prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — Så har vi det här med EG-rätten. Det bygger på att man har en rätt att etablera sig i ett annat EU-land och verka där som företag under samma förutsättningar som gäller i det landet. För mig är det här rätt så klart. Det berör , ett kommande EU-land. Det berör , , , ett antal länder i EU. Det är rätt så klart för mig att det här påverkar och bryter mot den etableringsfriheten. Min fråga till Per är om man kan garantera att de här förslagen inte bryter mot etableringsfriheten. 199 (): Jag yrkar bifall till reservation 4. 200 (): Det var intressant att höra förändringen från de bombastiska uttalandena från talarstolen innan till replikskiftet mellan Per och några borgerliga representanter, den ödmjukhet som plötsligt infann sig när det visade sig vara ganska svårt och besvärligt. Det är det nämligen. Som inledde med fattade beslut om att avskaffa skatten på kapitalvinster på näringsbetingade innehav av andelar i andra företag. När vi gjorde de förändringarna var vi tydliga med att vi ansåg att det var nödvändigt att återkomma med en ny CFC-lagstiftning, bland annat för att de inte skulle komma att utnyttjas på ett sätt som skulle urholka den svenska bolagsskattebasen. Då var det bara som reserverade sig och menade att det nog ändå inte skulle behövas någon ny CFC-lagstiftning. Men det är inte de som yrkar avslag . har vi ett förslag på bordet om ny CFC-lagstiftning, ett förslag som alltså inte ska ses enskilt utan kopplat till de förändringar som vi gjorde . Syftet med CFC-reglerna är, som har sagts, att förhindra eller i vart fall försvåra skatteplanering. Reglerna ska göra det svårare att genom olika former av transaktioner med lågbeskattade utländska juridiska personer komma undan skatt i . De CFC-regler som vi föreslår är på många sätt en kompromiss mellan olika intressen. Att vara helt utan sådana här regler skulle göra det möjligt för företag att via olika former av upplägg undgå beskattning av inkomster som faktiskt borde beskattas i , vilket självklart inte är en rimlig ordning. Det är också viktigt att alla svenska företag lever med samma skatteregler. Vi tycker inte att vi ska medverka till att öppna dörren för olika former av skatteplanering som vissa framför allt större företag kan göra medan mindre bolag som inte kan använda sig av utländska dotterföretag får hålla till godo med andra och indirekt strängare skatteregler. måste CFC-reglerna utformas på ett sätt som gör att svenska företag kan verka på relativt lika villkor som företag i andra länder. Det är utskottets eller i varje fall majoritetens uppfattning att så är fallet när det gäller förslagen i det här betänkandet. Vi klarar balansgången mellan de olika intressena. CFC-regler är heller ingenting nytt eller märkligt. Vi har det som sagt redan i . De flesta andra länder inom såväl EU som övriga OECD-området har det också. Jag vill dessutom hävda att CFC-reglerna krävs om ska leva upp till de krav som ställs utifrån den uppförandekod för företagsbeskattning som EU:s medlemsstater är överens om. Uppförandekoden går ut på att undanröja åtgärder som leder till skadlig skattekonkurrens inom EU. har varit en aktiv och pådrivande aktör i det jobbet. Vi saknar ju för egen del sådana här skadliga åtgärder i vår skattelagstiftning. Det vore därför dumt att skaffa oss ett regelverk som innebär att vi kanske inte riktigt klarar det. CFC-reglerna ska ju se till att vi fixar den gränsen också när vi har avskaffat skatten på kapitalvinster på näringsbetingade innehav. Genom att avstå från de reglerna eller genom att luckra upp dem som exempelvis genom att göra övergångsreglerna för coordination centres i lite lösligare ökar risken för att vi inte riktigt håller rågången. Andra länder som exempelvis tar inte samma hänsyn som vi i gör redan i majoritetens förslag. Där beskattar man sina företag fullt ut för inkomster från ett belgiskt coordination centre i de fall som de anses vara lågbeskattade. Som jag inledde med ska man säga att det här är ett svårt