prot · GQ09106 · 2003-05-19 00:00:00 — Vi är också helt eniga om att dettaär speciellt viktigt för barn.När det gäller förbud för mobiltelefonibranschenatt vända sig till barn ser jag det som en uppföljning.Om vi ser att det är motiverat att tillämpa försiktig-hetsprincipen med särskilda varningstexter får vikanske anledning att se om det också finns andraåtgärder som bör tillgripas om vi ser dessa risker ellerom vi inte känner till riskerna, vilket också kan varaett skäl till att iaktta en försiktighetsprincip i det härfallet.Anf. 50 ():Fru talman! Jag vill bara sammanfatta min åsiktlite grann. Jag tycker faktiskt att jag har fått en hel delgehör för mina synpunkter, och det tackar jag väldigtmycket för. Jag vill i alla fall sammanfattningsvissäga att jag anser att vi inte kan fortsätta som om viinte visste någonting om riskerna med mobiltelefo-nerna, för det gör vi. Jag tycker att det är väldigt braatt det pågår mycket forskning, och jag ser fram emotatt forskarrapporterna ska bli klara.Till dess tycker jag faktiskt att man ska försökavara så försiktig som möjligt. Det krävs mod, och detkrävs politisk vilja, att genomföra förslag som inne-bär restriktioner. Jag hoppas verkligen att det initiativsom miljöministern ska ta kommer att bidra till att vifår en bättre situation för våra barn längre fram.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:326 omförtroendeklyftan mellan ungdomar och politi-kerAnf. 51 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta i syfte att minska förtro-endeklyftan mellan ungdomar och politiker.Jag vill börja med att säga att jag delar TobiasKrantz oro över att hälften av de unga mellan 16-29år anser att de inte har särskilt stora möjligheter attgöra sin röst hörd. Det är också viktigt att förtydligaatt unga inte skiljer sig nämnvärt från vuxengruppen,och det skulle därför vara en förenkling att göra dettatill ett ungdomsproblem. värde-ringsstudie visar i detta sammanhang också på enpositiv utveckling av ungas syn på det politiska sy-stemet. Fler unga har förtroende för politiker. Ungahar också större tilltro än äldre till att folk överlag kangöra sig hörda och till sin egen förmåga att förändra.Jag anser dock att det är oroande att människor föddautomlands eller med arbetarbakgrund i högre grad änandra tycker att de har få möjligheter att göra sighörda.Värderingsstudien är en mycket bred undersök-ning om ungas attityder till, och värderingar i, områ-den som skola, fritid, arbete och hälsa. Jag är just nuute på gymnasieskolor i landet för att diskutera re-sultatet av undersökningen med gymnasieelever.Den nationella ungdomspolitiken utgår från attungdomar är en resurs som ska ges reella möjlighetertill självständighet, inflytande och delaktighet i sam-hället. Samhällets förmåga att leva upp till detta är enviktig grund för de ungas förtroende för det politiskasystemet. Trots att vi, enligt rap-port Ung i demokratin, inte behöver vara särskiltoroade över ungas inställning till politiskt deltagandegenerellt, är det nödvändigt att på allvar ta tag i ungasrelation till det aktiva medborgarskapet. I detta har vipolitiker ett gemensamt ansvar oavsett var, eller förvilket parti, vi verkar. Själv planerar jag att i höstgenomföra en konferens för unga kommunpolitikerom bland annat detta.Unga tillbringar en stor del av sin tid i skolan, ochdet är också där de skaffar sig mycket av sina kun-skaper om hur samhället fungerar och styrs. Därföravser regeringen att ge Myndigheten förskolutveckling i uppdrag att ta fram ett informa-tionsmaterial om förutsättningarna för skolan attsamverka med bland annat politiska partier.Enskilda organisationer utgör en annan viktiggrund för ungas utveckling av sin politiska självtillitoch fördelar ut ett statsbi-drag till ungdomsorganisationerna. Regeringen harockså avsatt medel ur Allmänna arvsfonden till ensärskild satsning för ungas