prot · GQ09111 · 2003-05-26 00:00:00 — Arbetskraftsinvandringkan vara en av flera vägar för detta. Asylsystemet bördock inte belastas av personer som endast har arbets-marknadsskäl och inte skyddsbehov som grund för attsöka sig till . Asylsystemet måste vara hållbarti såväl högkonjunktur som lågkonjunktur.Sammanfattningsvis är min förhoppning att denkommande översynen av reglerna för arbetskraftsin-vandring kommer att bidra till ett tydligt och ända-målsenligt regelsystem i aktuella avseenden.Tack, fru talman!Anf. 183 HANS ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Detär positivt att regeringen arbetar intensivt med att få igång den parlamentariska utredning om arbets-kraftsinvandring som vi i varit med ochtagit initiativ till. Jag finner det dock olyckligt attstatsrådet inte är beredd att ta initiativ till att ta framett tillfälligt regelverk som ger människor som äretablerade i och har arbete möjlighet att stan-na i landet tills dess att den parlamentariska utred-ningen arbetat färdigt.Som statsrådet påpekar är jag medveten om attstatsrådet inte kan uttala sig om enskilda fall. Jag villeändå i min interpellation ta med ett par exempel urverkligheten eftersom de på ett tydligt sätt belyserdagens problematiska situation.I ser vi ju exempel på problemsom drabbar människor i i verkligheten pågrund av att det inte finns något fungerande systemför arbetskraftsinvandring . Detta problem hardrabbat familjen som bor i . Trots attde är etablerade på orten, har egen lägenhet och fastajobb riskerar de att utvisas från . , boende i , har drabbats på liknan-de sätt. De är också etablerade på orten. Barnen går ien av kommunens skolor, och föräldrarna jobbar påett av ortens företag. Trots detta riskerar även de attutvisas från landet.Familjen har bott här i sedan2001. Selviye jobbar som frisör på en ar-betsplats som enligt hennes arbetsgivare skulle läggasned om hon inte kunde jobba där. Han är dessutom utbildad tillpolis i sitt hemland, och det är en värdefull resurs förBollnäs, där man har sju vakanta polis-tjänster. Trots den stress och stora omställning somsjälva flykten från ett då oroligt ochflytten måste ha inneburit har de på ett beundransvärtsätt acklimatiserat sig i sitt nya hemland. Att då gedem beskedet att de ska skickas hem känns bådeinhumant och brutalt.Familjen har bott här i i tvåoch , och under den tiden har de etableratsig i . Det känns inhumant att den familjenockså ska utvisas. Innan de kom hit var de på flykt . De har ingen släkt eller någonting annat kvar isitt gamla hemland Bosnien. Av deras tidigare husåterstår bara en stenhög. Familjen plågas av oro förvad som ska hända dem om de kommer tillbaka tillBosnien, förstås.Det känns frustrerande att inte redan harett fungerande regelverk för arbetskraftsinvandring.Om ett sådant regelverk hade funnits så hade famil-jerna kunnat få rätt att stanna i landet som arbets-kraftsinvandrare. Det är ju så att flyktingpolitik ocharbetskraftsinvandring har olika syften, men det finnsberöringspunkter mellan de båda migrationsformerna.För flyktingar som misslyckas med att bevisa sinaflyktingskäl kan möjligheten att arbetskraftsinvandrabli en sista möjlighet. Därför borde asylsökande sombefinner sig i ha rätt att ansöka om arbetstill-stånd eller uppehållstillstånd. Detta skulle ge famil-jerna i det här exemplet möjlighet att få stanna i lan-det eftersom de skaffat arbete under väntetiden.Ett tillfälligt regelverk som ger människor som äretablerade i och har arbete möjlighet att stan-na i landet tills dess att den parlamentariska utred-ningen arbetat färdigt borde därför tas fram, tyckerjag. Jag kan inte se att ett sådant tillfälligt regelverkskulle försämra möjligheterna till asyl för asylsökan-de med skyddsbehov heller, så jag skulle vilja höravad som skulle kunna orsaka att något sådant skullekunna hända. Vi har ju dessutom brist påarbetskraft inom vissa branscher.Jag vill därför också fråga statsrådet om han inteanser att dessa i väletablerade människor omde får stanna i