynpunkter som ska reglera detta. Vi vill inte regleradet åt dem.Det är intressant att remissinstanserna - däriblandKonsumentverket - menar att kostnaderna och olä-genheterna för konsumenterna för en nedsläckning avdetta distributionssystem inte har tillmätts tillräckligstor betydelse i betänkandet. Ni tycker att ni vet närfolk inte längre ska få se på TV via det analoga nätet.Men vi vill släcka ned när folk känner sig beredda fördet.Visst har vi skrivit en gemensam reservation. Mendet är svårt att förutsäga framtidens teknikutveckling.Det kan kanske bli så att det inte är nödvändigt meden nedsläckning. Man kan kanske göra en utfasningvia den nya teknik som kanske kommer till. Jag trorinte att detta blir något problem. Det vore ett mycketstörre problem om staten skulle besluta när det skaske en nedsläckning av de analoga sändningarna.Anf. 71 () replik:Fru talman! ingick ju den här överens-kommelsen tillsammans med Socialdemokraterna ochCenterpartiet , och man var medom det första riksdagsbeslutet . Men kan HelenaBargholtz förklara varför man övergav principen omett digitalt marknät? Jag kan förstå att man har kritikmot hur det har skötts i den praktiska verkligheten,men varför har man övergett principen om det digi-tala marknätet?Det är kanske lite naivt att tro att man ska kunnase på TV via Internet, som broadcasting. Om det ärväldigt få konsumenter som utnyttjar möjligheten attse TV via Internet fungerar det, men broadcastingställer ju enorma krav på servrar och kapacitet. Mendet behöver vi kanske inte diskutera djupare.Sedan förstår jag inte när hontalar om att man skulle kunna utnyttja deanaloga sändningarna med hjälp av ny teknik. Det varett mycket intressant perspektiv, och jag undrar omHelena skulle vilja utveckla detta.Jag skulle också gärna vilja ha svar på den frågasom jag inte fick svar på av . Hurser egentligen på säkerhetspolitiken i dethär sammanhanget? Ska det vara så att man i en kris-situation , om vi slås ut från satelliter ochandra sändningsmöjligheter, inte ska ha möjlighet attnå den svenska medborgaren? Vad säger om det?Varför har man inte tidigare kritiserat detta medatt det är staten som står bakom det analoga nätet?Det är först när det digitala marknätet dyker upp somman kritiserar statens inblandning.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Vad som är utgångspunkten för vårtställningstagande i de här frågorna är att vi inser attdet är väldigt svårt att slå fast att vi om ett visstantal år har en viss teknisk utveckling på det här om-rådet. Det är därför som vi är så rädda att låsa fast ossvid en modell som kostar väldigt mycket pengar. Nusäger man att vi ska ha digital marksänd TV, ochsedan lämnar man inte öppet för andra tekniska lös-ningar. Jag medger att det handlar om en form avosäkerhet. Men det är därför som vi måste vara öppnaför andra tekniska lösningar.Ingvar frågade varför vi har lämnat vårståndpunkt - det var före min tid i riksda-gen. Det är helt enkelt därför att vi har blivit klokare.Vi är beredda att tänka om och pröva nya modeller.Vi är, som sagt, inte de enda som är övertygade omatt det inte är en bra modell att ha marksänd digitalTV, och det har vi fått belägg för på många olika sätt.Jag tycker att det är intressant att upp den säkerhetspolitiska aspekten. Den är väl-digt viktig. Men då har jag en fråga som IngvarSvensson kanske kan svara på. Det här är ju ingentingsom är unikt för . Är det så att alla länderruntom i bygger upp digitala marksända TV-nät därför att man ser att det är den enda möjlighetenatt skapa ett säkert system i fall av kriser? Det voreintressant att få veta om det är den enda möjlighetenatt lösa de säkerhetspolitiska problemen. Det får nivisa mig i det fortsatta arbetet när det här förslagetska bearbetas.