möjlighet att organiserasig. stöder också utvecklingen avkommunal ungdomspolitik. I detta arbete ingår blandannat stöd till lokala inflytandeforum för unga. Inomdemokratipolitiken har ett stort antal lokala demokra-tiprojekt av och för ungdomar erhållit bidrag inomramen för regeringens utvecklingsarbete för densvenska demokratin, Tid för demokrati.Avslutningsvis vill jag berätta att Ungdomsstyrel-sen överlämnar en fördjupad analys avungdomspolitiken. Tillsammans med värderingsstu-dien kommer den att ligga till grund för en fördjupaddiskussion om ungdomspolitiken. För en fortsattdialog med unga om ungdomspolitiken kommer jagunder hösten att genomföra temaseminarier om aktu-ella ungdomspolitiska frågor.Anf. 52 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. När jag läser ministerns svar är vi överens om enhel del när det gäller hur problemet ser ut. Vi är bådaoroade över de siffror som har kommit från den rapp-ort som vi båda har läst. Jag noterar också vissa posi-tiva formuleringar i ministerns svar när det handlarom vikten av att ungdomar är en resurs i samhällsar-betet och att det aktiva medborgarskapet är viktigt.Samtidigt saknar jag en hel del konkreta åtgärdergällande vad statsrådet och regeringen tänker göra föratt i praktiken se till att alla dessa vackra formule-ringar omsätts i realiteten. I stället menar jag att mi-nistern i sitt svar halkar in på en del stickspår. Ettsådant stickspår tror jag är den stora tilltro som ung-domsministern har till lokala inflytandeforum förunga. I praktiken handlar detta om sådana här lokalaungdomsparlament, som jag i praktiken tror är ett sättför etablerade äldre politiker att säga till ungdomar:Här har ni ett inflytandeforum där ni kan diskuterapolitik, men vi själva behåller makten i kommunen,där de verkligt viktiga besluten fattas.Jag skulle vilja att ungdomsministern talade litegrann om sin syn på hur det aktiva medborgarskapetför unga människor ska uppvärderas, hur man skastimulera det aktiva medborgarskapet. Ungdomsmi-nistern har ju, precis som jag, en bakgrund i de poli-tiska ungdomsförbunden. Jag vet att ungdomsminis-tern var väldigt aktiv i det då frågan om det aktivamedborgarskapet lyftes upp på den politiska dagord-ningen och när begrepp som egenmakt, inflytandeoch delaktighet debatterades väldigt mycket. Egen-makt är något som också ligger den idétradition somjag bekänner mig till väldigt nära, alltså någontingsom betonar makt och ansvar. Människor ska ha maktoch möjlighet till delaktighet men också ta ansvar.Det är något som gör att människor växer.Vad är det exempelvis för fel på att vi har en ut-veckling i där unga människor får störremöjlighet att driva fritidsgårdar? Varför måste detfinnas kommunalt anställda fritidsledare som talar omför unga människor hur de ska bedriva sin fritidsverk-samhet? Är inte det något som unga människor självakan ta tag i? Kan inte unga människor engagera sig iden lokala fotbollsplanen, till exempel att sköta denoch hantera den? Måste det finnas människor i kom-munen som talar om för unga människor hur det skaskötas?Jag tror nämligen att det handlar om att vi måstefostra till ansvar och makt. Det är en uppgift som visom aktiva politiker har. Ser vi på de senaste årenssamhällsvetenskapliga forskning så visar den ocksåhur otroligt viktigt det är att det finns den här delak-tigheten, det här engagemanget, ute i föreningslivet,att människor själva får ta eget ansvar. Det fostrar tilldemokrati. Det fostrar till delaktighet. Den ameri-kanske forskaren har ju gjort en stor studieöver hur det såg ut i . Där fanns det stora skill-nader mellan södra och . I norraItalien fanns det ett stort engagemang, en stor delak-tighet, i föreningslivet. Man fick ta mycket ansvar.Det ledde också till att demokratin utvecklades ochförbättrades där medan det inte alls var på samma sätti södra fråga till ungdomsministern är: Hur lyser detengagemang som vi vet att ungdomsministern tidiga-re har haft, denna passion och detta engagemang fördet aktiva medborgarskapet, igenom i regeringenspolitik i allmänhet och i ungdomspolitiken i synner-het?