prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — Min förhopp-ning är att några av miljöpartisterna eller för dendelen någon centerpartist i samband med omröstning-en vågar ta steget för en större rättvisa inom skolangenom att stödja våra förslag.Det första förslaget utgår från konstaterandet attkommunen har ansvaret för att planera och fördelaresurserna inom skolväsendet. Vid etableringen av enny skola är det därför viktigt att kommunernas arbeteinte försvåras. Det är som fattar beslut omen fristående skola ska beviljas bidrag, men kommu-nens inflytande måste öka. Besluten fattas utifrån enhelhetsbedömning, men kommunens yttrande, somockså ska innehålla en konsekvensbeskrivning, ska haen avgörande betydelse.Skolverket har i princip inga möjligheter attavslå en ansökan som en kommun har tillstyrkt. Vianser att det behövs en ändring av skollagen sominnebär att alltid ska utgå från sin helhets-bedömning och kunna avslå en ansökan även omkommunen har tillstyrkt den.Herr talman! Ett annat konstaterande som manmåste göra är att oavsett hur många elever som går ifristående skolor är det alltid kommunen som haransvar för att garantera alla elevers skolgång. Närsom helst ska kommunen utan dröjsmålkunna erbjuda elever plats i skolan. I de kommunalaskolorna måste det därför finnas en överkapacitet föratt kunna möta oförutsedda elevtillströmningar ellerom en fristående skola går i konkurs och lägger nedverksamheten. Denna kommunens beredskap kostargivetvis pengar i form av så kallad skolpliktskostnad.Huvudmännen för de fristående skolorna delarinte det här ansvaret och har därmed inte sammakostnader som kommunerna har. De bör därför inteingå i bidraget till de fristående skolorna. Redan nu ärdet många kommuner som inte räknar med skol-pliktskostnaden i bidraget till de fristående skolorna.Men för att förtydliga kommunernas ansvar och heltsäkert undvika att det utgår felaktiga ersättningar bördet stå tydligt i skollagen att skolpliktskostnad inteska ingå i bidraget till de fristående skolorna.Herr talman! Som i all offentlig verksamhet somövergår i privata händer finns det en risk för att de-mokratin ställs åt sidan. Allmänhetens insyn i defristående skolorna är begränsad till deras ekonomis-ka redovisning som knappast säger någonting omundervisningens kvalitet och liknande. Den begränsa-de insynen utgör också ett problem i kommunernaskvalitetsarbete för skolväsendet eftersom de friståen-de skolorna inte är skyldiga att delta i kommunensuppföljning och utvärdering.Vi menar därför att de fristående skolorna börvara skyldiga att lämna information om sin verksam-het så att insynen kan garanteras. De bör även varaskyldiga att delta i kommunernas uppföljning ochutvärdering, likväl som kommunerna bör ha en skyl-dighet att inkludera de fristående skolorna i detta.Herr talman! Avslöjandena i en del TV-programom grava missförhållanden i en konfessionell mus-limsk fristående skola visar framför allt att den såkallade valfrihetsreformen inom skolan i huvudsakhar varit inriktad på vuxenvärldens behov och intres-sen. Den tar liten eller ingen hänsyn till barnens öns-kemål och välbefinnande. Föräldrar kan utnyttja rät-ten att välja skola för att isolera sina barn från detövriga samhället och därigenom skapa en ökad segre-gering.Genom att underteckna harSverige förbundit sig att barnens bästa ska komma iförsta rummet när beslut fattas och åtgärder vidtasinom offentliga institutioner och myndigheter. Det ärtydligt att i sin tillståndsgivning och i sinagranskningar måste tillvarata barnens intressen på ettmycket bättre sätt. Det är särskilt flickor med invand-rarbakgrund som drabbas och blir lidande i dessaskolor.I det sammanhanget måste jag säga att jag tyckeratt det är synd att vi i utbildningsutskottet inte kundeenas om en skrivning, och det finns säkert skäl för detäven om jag inte kan se dem.Herr talman! Sammanfattningsvis anser jag att debeslut som vi senare ska fatta handlar om att skapa etttydligare regelverk. De är därför inte så dramatiskasom man försöker att ge sken av. Min förhoppning äratt någon från eller från de borgerligapartierna ska kunna se det och rösta för dem.Jag yrkar alltså bifall till förslagen i utskottetsbetänkande, förutom under punkt 16 där jag yrkarbifall till reservation nr 14.