landet kan vara en tillgång för arbets-givare inom de områden där det är svårt att finnapersonal.Anf. 184 ():Fru talman! Jag är oroad över regeringens be-greppsvärld vad gäller tid. När det handlade om kom-petenskontona skulle ett förslag komma skyndsamt.Då meddelade arbetsmarknadsministern att dethandlar om att den ska komma under mandatperio-den. Det betyder att det kan dröja ytterligare tre årinnan vi har ett färdigt förslag. Det är alarmerande!Här står det nu att regeringen tar fram utrednings-direktiv. Det arbetet bedrivs intensivt. Direktiven, när kommer de? ?Före allmänna motionstiden? Eller ska det dröja ettår, som det gjorde med det andra beslutet, som hand-lade om turordningsreglerna, innan ens direktivenkommer på bordet? Ett beslut som går regeringenemot får inte förhalas i tid.Jag tror att permanenta lösningar är att föredra,men det måste ske skyndsamt. Den snigelexpress somtrafikerar departementsvärlden behöver nog byta utbåde tågsätt och lok, tror jag.Det har varit lite olika ministrar ute och uttalat sigi arbetskraftsinvandringsfrågan, och det skickas del-vis olika signaler, även om alla retoriskt säger att deär för numera. Det är ju positivt att det har skett enganska stor omsvängning i den här frågan. är detviktigt att den också kommer till utredningsförfaran-det.Det jag funderar över och gärna skulle vilja frågaministern om , förutom när direktiven kommer,är det här med att arbetskraftsinvandring ska ske barai bristyrken. Detta sade iTV: bristyrken - bara i bristyrken. Jag har en under-liggande känsla här av att regeringen på något sätt villbegränsa utredningsdirektiven. Jag tror att det ärviktigt att poängtera att ser fram emot enutredning som också innehåller de direktiv som riks-dagen har beställt, nämligen att man ska titta på ettnytt regelsystem ur ett ganska brett och vitt perspek-tiv - inte några små skruvningar i nuvarande system,där man ökar kvoterna eller begränsar i form avskrivningar.Bristyrken är ingen enhetlig klassifikation. Vad ären brist? Är det ett företag som upplever brist, ellerdet en myndighet som upplever brist? För mig är detsjälvklart när man talar om bristyrken att detta måstebetraktas på företagsnivå. Vad är statsrådets syn påden frågan?Kvoterna är väldigt farliga därför att de diskrimi-nerar arbetssökande på flera olika sätt. Om man ska tasig in på kvottillhörighet och inte på meriter tyckerjag att man är ute på fel väg. Det här missgynnarockså små företag som kan behöva många olika kom-petenser och inte bara en person med en viss legiti-mation. De behöver ju fylla flera olika funktioner ochbehöver hitta rätt person som kan uppfylla alla dekvalitetskrav som man har. Ett kvotsystem gynnar juframför allt offentlig sektor och stora företag somdels rekryterar stora numerärer och dels ofta rekryte-rar människor med viss legitimation - legitimations-yrken. Jag önskar alltså en liten belysning av hurministern ser på kvoter och bristyrken i förhållandetill de direktiv som ges. Och när kommer direktiven?Före sommaren, hoppas jag! 185 ():Fru talman! Det här med arbetskraftsinvandringhar sannerligen verkat vara en het potatis för reger-ingen. Under valrörelsen avfärdade man ideligentanken på bara möjligheten att vidga detta med ar-betskraftsinvandring, och har man fått lov att ac-ceptera att frågan ska utredas - inte för att man så därväldigt gärna vill, utan det krävdes en fempartireser-vation för att det skulle bli på det viset.Det är alldeles uppenbart att det behövs ett nyttregelverk. Det behövs fler människor som arbetar föratt välfärden i vårt land ska kunna utvecklas, men attsom regeringen har gjort säga att de som stårutanför arbetsmarknaden först ska få arbete innanman kan tänka sig att vidga det här och ha en annanoch öppen syn på arbetskraftsinvandringen hållerinte. Så statiskt är ju inte samhället eller arbetsmark-naden. Det är ju inte så att utbud och efterfråganmatchar varandra. På något sätt är det ganska natur-ligt att vi har både arbetslöshet och arbetskraftsbristpå en och