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är inte det enda skälet för digitalmarksänd TV, utan det är ett infrastrukturtänkandesom ligger bakom. Jag skulle kunna tänka mig att ensocialliberal - inte en extremliberal - skulle kunnaställa upp på att staten tar ett ansvar för sådan distri-bution av TV-sändningar.Sedan säger att det är dyrt meddet digitala marknätet. Ja, men hur är det med detanaloga nätet? Är det billigt? Hur är det med fre-kvensutrymmet i det analoga nätet? De analoga sänd-ningarna tar ett väldigt stort utrymme i anspråk jäm-fört med de digitala sändningarna. kommer dedigitala sändningarna att bli väldigt mycket billigareur flera aspekter.Det här med teknikneutralitet som ni tar upp i erreservation är ganska intressant. Om ni skulle varariktigt konsekventa skulle ni lägga neddet analoga sändarnätet, för då uppstår ju teknikneut-ralitet. Hur ser på detta? Det är juinte teknikneutralt att sända analogt. Ska vi då ome-delbart lägga ned det analoga nätet?Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Nej, det är det inte. Men vi har ocksåsagt att vi är öppna för att pröva andra former avdistributioner. Som vi har talat om vill vi ha en öp-penhet för nya distributionsformer som säkert i för-längningen kan göra att det blir billigare än med detnuvarande systemet, förhoppningsvis. Till detta kny-ter vi public service-fonderna, som man ska kunnasöka pengar från när man vill göra public service-program, därför att det är väldigt viktigt att ha godkvalitet på public service.När vi talar om pengar ska vi naturligtvis se dettafrämst utifrån konsumenternas synpunkt. Med detsystem som ni föreslår måste man göra dyra investe-ringar i digitalboxar. Då undrar jag om har tänkt sig att kostnaden är någonting somstaten ska stå för, att vi bjuder alla som annars skulletvingas att släcka ned sina apparater på digitalboxar-na. Annars är det säkert väldigt många personer somkänner sig tvungna att avstå från TV över huvud tagetdärför att de inte har möjlighet att skaffa sig digital-boxar.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tänkte, precis som , göra en liten tillbakablick i historien, ävenom jag kanske inte har så lång egen erfarenhet avdenna 50-åriga historia. Jag har upplevt en ganskaliten del av den. Jag missade exempelvis själva inträ-det av TV-apparaten i de svenska hemmen, precissom när SVT startade upp sin andra kanal och närTV-sändningarna övergick från svartvitt till färg. Jaghar vuxit upp med två kanaler, och det har alltid varitfärg på TV-bilden. Och det har funnits enTV-apparat i nästan alla hem, och till och med fler.De ändringar som jag minns är dock när vi köpteen ny TV-apparat som hade text-TV-funktion ochäven TV-apparaterna med stereomottagning. är det femte stora teknikskiftet i den svenska TV-historien.Vi lever i en värld där medierna blivit en allt stör-re och viktigare del av identitetsskapande, kommuni-kation och informationsförmedling.Fördelen med digital-TV är att medieutbudet kanbreddas, tack vare det ökade frekvensutrymme somdet innebär. Med den nya tekniken kan vi få en störremångfald inom public service. Det skapas möjlighetför mer specialiserade kanaler och mer utrymme förfördjupning. Den digitala tekniken ökar möjligheternaatt kombinera TV-programmen med olika tillägg-stjänster, vilket inte har nämnts här men som blandannat kommer att få stor betydelse för att förbättrafunktionshindrades möjligheter att ta del av pro-grammen. Vi anser att den digitala tekniken kan stär-ka public service och dess uppdrag att skapa delak-tighet, ge kunskap och också underhållning.Jag skulle vilja hävda att public service-tankenoch utvecklingen av digital-TV är extra viktiga i dagnär så många kommersiella kanaler har tillkommit.Det är bara TV och radio i allmänhetens tjänst somkan garantera oberoende frihet från olika privataekonomiska intressen och motsvara högakvalitetskrav.Demokratin förutsätter yttrandefrihet, men denförutsätter också allas tillgång till uttrycksmedel somär nödvändiga för att man ska kunna påverka ochdelta i samhällsutvecklingen.Det har i diskussionen lyfts fram frågor kringnödvändigheten av att bygga ut det digitala marknäteti stället för att låta distributionen av program ske viakabel eller satellit. Det finns ett inneboende problemmed både kabel- och