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag har en mycket kort fråga tillLennart : Vill förbjudafristående skolor?Anf. 110 ()replik:Herr talman! Nej, vi befinner oss i en verklighetdär det finns fristående skolor, som framgent kommeratt kallas enskilda skolor.Vi har diskuterat detta från ideologiska synpunk-ter , och vi kommer fortsatt att föra denideologiska debatten. Men naturligtvis har vi i dennakammare att försöka att skapa ett regelverk som göratt vi får ett system som fungerar.Det är därför som vi har lagt fram - som jag serdet - icke dramatiska förändringsförslag som snarareinnebär ett tydliggörande av regelverket.Anf. 111 () replik:Herr talman! Min fråga är då: Kommer LennartGustavsson att verka för en förändring av Vänster-partiets kongressbeslut där ni beslutade att ni villavskaffa fristående skolor?Anf. 112 ()replik:Herr talman! Vi för en ordentlig diskussion omdetta i vårt parti och inför den kongress som vi ska hai februari.Inger sade att det är av elevernasom går i fristående skolor. Det kan Vänsterpartietinte bortse ifrån. Vi har alltså ett ansvar att se till har ett regelverk som medger att det får finnasfristående skolor. Därför handlar debatten imångt och mycket om vilket regelverk vi ska ha ochpå vilket sätt vi ska utforma det.Som jag sade i mitt inledningsanförande finns juvår grundläggande kritik mot de fristående skolornakvar.Anf. 113 () replik:Herr talman! På en liknande fråga som ställde och som jag har ställt till i denna kammare då vihade en debatt om friskolor svarade han att han ansågatt det inte skulle etableras några nya friskolor, menatt han i princip accepterade de som redan fanns. Jagvet inte om detta inte gäller längre eller om LennartGustavsson accepterar att det även etableras nyafriskolor. Vi vet ju från partiprogram och tidigareuttalanden att i princip är emot skolormed annan huvudman.Jag tänkte ställa en fråga om re-servation 14. Vad innebär den egentligen? Denhandlar om att man i första hand ska erbjudas plats påen viss grundskola som ligger nära hemmet. och jag är överens om att barn som gårgrundskolan alltid ska ha rätt att gå i en grundskolasom ligger på ett vettigt avstånd. Men vi folkpartisteroch många andra tycker att vi ska ha ett system därman får föra med sig pengar och kan välja andrakommunala skolor om man föredrar det. Vill LennartGustavsson gå tillbaka till det system som fanns närjag var liten och gick i skolan? Då blev man baraerbjuden en skola och fick över huvud taget inte föranågon diskussion med någon människa om andraönskemål. Vad innebär egentligen den här reservatio-nen?Anf. 114 ()replik:Herr talman! Låt mig först säga lite grann om denskoldebatt som förs. Jag blir ibland lite trött på denfokusering som finns på skoldebatten som en stor-stadsdebatt. Jag tror att vi alla som sysslar med ut-bildningspolitik skulle tjäna väldigt mycket på attvara utanför storstäderna och se på den utvecklingsom sker i skolorna där.Låt mig så återvända till diskussionen om när-hetsprincipen som vår reservation handlar om. Vi förett resonemang om att det fria skolvalet har segrege-rande effekter. Från den här talarstolen har det fram-förts ett ifrågasättande av om det verkligen är så. Dethar framförts en indirekt kritik mot myndighetenSkolverket, och det har varit ett sågande av LO:srapport. Både rapporten och de utredningar somSkolverket har gjort kan ha brister, men många visarentydigt på den segregerande effekt som det friaskolvalet har. Jag tycker att det är konstigt om deborgerliga partierna, just nu företrädda av , kan bortse från detta. Jag skulle vilja ha enkommentar från . Ser man någon fara? Serman någonting av de segregerande effekterna i Folk-partiets skolpolitik?Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag fick inget riktigt svar på vaddetta innebär och om det ska bli ett förbud mot attvälja andra kommunala skolor. Ska man vara helt låstvid adressprincipen? Vi är överens om att små barnska erbjudas skolor nära hemmet om de föredrar det.Jag skulle vilja ställa en motfråga när det gällersegregering. Jag tycker att utanförskapet är ett av destörsta problemen i . Det är någontingsom vi ska arbeta med på olika nivåer. Ser inte Len-nart en väldigt stor fara i att människor ärhelt bundna vid en skola i den stadsdel eller denkommundel där de bor? Har inte det en segregerandeeffekt?Det finns en mängd andra åtgärder som man skavidta för att stötta, hjälpa och satsa på skolor i utsattaområden. Men nog kan det motverka segregationenatt man har möjlighet att välja utanför det boendeom-råde där man är född och som man kanske har svårtatt flytta ifrån.Avslutningsvis vill jag säga att detta inte bara ären storstadsdebatt - tvärtom. Det finns många exem-pel på att små skolor i glesbygd har räddats just föratt föräldrakooperativ och andra har startat en frisko-la.Anf. 116 ()replik:Herr talman! Först och främst tror jag att och jag är överens om att segregation inte är ettproblem som man löser med enskilda åtgärder. Manlöser den till exempel inte enbart med en vettig ochklok utbildningspolitik. Det behövs ett batteri avåtgärder. Jag tror att vi måste slå vårakloka huvuden ihop för att åstadkomma någonting.Jag delar uppfattningen att utanförskapet är ettstort problem som vi har. blir jag trött på detborgerliga mantrat om valfrihet. I mitt anförande sadejag också att valfrihetsdebatten helt och hållet har fåttprägla skoldebatten. Jag tror att det är missriktat atttro att valfrihet löser segregationsproblemen.Om läser innantill i vår reservationkan han se att vi säger att huvudregeln bör vara atterbjuda eleverna plats i enligt närhets-principen. Föräldrar och elever bör dock ges möjlig-heten att komma in med alternativa önskemål sombör tillgodoses så långt det är möjligt. Man ska kan-ske läsa reservationerna ganska noggrant innan mananvänder dem som slagträ i debatten. Men kom ihåg:Släpp ett tag på valfrihetsmantrat även när vi diskute-rar segregation!Anf. 117 ():Herr talman! Inför dagens debatt om friståendeskolor började jag fundera på när den här debattenegentligen började. I mitt minne dök då Drevdagensskola i upp. Kommer ni ihåg den? Dag efterdag kunde vi följa föräldrarna som drev en kamp föratt få ha sina sju barn i den lilla byskolan. Den blev godkänd som friskola i februari1993. har gått, och min fundering blev: Vadhar hänt ?När jag gick in på deras hemsida kunde jag tillmin glädje konstatera att det går ca 25 eleverdär. Deras verksamhet kröntes med ett pris år 2000.De fick utmärkelsen i Dalarnamed motiveringen: "Ett arbetslag som trots stor osä-kerhet i början av utvecklingsarbetet, har utvecklat ettmycket kreativt arbetssätt och tillfört skolan ytterliga-re en dimension i undervisningen. "Det är värdefullt att se att folks kamp för att byg-den ska få behålla sin skola har varit fruktbar och attantalet elever har ökat.Ute i kommunerna kämpar just föratt i så stor utsträckning som möjligt kunna behålla desmå grundskolorna. Det är en överlevnadsfråga förmånga orter att skolan får vara kvar. Vi tycker att detär bra att bygdens befolkning engagerar sig och star-tar fristående skolor när kommunen inte längre villsatsa på de här skolorna. Om man ser det i ett störreperspektiv handlar det om makt över sin framtid ochatt kunna bo och leva även utanför storstäderna.Fristående skolor har också betydelse för skolvä-sendet som helhet. Kommunala skolor behöver kon-kurrens. Det ställer större krav på dem. Det är välegentligen något som man har insett i de skolorsom försöker profilera sig inom olika områden.Min skola, i , profi-lerar sig inom miljöområdet. Den är så populär i dagatt den är trångbodd trots att skolan byggdes . Det är så trångt att man har tvingatsanvända som klassrum. Är det bra ellerdåligt? Ja, jag kan ju tycka att det är dåligt ur