samma gång. brist på läkarekan inte avhjälpas med att det finns andra arbetslösatillgängliga som inte har läkarutbildning. En verk-stadsmekaniker kan aldrig någonsin ersättas av enarbetslös akademiker.I dag finns det regler som medger en mycket be-gränsad invandring av främst utländska experter. Dehar en egen gräddfil, minsann! skickar vihem till exempel polska läkare när de temporära up-pehållstillstånden har gått ut. Då kan man fråga sig:Vem är det som vinner på detta? Är det patienterna isjukvården? Nej, och inte den doktor som har funnitatt han trivs här och kanske skulle vilja stanna kvarheller.För två år sedan, 2001, var det bara 440 personersom kom från länder utifrån EU som fick permanentarbetstillstånd i - 400 personer.Jag menar att det krävs att den här frågan hanterassnabbt och med stor omsorg. Om man tror att vi skakunna behålla välfärden och öka den och få en ökadtillväxt är de här frågorna viktiga. Alldeles pre-senterade Svenskt näringsliv en rapport som visar attlandets småföretagare skulle kunna bidra med375 000 nya jobb. Nio åtgärder krävs för att klara det.En av de åtgärderna är en friare arbetsmarknad.Om man har en humanistisk människosyn är ensnabb behandling av frågan om arbetskraftsinvand-ring viktig. Jag skulle vilja att statsrådet berättade vadsom är så bra med att skicka hem personer som hararbete och som har rotat sig i . Vad är det föridé med att skicka hem den polska läkaren ,när det kommer att komma en annan polsk läkare istället för henne? Vad är det för idé med att skickahem gjuteriarbetaren från utanförJönköping tillbaka till , när hans arbetsgi-vare inte kan hitta någon ersättare med hans kompe-tens? Det vore välgörande om statsrådet kunde in-stämma i synpunkten att personer som har rotat sighär i landet och som har ett arbete ska ha möjlighetatt stanna kvar.När det gäller själva utredningen känner jag, pre-cis som , en oro inför tempot och enga-gemanget. Statsrådet säger att arbetet bedrivs inten-sivt, men det har det gjort ett tag . Det är lite tråkigtatt behöva säga det, men det finns en viss risk att maninte tror på regeringens alldeles uppriktiga vilja i denhär viktiga frågan. Just därför vore det befriande omstatsrådet här i kammaren kunde instämma i vikten avatt utredningen påskyndas och berättar att han skaarbeta i den riktningen.Anf. 186 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan fuller väl instämma i att detbehövs en utredning och att den behöver komma igång , . Jag försöker setrovärdig ut på den punkten och jag hoppas kunnaleverera också.En annan fråga som diskuteras i detta samman-hang är ett tillfälligt regelverk. Det är lika bra att sägasom det är: Vi vill inte hasta fram ett tillfälligt regel-verk. Vi är ängsliga för att vi får en konkurrens mel-lan de människor som behöver kunna komma tillSverige av skyddsskäl och de som vill komma hit ochstanna av arbetsmarknadsskäl. Vi vill kunna upprätt-hålla ett område där skydd mot förföljelse, mot tortyroch annat gör att människor kan få en i Sveri-ge. Därför vill vi hantera och utreda behovet av ar-betskraftsinvandring i förhållande till det skyddsbe-hov som vissa människor har, så att det inte blir enkonkurrens, så att inte arbetskraftsbehovet trängerundan skyddsbehovet för vissa människor. Vi bekym-rar oss om det och vill inte ha ett tillfälligt regelverk,Hans Backman.Till vill jag säga att direktivenkommer. säger att det skulle handlaom bristyrken. Jag skulle vilja säga så här: Vi bekym-rar oss också om en annan sak i gränslandet mellanolika intressen. Det är de som faktiskt finns här ochskulle kunna komma in på arbetsmarknaden. Samti-digt måste vi tillgodose kravet på arbetskraft. Detfinns anledning att vara bekymrad för det. Hur görman det? Vi vill inte lättsinnigt säga: Vi får förbrukamänniskor här, de som försvinner ut i sjukdom ocharbetslöshet, de som är invandrare och har svårt attkomma in på arbetsmarknaden får klara sitt. Vi fårtillgodose de enskilda företagens kortsiktiga behov avarbetskraft genom att hämta det