och krångligt område. Det har klart framgått av beredningen av det här ärendet, som också Per beskrev, med utredningar, promemorior och nya utredningar fram och tillbaks i utskottet. Just därför är vi nöjda med att regeringen i sin proposition aviserar att redan i vår ska få ett uppdrag att tämligen påbörja att utvärdera den nya lagstiftningen. föreslår utskottet att man ska göra en förnyad prövning av filialregeln. Jag vet också att regeringen, som den alltid gör, kommer att följa hela det här komplexa området för att kunna vidta åtgärder om det skulle visa sig vara nödvändigt, åt både det ena och det andra hållet får man väl säga. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 201 PER () replik: talade i början om bombastiska uttalanden och bombasmer. Jag vet inte var de fanns någonstans. Bortsett från det har vi först och främst detta med etableringsfriheten. Där har utskottet i betänkandet sagt att man inte tror att detta strider mot den grundläggande EG-rätten. Man säger ungefär att så länge inte domstolen dömer på annat sätt har vi den här lagstiftningen. Jag ifrågasätter detta. Jag tycker självklart att det ska vara lika villkor inom EU och även någon typ av intern konkurrens i skattehänseende. Men det jag framför allt vill fråga om är detta med att misstänkliggöra och fälla företag som verkar i länder som har för låg skatt. Alla är ju inte skattefuskare. Alla finns ju inte till exempel på , som vi hörde, för att kunna ha sådana här arbitragelösningar, utan man är där för att bedriva seriös verksamhet. Man kanske också konkurrerar i viss utsträckning med inhemska bolag. Varför det här misstänkliggörandet? Vad är det som motiverar detta? Kan problematisera det något? Sedan kan det också vara intressant, även om jag och vi är för en CFC-beskattning, att få höra varför inte nuvarande lagstiftning, som i alla fall förbjuder internprissättning, tillsammans med en sådan här generalklausul ett slags generalklausul, som jag sagt tidigare skulle vara tillräcklig. Den problematiseringen har jag inte påträffat någonstans. 202 () replik: Jag blev precis som Per lite förvånad när jag läste just reservationen om generalklausul eftersom ni har tagit så kraftigt avstånd från detta. Jag hörde dock i det tidigare replikskiftet att Per inte tycker att det är någonting vi bör diskutera vidare, så jag får väl avstå. När det sedan gäller rättsläget och EU vet vi ju inget om det. Lagrådet har mycket riktigt påpekat att har tolkningsföreträde när det gäller den primärrätt som det handlar om, och eftersom man inte har prövat frågan vet vi inte hur det går. Jag tycker dock inte att man redan på förhand ska lägga sig platt exempelvis när det gäller skadlig skattekonkurrens, något jag tycker att det finns flera exempel på också i EU-länder, som sådana här coordination centres. Det finns ingen anledning för oss att lägga oss platt för det. Vi ska ha en lagstiftning i som vi tycker är bra, och sedan får vi argumentera för den i EU i de fall det behövs. 203 PER () replik: Som vi har fått höra pågår det ju samtal om uppförandekoder och så vidare. Det finns ändå ett sådant arbete för att etableringsfriheten som ju inte är någon nullitet utan något fundamentalt inom EU, där vi ska ha en gemensam marknad ska kunna fungera. Jag tycker inte att man kan vifta bort en så seriös fråga. Vi måste tänka själva. Det handlar inte om att lägga sig platt när det handlar om etableringsfrihet. Man lägger sig inte platt för de grundläggande fria rörligheterna inom EU. Det tycker jag är helt fel inställning. Sedan gällde det frågan om generalklausul. Generalklausul är ju inte något främmande för Socialdemokraterna på något sätt. Så hemskt förvånad över att någon annan skriver någonting om detta kan väl ändå inte vara. När vi skriver om ett slags generalklausul, en övergripande lag mot missbruk av skattereglerna, är det inte konstigare än att man har en typ av överordnad målsättning med en viss lagstiftning. Det är legio på kontinenten. Det är legio även inom EU-lagstiftningen. Jag är självklart beredd