vissasynvinklar när trångboddheten gör att man inte kanutnyttja bibliotek och grupprum på det som var plane-rat. Men det är bra också. Det visar att man med godaidéer och lyhördhet för olika intressen kan skapa enbra skola. är ingen friståendeskola utan en skola. Kommunala skolorkan skapa profilskolor, precis som fristående.De fristående skolorna har en betydelsefull roll idet svenska skolväsendet och utgör ett viktigt inslag iden öppenhet och valfrihet som ska kännetecknaskolväsendet.Diskussionerna går ibland väldigt höga om attfriskolor leder till sociala klyftor eller segregation. Vihar märkt lite av det i debatten här tidigare. Center-partiet tror inte på det. Vi anser att fristående skolorär en del av en stark rörelse i samhället där människorpå många olika sätt visar att de vill ta större ansvar,ha större möjligheter att ta egna initiativ och varamycket mer delaktiga i samhället. Till och med re-geringen har ju faktiskt framhållit att det är värdefulltatt det finns möjligheter att välja skola med en alter-nativ pedagogisk inriktning. lägger reger-ingen kraft och energi på att försvåra för friståendeskolor att få starta verksamhet. Man borde i ställetfundera över varför antalet fristående skolor ökar.Centerpartiet kan inte acceptera förslag som för-svårar och bygger hinder för fristående skolor. I dagär det enligt 4,0 respektive5,av skolelever som går i friståendeskolor. går i och i gymna-sieskolorna.Det stora flertalet av våra elever går alltså i kommu-nala skolor. När debatternas vågor går som högst kanman nästan få den uppfattningen att de flesta av ele-verna går i fristående skolor, men så är alltså intefallet.Herr talman! Jag skulle väldigt gärna vilja vetavarför Socialdemokraterna är emot att fler friståendeskolor får starta. Ett folkrörelseparti som Socialde-mokraterna borde väl värna om valfrihet för allamänniskor. I stället låser ni er fast i undersökningarsom bland annat LO har tagit fram om höga kostna-der, som i högsta grad är felaktiga. De har tidigarelyfts fram här i flera anföranden. Det är så lätt att tafram statistik som visar på höga kostnader, om manväljer att beställa en undersökning som pekar åt dethållet. LO- rapporten visar att det under de sex förstaåren av inte förekommer någramarkanta effekter på kostnaderna för elever i friskolormen att det helt plötsligt blir dyrare . Hurförklaras det?I debatten om fristående skolor framförs ofta ar-gumentet att etableringen av en friskola i en kommuninte bara försvårar kommunens planering utan ocksåkommunens ekonomi. Kommunala politiker målarupp scenarier där de kommunala skolorna töms påelever. Men som jag sade är det re-spektive som går i fristående skolor.I stället för att försöka svartmåla fristående skolorbör man väl ta tjuren vid hornen. I stället för att läggasig platt bör man i konkurrensen peppa politikernaoch dem som jobbar i de kommunala skolorna. DrivFreinetskolor och i den kommunalaundervisningen. Det går!Alla vill dessutom inte starta friskolor, men detfinns många lärare som gärna vill utveckla sin under-visning även i den kommunala skolan. De måste fåstöd av politiker, skolledare och kolleger.Föräldrarna vill att deras barn ska gå i en braskola, men det viktigaste är inte vem som driver sko-lan. Det är dock värt att komma ihåg att alla friskolori vårt land är ett resultat av aktiva val från föräldrar.Herr talman! Jag har ägnat mitt anförande åt attbeskriva syn lite generellt och utan attgå in på de olika motionsyrkandena. Flera av oss frånden borgerliga sidan har gemensamma reservationertillsammans med . Flera talare före mighar ägnat tid åt att beskriva motionerna och reserva-tionerna, och därför avstår jag från det. Dessutomfinns texterna att läsa i betänkandet.Jag yrkar bifall till reservation 9 under punkt 10.Vi står givetvis också bakom alla våra andra reserva-tioner. står bland annat bakom femreservationer som är gemensamma med ,. 