utifrån. Vi har inteden inställningen. Det är inte så enkelt. Det gäller attgöra båda delarna.Det gäller att klara arbetskraftsbehovet. Det voreväl dumt om man skulle tycka något annat, att viskulle agera så att vi står utan arbetskraft. Det vill viinte. Det vore väldigt dumt. Vi vill ha möjlighet tillökad tillväxt, mer att fördela, ett samhälle som växer,ett näringsliv som fungerar bra. Då behövs arbets-kraft. Det vore dumt att motarbeta det. Men vi villockså göra det möjligt för de människor som är häratt få ett fotfäste på arbetsmarknaden. Man ska viktade båda sakerna.Vi är öppna för en arbetskraftsinvandring när detfinns ett behov. Det ska vara ett generellt anslag fördet. Men det ska utredas. Min tanke är också att be-hovet av arbetskraft måste bedömas. Man måste tittapå var, i vilka branscher och regioner det behövsarbetskraft. Det måste vara ett kriterium för en ar-betskraftsinvandring.Anf. 187 HANS ():Fru talman! Behovet av arbetskraft finns i dag.Det vet vi. Statsrådet talar om skydd för personer somdrabbas av tortyr, krigsförföljelser med mera. Själv-klart ska det skyddet ges. Men jag kan fortfarandeinte riktigt se kopplingen till ett tillfälligt regelverkför att låta personer som har jobb i fåstanna, att det skulle göra att de inte får skydd. som gör att de får skydd förändrasinte av att vi inför ett tillfälligt regelverk för att desom bor och jobbar i ska få stanna kvaräven om de inte bedöms ha asylskäl.Det kommer att behövas ett betydande tillskott avarbetskraft om den svenska ekonomin ska hålla en bitin . Det blir tydligt när man ser på pro-gnoserna för befolkningsutvecklingen. Vi har enökande medellivslängd och lågt barna-födande. Stora grupper kommer att lämna arbets-marknaden som allt färre i arbetsför ålderkommer att finnas tillgängliga.Tidigare exportländer av arbetskraft, till exempelIrland, ser ökad invandring som en nödvändig-het för att deras framgångsrika ekonomiska utveck-ling ska kunna fortsätta. Det gäller även . Denstora frågan är hur en sådan arbetskraftsinvandringska gå till och varifrån man kan räkna med att perso-ner kan komma att utvandra. Då framstår det inte somsannolikt att en framtida brist på arbetskraft ska kun-na avhjälpas genom invandring från nuvarande med-lemsländer inom EU, särskilt inte med tanke på att sågott som samtliga nuvarande medlemsländer ser mot-svarande demografiska utmaning som vi i Sverige.Det visar sig också att risken som målas upp medfriare invandringsregler, att översvämmas av invand-rare från andra länder, sällan infrias. Den fria rörlig-heten för arbetskraft inom EU har inte lett tillnågon betydande arbetskraftsinvandring till Sverigetrots de stora ekonomiska och sociala skillnader sområder. Jag tror inte riktigt på oron för att arbets-kraftsinvandrare ska tränga ut dem som är iSverige och ska komma in på arbetsmarknaden, sär-skilt om man betänker de mindre orter där det i dagsaknas arbetskraft och det kommer personer sombörjar jobba. Många kommunalråd säger också: Vivill ha dem kvar. De är viktiga för vår tillväxt ochvälfärd. Då känns det konstigt att de ska skickas utfrån landet. Därför tycker jag att det vore bra om manhade ett tillfälligt regelsystem för de människor som är i Sverige.Jag antar att statsrådet har haft kontakt medmånga av de socialdemokratiska kommunalråd ikommuner i glesbygd som välkomnar att asylsökandepersoner i kommunen får stanna eftersom de har jobb.Jag vet inte om han har några kommentarer till deteller om han tycker att de har fel i sak. Ser statsrådetdet problem man har i , och andramindre orter när det gäller människor som har jobb,som vill stanna och folkopinionen dessutom står uppsom en man och säger att man vill ha dem kvar? Dethär är också ett sätt att främja integrationen. säger: Vi står upp för de här människorna somhar kommit till . Det är ett sätt att visa att vi iSverige har en god ambition när det gäller att låtamänniskor komma till oss och integreras.Det sänder konstiga signaler när människor somkommer till , fungerar bra