att diskutera frågan om generalklausul. Det var en bild: en överordnad lagstiftning som vänder på bevisbördan. Jag tycker inte att man spontant, som regeringen gör, kan misstänkliggöra all verksamhet utomlands som har svenska huvudägare. Det är ju detta ni gör. Ni har i andra sammanhang talat om att vi ska ha tillväxt och ett bra företagsklimat, och så kommer ni med en lagstiftning där ni misstänkliggör svenska seriösa företagare för att komma åt några. Det är precis som jag sade i mitt anförande: Ni går med en lie över en rabatt för att ta ogräs när det växer en massa fint där också. Koncentrera er på ogräset i stället! Det är det vi vill göra. 204 () replik: fick vi ta del av de bombastiska uttalandena också i det här replikskiftet. När det gäller CFC-regler är det ju inget konstigt, vilket jag också sade i mitt anförande. Det är inget som vi är unika med i världen. Detta har nästan alla EU-länder och . Det är ju inget märkvärdigt på det sättet. Sedan blev jag förstås förvånad över att just Per skulle föreslå en generalklausul. I vårt betänkande SkU12, som vi diskuterade , skrev han i en reservation: I rättssäkerhetens idé ligger att reglerna skall vara fasta och tydliga så att medborgarna därigenom kan förutse och förstå konsekvenserna av sitt handlande. I det här fallet ska det tydligen inte vara så, utan här ska man välja en annan modell. Det tycker jag är lite märkligt. 205 () replik: sade i sitt anförande att det här inte är en enkel lagstiftning, att det är krångliga regler. Jag är först i raden att hålla med. Det är väldigt komplicerat. Det är också komplicerat huruvida det är en lagstiftning som bryter mot EG-rätten eller inte. Det nuvarande EG-fördragets artikel 33 handlar just om etableringsfrihet och att man inte ska få göra inskränkningar för medborgare när det gäller att etablera sig på en annan medlemsstats territorium. Detta rör inte bara medborgarna utan också företag. Man ska ha rätt att bedriva företag med samma regler som de människor som finns i det andra medlemslandet. Det här lagförslaget berör väldigt tydligt inkomster som kommer från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet i , ett blivande medlemsland, och . Det berör också och , inte i hela sin bredd men också när det gäller finansieringsrörelser. Då är min fråga till om han har någon uppfattning om huruvida de föreslagna reglerna bryter mot EG-rätten eller inte när det gäller just etableringsfriheten. 206 () replik: Jag tror att det skulle vara att låta min expertis vara lite väl hög om jag skulle göra ett yttrande i just det fallet. Jag är inte domare i , och det är där detta slutligen kommer att prövas. Det har vi också att rätta oss efter, naturligtvis. Däremot tänker jag inte på förhand lägga mig platt för en del problem som finns när det gäller skadlig skattekonkurrens och annat. Jag tycker att man ska hävda de här principerna. Vi kommer också att vara i gott sällskap med andra länder inom EU, exempelvis , som har CFC-lagstiftning. Jag tycker inte att det finns anledning till någon annan bedömning än den regeringen gör. Den kan jag ställa upp på. 207 () replik: Det goda sällskap som utgör och som hänvisar till är just en fällande dom i , LankhorstHohorst-domen. vet jag inte om uttalet var rätt, men har alltså har blivit fällt för diskriminering just kopplat till sin CFC-lagstiftning. Det är riktigt att vi inte vet rättsläget. Men jag tycker ändå att man borde ha något slags försiktighetsprincip och snegla på domstolsutslag som redan har fallit. Framför allt borde vi få en lagstiftning som träffar just de här räntearbitragen som vi inte vill ha, i stället för den föreliggande lagstiftningen som träffar all verksamhet i länder som bara har låg bolagsskatt fastän man inte sysslar med några olagligheter. Jag vill inte tro att i sin verksamhet på sysslar med något slags olagligheter eller håller på med räntearbitrage. Men man kommer ändå att träffas eftersom i den delen har en låg bolagsskatt. 