118 ()replik:Herr talman! Jag ska fatta mig kort. Jag har inled-ningsvis två frågor.Delar för det första den uppfattningsom utskottet beskriver så att det är kommunerna somhar det yttersta ansvaret för att er-bjuda alla barn och ungdomar i kommunen en godutbildning?För det andra: Har på central nivåfått några som helst signaler från sina kommunalapolitiker om att det finns vissa problem med regel-verket runtomkring de fristående skolorna?Anf. 119 () replik:Herr talman! Vad gäller de kommunala signalernafinns det självklart en del problem att överbrygga,men vi för en politik där vi anser att det är viktigt får starta en friskola. Vi och våra kommunalaföreträdare stöttar detta i allra högsta grad. Vi anservidare att det till exempel inte är kommunen som skagöra utvärderingar av de fristående skolorna, någotsom dessvärre sker på många håll. Vi ser nu en ljus-ning i och med att ska delas upp. Det är ienlighet med den anda som vi på borgerligt håll hargett uttryck för, nämligen att vi vill ha kvalitetsinsti-tut.Det är klart att kommunerna har ett ansvar för attalla elever ska få gå i skola. Det är en skyldighet föreleverna att gå i skolan. Det sker naturligtvis i samar-bete med de friskolor som finns. Kommunen har detövergripande ansvaret.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Syftet med förslag,som har fått stöd av Socialdemokraterna, är att tyd-liggöra reglerna, inte att omöjliggöra deras tillämp-ning. I slutet på sitt anförande yrkade till reservation 9 under punkt 10, som rör dekonfessionella skolorna. Jag berörde i mitt anförandeatt jag hade svårt att förstå att vi i utskottet faktisktinte kunde ena oss om ganska kraftfulla skrivningarom det här. I stället valde borgerligheten tillsammansmed att med hänvisning till ett ord ochmed strykning av några meningar komma fram till engemensam reservation.Kan för mig förklara den storaskillnaden mellan skrivningarna från majoriteten iutbildningsutskottet om de konfessionella skolornaoch reservationen?Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag blir nog svaret skyldig på denpunkten eftersom jag, som vet,har tagit ansvar för de här frågorna utan att ha varitmed under hela vägen av beredningen. Det låter imina öron som att det hade varit bra med en kraftfullskrivning, men det finns ändå här något som inteblivit tillräckligt tillgodosett från vår synpunkt. Jag ärövertygad om att , som kommerupp senare på talarlistan, kan förklara detta. Hon hardeltagit i debatten i utskottet.Anf. 122 ():Herr talman! Jag lovar att jag ska återkomma tilldet i mitt anförande.Etableringen av friskolor är något mycket positivtför det svenska skolväsendet. Friskolorna har innebu-rit stora förändringar i . De har gett barn ochföräldrar en större mångfald och en större valfrihetnär det gäller utbildning. Antalet elever som går påfriskolor ökar . På gymnasiet har ökningenav antalet elever i fristående skolor varit på ettår.I den senaste tidens debatt om friskolor har detibland verkat förekomma en näst intill organiseradkampanj. Den har gått över styr och fått heltorimliga proportioner. Det finns de som har en nega-tiv uppfattning om friskolor i allmänhet och som nuverkar ta oseriösa rapporter till intäkt för att försämratillvaron för friskolor och få en större kontroll.I debatten har de fristående skolorna utmålats somden stora boven vad gäller den kommunala ekonominoch de bekymmer som kommunernas skolor har. Fördet första bör man komma ihåg att vi diskuterar av det svenska skolväsendet. Man skulle iblandönska att det ägnades lika stor kraft och energi åt deresterande och deras verksamhet ochkvalitet.Nu står vi här , herr talman, inför en situationdär Socialdemokraterna och vill rivaupp delar av förra årets friskolebeslut och försvåra förfriskolorna. Många har på ett alltför lättvindigt sätt idebatten okritiskt använt sig av LO:s mycket tvivel-aktiga och ovetenskapliga rapport som inspel i denhär debatten. Rapporten från LO visar på en merkost-nad på per friskoleelev, men dess resone-mang är mycket märkligt.Man medger själv i rapporten att orsak-och-verkan-sambandet inte går att bevisa och att manmåste dra slutsatser