här och blir godakamrater med folk ute i samhället skickas tillbaka.Folk i våra kommuner blir förvirrade, och det kännsolyckligt.Jag skulle därför vilja fråga statsrådet hur han serpå de kommuner som ber om att få behålla sina invå-nare, som exempelvis och har gjort.Alla partier i har gått ut och sagt att de villbehålla den familj som jag tog som exempel.Anf. 188 ():Fru talman! Statsrådet verkar ha en mycket statisksyn på hur jobb fördelas. Det är ju inte så att det finnsett visst optimalt antal jobb, nämligen det som vi har iSverige just , utan tillväxt genererar jobb. Därförborde statsrådet titta på den forskningsstudie som ärgjord vid och som visar att med ettökat inflöde av arbetskraft utifrån ökar också tillväxt-potentialen, vilket genererar nya företag och nyajobb.Det finns inget skäl till oro på den punkten, alltsåatt vi måste behålla våra jobb för dem som finns i vårtland och som är sjukskrivna och arbetslösa.Tvärtom behöver vi släppa in ny kraft som kan gene-rera nya företag och nya jobb. Det är explosivt ochskapar dynamik i en nation.Jag kommer osökt att tänka på berättelsen ommannen som skröt om att han hade lärt sin häst avmed att äta. Och hade den inte dött skulle den säkertha lärt sig att inte heller dricka. Att svälta sig till dödsär fel väg att gå i det här landet. Den anorektiskaframtoning som statsrådet har när diskussionenhandlar om antalet jobb är fel väg för Sverige.Som svar på min fråga när direktiven kommer fårjag bara: De kommer. Vad är det för ett svar? Jagtycker att statsrådet nu är skyldig att precisera svaret.Det är statsrådet som styr arbetet på departementet.Han styr prioriteringarna i arbetet. Det har gått en ochen halv månad sedan riksdagsbeslutet fattades. Detska skrivas en A 4-sida med direktiv. Det är ju intenågot hästjobb som ska göras.Det är rimligt och högst anständigt att regeringenplockar fram direktiv och sätter i gång arbetet när viär tillbaka i . Annars blir det fråga omoskälig fördröjning, vilket är att obstruera mot fattaderiksdagsbeslut. Läs på riksdagsbeslutet och se att därkrävs en bred översyn och ett nytt regelverk. Låt intede tusen begränsningar som präglar be-redningen av IKS-systemet också prägla den härreformen som är så viktig och nödvändig för Sverigesfortsatta tillväxt.Tack så mycket för debatten!Anf. 189 ():Fru talman! Vi vill inte förbruka människor, sägerstatsrådet - och man kände nästan att han stod med ensymbolisk hand på bröstet - vi är the good guys, viförbrukar inga människor. Därför skulle jag vilja vetavad statsrådet tänker göra med alla de bärplockaresom åker in och ut ur vårt land ochsom sannerligen får anses vara förbrukade människor.Det behövs en utredning, säger statsrådet. Javisst,det gör det. har också beställt en. Statsrå-det säger: Vi vill inte hasta fram den. Detta svar är ju häpnadsväckande. Statsrå-det visste vilken fråga han skulle debattera ochborde alltså ha kunnat förbereda sig på ett annat sätt.Det verkar som om regeringen har bestämt sig föratt hellre stå stilla och skjuta sig i foten än att sikta påmåltavlan. Vad är det för mening med att spjärnaemot den arbetskraftsinvandring som vi vet är viktigför näringslivet och för arbetslivet över huvud taget?Är det samma drivkrafter som ligger bakom dettasom bakom de ytterligare pålagor som näringslivet nukommer att drabbas av med en tredje vecka i sjukför-säkringen?Tror någon, fru talman, att man har den inställ-ningen för att man tror att det stärker företagen, atttillväxten kommer att öka och att det gagnar syssel-sättningen? Hur kan det vara bättre att skicka i väg enfamilj som har sin utkomst och försörjning klar? Jagskulle vilja att ministern talade om för oss vilkenmänniskosyn han grundar den uppfattningen på, ochvarför han tycker att det är viktigare att ha fyrkantigaregler än att av arbetsmarknadsskäl göra en särskildprövning av uppehållstillstånd.Anf. 190 Statsrådet ():Fru talman! Vi spjärnar inte emot. Vi tänker tafram direktiv till utredningen på det sätt som riksda-gen har beslutat. Vi