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! menar att vi är överensom hur problemet ser ut, och det tror jag nog ocksåatt vi är. Målen för den nationella ungdomspolitikenhandlar om att unga ska vara delaktiga i samhället.Man ska ha möjlighet till inflytande och påverkan.Jag knyter det väldigt gärna till diskussionen omegenmakt och till möjligheten att påverka sin egenvardag. För mig är detta någonting självklart.Jag tycker också att det är ledord för det ung-domspolitiska arbetet att unga ska leda unga. Det ären del av uppgifter att stötta ochunderlätta för unga och för ungdomsorganisationer.Det är därför som har ett anslagsom man fördelar till ungdomsorganisationer. Det ärprestationslöst i den meningen att man får stöd efterantalet medlemmar och att man finns i hela landet, föratt man ska kunna bygga en organisation på sina egnavillkor.Det är också positivt att se att det har bildats ettantal nya ungdomsorganisationer. De politiska ung-domsförbunden har på länge slutatminska och börjat öka i medlemsantal. När vi litesenare , nämligen , kommer till utvärdering-en av ungdomspolitiken ska vi komma till mer kon-kreta åtgärder och insatser.Jag tror inte att tycker att mer in-flytande är något så enkelt att det bara handlar om attunga skulle få driva sina egna fritidsgårdar och klippasina egna fotbollsplaner. Personligen har jag ingaproblem med att unga tar ett större ansvar för sin egenfritid. Men vi är väl ändå överens om att fritidsledarehar en ganska specifik uppgift. Den handlar inte baraom att organisera en mötesplats för unga. Fritidsleda-re som arbetar på fritidsgårdar har en funktion attfinnas där som ett vuxet stöd också till många ungasom kanske har fritidsgården som ett andra viktigtoch väsentligt hem.För inte så länge sedan mötte jag en fritidsledaresom beskrev för mig hur han förvånades över att detfanns några unga killar som var kvar väldigt länge påfritidsgården. En kille hjälpte till och med till med attsätta upp stolarna när klockan var . Detvar nog inte enbart för att han var hjälpsam utan där-för att han hade ett hem som kanske var mer kaos. Påfritidsgården kanske han fann den trygghet och stabi-litet som han behövde i vardagen.Jag tycker inte att detta står i motsats till att ungakan ta eget ansvar för sin fritid, sina egna liv och sinaskolor genom lokala skolstyrelser med elevmajoritet,men jag tycker att vi ska ge möjligheter för unga attengagera sig på olika vis.Ungdomsstyrelsens uppdrag är ju inte bara attfördela stöd till ungdomsorganisationer. Ungdomssty-relsen har också ett uppdrag att initiera olika utveck-lingsprojekt med kommunerna. Jag tror - och jag troratt det stämmer överens med den egenmaktstankesom nog också tycker ganska mycketom - att det faktiskt är på lokal nivå som man gör destörsta förändringarna. Jag tror inte att det är jag,, , Socialdemokraterna,regeringen eller - den nationella nivån -som förändrar samhället i grunden. Jag tror att det ärdet lokala arbetet i den enskilda fotbollsföreningen,, , i fritidsgårdens verk-samhet eller någon annanstans. Jag tror att det är därman kan förändra verksamheten.Jag tror också att om man får uppleva demokratioch möjligheten att påverka redan i sin skola, somung, så hänger den möjligheten och tron på möjlig-heten att påverka med mycket längre i livet.Anf. 54 ():Fru talman! När jag lyssnar till ungdomsministernslår det mig att väldigt mycket av de satsningar ochkonkreta idéer som ungdomsministern för framhandlar om just det som är mycket av problemet medungdomspolitiken i och som ocksågäller politiken gentemot andra åldersgrupper: Dethandlar om att regeringen eller kommermed regler och lagar och ger bidrag