med stor försiktighet. Sedan görman precis det som man varnat för. Rapporten harockså blivit kritiserad av ett antal forskare som visarpå att man med exakt samma underlag kan få raktmotsatt resultat.Med de fristående skolorna har kommunerna fåttytterligare en parameter. Förutom födelsetal ochsiffror över in- och utflyttning som man ska ta hänsyntill när man beräknar framtida elevunderlag i kom-munen ska man nu också ta med parametern antaletelever som kan komma till en friskola. Under enövergångsperiod tror jag att det kan vara så att detkan kosta lite mer för en del kommuner när friskoloretablerar sig, men borde man ha lärt sigatt ta hänsyn även till den här parametern och anpassakostymen.Det är också viktigt att komma ihåg att de flestasom väljer andra skolor än där de är basplaceradefaktiskt väljer kommunala skolor. Det är det störstaplaneringsproblemet för kommunerna. Jag vill i varjefall inte gå tillbaka till en värld där eleven i principblev inlåst på skolan i det område där man bor ochdär man låser fast en boendesegregation.Vad som avgör hur kostnader utvecklas är så klartmycket komplicerat. Jag tycker att man ska varaförsiktig med att dra snabba slutsatser om orsak ochverkan. Det kan ju vara så att friskolorna hellre startari en kommun som redan har en hög kostnad per elev.I så fall är det faktiskt inte friskoleetableringen somleder till högre kommunala kostnader utan högakommunala kostnader som leder till friskoleetable-ringar.Jag tror att friskolor också bidrar till lägre kostna-der. Precis som att man kan behöva krympa kostymeni en skola måste det innebära att man ibland inte be-höver starta ytterligare en klass, som man kanskeskulle ha varit tvungen till annars. harvi också sett att friskolan har tagit hand om en elev-ökning i en kommun som annars själv skulle ha be-hövt bygga ut verksamheten.En annan uppmärksammad del i den aktuella de-batten har varit SVT:s granskning av de så kalladekonfessionella friskolorna. Jag tror att vi var mångasom blev upprörda över de missförhållanden somvisades. Det är fullständigt oacceptabelt att skolor därdet tycks ske kränkningar mot barn och där man inteföljer skollag och läroplan får fortsätta sin verksam-het. Men jag tror att vi, trots upprörda känslor, skavara försiktiga med att döma helt efter ett TV-program utan nu låta granskning ha singång. Detta leder mig till slutsatsen att tillsynen be-höver förstärkas snarare än att ropa på hårdare kravför friskolor i allmänhet och konfessionella skolor isynnerhet.Uppföljning, tillsyn och kvalitetsgranskning måstebli bättre. Här bör regeringen vara självkritisk och nuvidta åtgärder. Jag anser att det är anmärkningsvärtatt utbildningsministern inte vidtagit nödvändigaåtgärder då i en rapport redan hösten1997, Barn mellan arv och framtid, visade på miss-förhållanden på vissa konfessionella skolor.Det behövs mer resurser och bättre sanktionsmöj-ligheter för . De måste få möjlighet tillytterligare sanktioner, att utdöma vite precis somSkollagskommittén föreslår. måste ocksåanvända sig mer av den sanktion man faktiskthar, att dra tillbaka tillståndet när skolan efter uppre-pade påpekanden om missförhållanden inte vidtagitåtgärder.Det är dock viktigt att påpeka att tillsynen ochuppföljningen av alla skolor måste bli bättre. Det äringet unikt för friskolorna.Herr talman! Det finns förslag från social-demokrater och vänsterpartister på att uppföljningoch utvärdering ska göras av kommunerna. Kommu-nerna har insyn och kan ta med skolorna isin uppföljning och sin egen kvalitetsutvärdering. Detbör fler kommuner använda sig av.I många kommuner, till exempel , harman anställt kommunala skolinspektörer som tittar påbåde kommunala och fristående skolor. Det är ett braexempel på att det är möjligt.I övrigt är det viktigt att betona vikten av en till-syn av som en oberoende statlig myndig-het. Det finns flera skäl till det. Det är viktigt att detär en oberoende myndighet som utför tillsyn ochuppföljning och inte en annan huvudman med kon-kurrerande verksamhet.