208 () replik: Med tanke på att har så mycket kunskaper på det här området och så mycket förslag och idéer är det märkligt att man inte har presenterat ett enda förslag i sin reservation. 209 () replik: sitter inte i regeringen, icke heller . Det gör att kraven på att vi ska lägga fram kompletta förslag, som och också reser, är på gränsen till att vara övermaga. Det står på s. 7 i utskottets majoritetsbetänkande berömmande att har lagt ned mycket arbete på att förbättra reglerna. Det borde väl veta att ett oppositionsparti inte besitter så enorma resurser att man kan lägga fram egna lagförslag på ett sådant här område. Det är faktiskt att begära för mycket. Däremot har vi, som hade sett om han läst vår reservation tillsammans med , ett förslag på inriktning. Jag vill läsa in det i protokollet, eftersom det ifrågasätts här: Vi anser att regeringens förslag till nya CFC-regler bör avslås av . I stället för att införa ett nytt generellt regelsystem bör regeringen koncentrera sitt intresse på att undanröja icke önskvärda effekter av de skatteregler som redan gäller för bolag som driver verksamhet i utlandet. Utgångspunkten bör därför vara att snabbt ta bort generellt verkande hinder och bara behålla sådana regler som är helt nödvändiga för att hindra skattefusk. Detta är vad ett oppositionsparti kan åstadkomma av inriktning. Det borde också ni veta som en gång har suttit i opposition. Man kan inte komma med totala skatteförslag. Jag uppskattar mycket att vi betecknas som ödmjuka. Det är också någonting som jag tycker att Socialdemokraterna visar, och den här propositionen som refererar till är ju en avvägning mellan olika intressen. Det var bra att ni läste in detta till protokollet, tycker jag. För detta är inte lätt. Men att begära att vi ska presentera fullständiga lagförslag i detta ärende duger faktiskt inte. 210 () replik: Det var väl inte precis ett komplett lagförslag jag efterlyste. Men jag lovar att jag inte ska göra om misstaget att tro oppositionen om för mycket . När det sedan gäller ödmjukheten tycker jag faktiskt att vi ska vara väldigt ödmjuka. Jag tycker att detta är oerhört komplicerat. Och jag är alldeles övertygad om att vi , kanske till och med under den här mandatperioden, får skattefrågor som har med detta att göra på vårt bord igen. Jag är faktiskt rätt säker på det. 211 () replik: Detta uppskattar vi mycket, eftersom jag anser att detta är mycket svåra frågor. Jag tycker att beskrivningen på s. 8 av avvägningen mellan olika motstridiga önskemål är en viktig och korrekt beskrivning av vad det är fråga om. Det står också helt riktigt att om skulle komma att träffa avgöranden kan man få ompröva den här lagstiftningen från regeringens sida, trots att har lagt ned mycket arbete på detta. Likväl är det på det sättet att det finns sådana oklarheter som enligt och mening skulle ha kunnat undanröjas genom en tydligare lagstiftning. Och Lagrådet för sin del har också ansett att det finns oklarheter i det här. Det är klart att jag inte tror att ni bortser från detta, men man får acceptera att vi i och hyser den åsikten att man kunde ha lagt ned ännu något mer arbete. Men jag är glad om ni lägger märke till den inriktning som vi har. Den kanske vi till och med kan bli eniga om. 212 () replik: Det är bra att vi är överens om att det är svårt. Dessutom är det bra att vi är överens om att vi ska vara ödmjuka i de här frågorna. Det tror jag är nödvändigt. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU6 Ändrade regler för CFC-beskattning (prop. 2003/04:10). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § avdrag för reparation och underhåll på näringsfastigheter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU8 avdrag för reparation och underhåll på näringsfastigheter (prop. 2003/04:16). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 12 § Avdrag för utdelning på insatsemissioner Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU13 Avdrag för utdelning på insatsemissioner (prop. 2003/04:22). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § Skatteadministrativt samarbete i EU Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU14 Skatteadministrativt samarbete i EU (prop. 2003/04:24). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Nya faktureringsregler när det gäller mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU15 Nya faktureringsregler när det gäller mervärdesskatt (prop. 2002/03:99 delvis och prop. 2003/04:26). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Skatteregler om värdering av lager av finansiella instrument Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU16 Skatteregler om värdering av lager av finansiella instrument (prop. 2003/04:28). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2003/04:43 Obeställd e-postreklam 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:180 av (fp)till utbildningsminister 2003/04:181 av ()till utbildningsminister och forskning om nationella minoriteter 2003/04:182 av ()till statsrådet för brottsoffer för människohandel Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:381 av ()till statsminister av en etikkommission 2003/04:382 av ()till näringsminister 2003/04:383 av ()till socialminister av narkotikaklassade läkemedel 2003/04:384 av ()till statsrådet av föräldraförsäkringssystemet 2003/04:385 av ()till statsrådet i serveringsmiljöer 2003/04:386 av ()till statsrådet för svenska narkotikamissbrukare i /04:387 av ()till statsrådet för HBT-personer i /04:388 av ()till statsrådet för HBT-personer i /04:389 av ()till statsrådet av ej kommersiellt gångbara läkemedel 2003/04:390 av ()till utrikesminister 2003/04:391 av ()till utrikesminister i 19321933 2003/04:392 av ()till statsrådet för unga barnflickor från /04:393 av ()till justitieminister patent 2003/04:394 av ()till justitieminister uppklaringsprocent beträffande brott 2003/04:395 av ()till miljöminister för tätortsnära natur 2003/04:396 av ()till kulturminister för minoriteter Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:332 av ()till finansminister och budgetlagen 2003/04:333 av de ()till statsrådet för eliten 2003/04:248 av ()till statsrådet på kvinnors sexualitet 2003/04:251 av ()till justitieminister prioritet inom polisorganisationen 2003/04:273 av ()till näringsminister tillväxt för att undvika miljökatastrofer i /04:316 av ()till justitieminister för företagare att teckna försäkring 2003/04:317 av ()till justitieminister och rattfylleribrott 2003/04:318 av i (s)till försvarsminister helikoptrar och flygpersonalens utrustning /04:329 av ()till justitieminister av sexköpslagen 2003/04:331 av ()till näringsminister stöd till företagsflyttningar 2003/04:334 av ()till utbildningsminister som ett kvalitetskriterium inom högskolan 2003/04:335 av ()till justitieminister /04:337 av ()till justitieminister 2003/04:338 av ()till miljöminister /04:341 av ()till finansminister skattesituation 2003/04:342 av ()till utbildningsminister /04:343 av ()till justitieminister vid icke frihetsberövande påföljd 2003/04:344 av ()till statsrådet av mellan och 2003/04:345 av ()till statsrådet och finansieringen av infrastruktursatsningar i /04:346 av ()till statsrådet /04:349 av ()till näringsminister och kärnkraft i /04:350 av ()till socialminister av psykologisk hjälp på vårdcentralen 2003/04:351 av ()till socialminister hälsa 2003/04:352 av ()till statsrådet om asylprocedurer 2003/04:355 av ()till miljöminister E 6 VellingeTrelleborg 2003/04:356 av ()till statsrådet mot uppsägningar i offentliga sektorn 2003/04:358 av ()till statsrådet 18:s sträckning vid TenstaRinkeby 2003/04:360 av ()till statsrådet idrott 2003/04:361 av ()till socialminister av statsbidrag till äldreforskning 2003/04:362 av ()till justitieminister en del av kriminalvården /04:363 av ()till justitieminister av advokatarvode Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 37 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 77 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 121 (delvis), av talmannen därefter till och med voteringen , av förste vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 161 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.