tänker dock inte svänga ihopdirektiv på en A 4, . Nej, bättre än såska de vara. Man måste tänka igenom dem någorlun-da väl. Det är fråga om en parlamentarisk utredning,och direktiven ska vara av god kvalitet. Det tänker vileverera.När det - återigen - gäller tillfälliga regler, HansBackman, finns det ett stort dilemma mellan det somvi nu diskuterar om asylrätten och behovet av arbets-kraftsinvandring. Jag vill värna om att vi inte fårtillämpningar som ger sken av, eller till och med är,godtyckliga. Det måste finnas en rättssäkerhet i asyl-rätten och i bedömningen av skyddsbehovet. Vi kanrimligen inte med tillfälliga regler tillgodose önske-mål från människor som lyckas vinna en opinion försin sak. Det måste vara högre krav och mer ordningoch reda på rättssäkerhet än så.Det gäller att både klara det framtida arbetskrafts-behovet och kunna erbjuda människor en här ilandet. Människor med ett ordentligt skyddsbehovska inte konkurrera med varandra. Vi kan göra bådadelarna. Dessutom måste vi möjliggöra för människorsom står utanför arbetsmarknaden i attkunna komma tillbaka.Jag tror att detta går att förena. Låt oss göra detmed den utredning som har beställt. Låt ossgöra det med de direktiv som vi nu utarbetar och somgör det möjligt för utredningen att jobba. Jag ärövertygad om att det går.Anf. 191 HANS ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet och minameddebattörer för debatten.Vi ska inte komplicera saker och ting. Det kaninte bli mycket tydligare än när vi säger att vi ska tafram ett regelverk som gör att den som har fast jobbfår stanna. Det är mer än tydligt.Jag vill understryka att det är av yttersta vikt attden parlamentariska utredningen omgående startaroch utför sitt uppdrag att ta fram regelverk som gerökade möjligheter till arbetskraftsinvandring.Jag ser inte någon otydlighet med ett tillfälligt re-gelverk som innebär att den som har ett jobb får stan-na. Det är enkelt och tydligt, och därför måste man tafram ett sådant regelverk att användas under tidensom den parlamentariska utredningen arbetar, det villsäga tills den har arbetat färdigt. Som jag ser detborde utredningen i rimlighetens namn komma framtill att dessa människor får stanna i som ar-betskraftsinvandrare.Många människor ute i landet tycker att det är heltfel att väletablerade skötsamma människor riskerar attutvisas från vårt land. De kommuner som jag har tagitsom exempel är dessutom i stort behov av att männi-skor flyttar dit. De har problem med utflyttning, invå-narantalet minskar och man tycker att det är jättebranär det kommer människor som ingenting hellre villän att jobba och bo där.Hänsyn borde också tas till de kommunledningarsom vill öppna upp för arbetskraftsinvandring när detär bra för respektive kommuns tillväxt - mycket be-roende på den utflyttning som jag tidigare talade om.Dessutom går 40-talsgenerationen snart i pension,och om vi inte tillåter människor att stanna här ärrisken för arbetskraftsbrist stor . Det är juingenting som vare sig jag eller statsrådet vill ha. Dethar vi också talat om . Dessa människor kommeri framtiden att hjälpa oss till en bra välfärd genom attjobba både i privata företag och inom den offentligasektorn. Det ger bra skolor och en god vård i Sverige.Vi har helt enkelt inte råd att mista dem om vi skaklara finansieringen av den framtida välfärdssektorn iSverige. Detta tillsammans med de humanitära skälenär orsaken och bakgrunden till min interpellation,.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 2002/03:355 omsamordningen i arbetsmarknadspolitikenAnf. 192 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag planerar att vidta för att förbättra sam-ordningen i dagens arbetsmarknadspolitik.Bakgrunden till frågan är att iGävleborg, enligt , inte vill finansieraen utbildning till undersköterskor för 13 personer somingår i ett omställningsprogram efter att de sagts uppfrån . motiverar sittställningstagande med att det inte finns några garanti-er för att personerna i fråga kommer att få något ar-bete.