satellitsändningar, nämligen attsändningarna inte kan tas emot överallt, precis somhar nämnts här, och att de mer glesbefolkade delarnaav landet inte är kommersiellt intressanta. Dessutomvet vi att en betydande andel, vilken är dryga ,av landets befolkning endast kan ta emot marksändtelevision.Det är ett grundläggande krav från vår sida attpublic service-kanalernas programutbud ska kommaalla till del oavsett bostadsort, varför vi anser att detär viktigt att utbyggnaden av det digitala marknätetfullföljs.En annan viktig del av public service-tanken är attprogramutbudet ska kunna tas emot utan särskildbetalning, utöver TV-licensen, och programkort. Viförutsätter att detta även ska gälla tilläggstjänster,såsom uppläsning av textremsa.Konsumenter som bara vill se public service-kanalerna ska inte heller behöva teckna abonnemang.Vi tycker att det är bra att denna och ett antal andraviktiga frågor analyseras och belyses ytterligare, inteminst utifrån konsumentperspektivet.Fru talman! Av bland annat ekonomiska men ock-så tekniska skäl är det betydelsefullt att det fastställsett slutdatum för när de analoga marksändningarnaska upphöra. Det här teknikskiftet är annorlunda ände tidigare, för nu kan det bli svart i rutan vid över-gången om man inte har digital mottagning. Därförmåste detta få ta tid, som det ska vägas motprogramföretagens intresse av att de parallella sänd-ningarna i de analoga och digitala näten blir så kort-varigt som möjligt. Vi delar därför utskottets bedöm-ning vad gäller att fastställa släckningsdatumet tillden 1 februari 2008.I utskottet fanns en majoritet, bestående av s, voch mp, för en digital marksänd TV. Det är glädjandeatt nu även och kd i konstitutionsutskottetansluter sig till denna majoritet.Alternativet till att inte besluta om en övergångtill digitalt marknät är att lämna makten överall TV-distribution till marknaden och därmed bortsefrån att alla hushåll inte kommer att ha möjlighet attta emot TV-sändningar . Det är inget al-ternativ för oss.Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag idess helhet.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Jag reagerade när sade attdet är många som inte kommer att ha råd med dennya tekniken. Jag vill gärna höra hur mycket det ärrimligt att betala för en digitalbox, som man måste havid en övergång till digital teknik.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt frågan. Vi harsagt att man inte ska behöva betala någonting mer,men naturligtvis måste man ju ha en box för detta.Det är vi också beredda på att man ska betala för.Men det ska också finnas möjlighet att köpa en boxför bara public service-kanalerna, som kommer attkosta en mindre summa än om man till exempelskulle vilja ha andra kanaler som inte är public ser-vice.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Tror man från inte nå-gonting på den teknikutveckling som är på gång närdet gäller en rad olika tekniska innovationer som jagtog upp i mitt anförande, till exempel InternetbaseradTV? Finns det några tankar från närdet gäller den nya teknik som utvecklas utöver denmarksända digitala TV-tekniken? Jag nämnde i mittanförande satellitsändningar, Internetbaserad TV ochså vidare. Hur ser man på den typen av teknisk ut-veckling inom Vänstern?Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Vi ser ju inte att man inte ska behövaanvända något annat system heller. Det som vi harsagt, som har diskuterats även i kulturutskottet, är attpå vissa områden kanske man inte kommer åt meddet digitala marksända nätet. Då kanske man måste tain satellit som något nödvändigt. Men det finns ocksåområden där det inte är möjligt. Då måste man byggaut det digitala marksända nätet. Sedan finns det na-turligtvis annan teknik, precis som nämns här, medInternet. Vi får väl se vart det leder. är ju intedet jättestort, men framtiden kanske utvisar annat.Anf. 80 ():Fru talman! Som framgått finns det en bred enig-het om betydelsen av att utveckla den digitala distri-butionstekniken. Den förbättrar överföringskapacite-ten.