till olika sakeroch ting. Man ser samhället som någonting sombyggs uppifrån, som att det är jag och som vet vilka beslut som behöver fattas ochvilka åtgärder som behöver vidtas.Jag tror att vi måste bygga ett samhälle under-ifrån. Vi som politiker har en uppgift att stimuleramänniskor att själva ta ansvar, att ta makten på egenhand. Då är det inte mer av bidrag och styrning frånUngdomsstyrelsen som är den rätta lösningen. LeifLinde är säkert en alldeles utmärkt person, men hankan inte uträtta underverk. kan bara görasav de ungdomar som finns ute i vardagen i . Det är de som själva måste ta makten. Då ska viskapa möjligheter för att de människorna ska kunna tamakten.Det som vi politiker kan göra är att undanröjahindren för att människor ska ta makten. Jag tror attdet inte har undgått att vi i Sverigeunder har haft en debatt där exempelvisfackföreningar har kritiserat människor som vill jobbaideellt agerat mot dem. Fackföreningarna har sagt:Det här är en facklig uppgift, och ni får inte ägna er åtden. Ni får inte hänga upp de här ribbstolarna, för detär en del av den fackliga uppgiften och ni tar ifrånvåra fackligt aktiva medlemmar deras arbetsuppgif-ter! En sådan verklighet har man sett i desenaste åren.Därför är det angeläget att det kommer tydliga di-rektiv och signaler från oss som är aktiva politiker omatt idealitet och eget ansvarstagande är något som ärvärdefullt och viktigt.Om vi ska bygga ett samhälle underifrån och ungamänniskor ska få känna makt och delaktighet ochkänna förtroende för politiker så måste vi politiker gemänniskor chansen att ta makten. Vi måste lita påmänniskor. Då handlar det om att vi faktiskt måstesläppa taget och inte tro att vi vet bäst eller tro att vikan lösa alla problem genom att ge mer bidrag tillolika ändamål: Vi tror att just du kan ta makten själv.Den signalen måste vi sända.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att jag i mitt förra inlägg intesade något om bidrag, om att Ungdomsstyrelsenskulle bestämma eller om att man nationellt vet bäst.Jag tror att jag tvärtom ganska nämndeordet "egenmakt" och talade om att ge möjlighet förunga att leda unga och själva fatta beslut om hur manska organisera sig.Det vore intressant om kunde ut-veckla lite fler exempel än bara att man ska styra sinegen fritidsgård och klippa den egna fotbollsplanen,som bra exempel på hur man utökar möjligheterna förunga att påverka sin egen vardag. Jag vill också gärnagöra det.Jag menar att det arbete som till exempel Ung-domsstyrelsen utför inte är förbundet med villkor. Dethandlar om att backa upp de unga som finns. Dethandlar om deras sätt och deras vilja att organiserasig. Det finns ett stöd för unga som vill verka i nät-verksform, det finns rollspelsorganisationer, det finnsorganisationer som är med i debatt- och diskussions-forum och diskuterar globalisering och som inte ver-kar inom de ramar man kan tycka att man har fastsla-git nationellt utan i väldigt fria former.Nästa fråga som tog upp i sin in-ledning gällde lokala inflytandeforum. Då kommer ettnytt exempel på fria former. Man säger att de som pålokal nivå vill engagera sig för sin kommun, sin skolaeller sin lokala miljö är välkomna att göra det. De fårdiskutera och vara ett forum. Men det är inte hellerbra, menar . Det ska vara någontingannat. Det vore intressant om kan talaom lite grann hur detta ska gå till. När unga tar initia-tiv verkar det ju inte passa riktigt.Jag vill återigen betona att intestyr, men den underlättar. Man stöder nu ett antalnationella stödjepunkter för ungdomars kultur ochmöjligheter till egen organisering. Det handlar omCommunicare i , där man stöttar ett nätverkom möjligheter att starta eget, om hur man förverkli-gar sina drömmar - att man inte tar det jobb somarbetsförmedlingen i första hand rekommenderar utandet man vill, så att man faktiskt hittar möjligheter attbli det som man drömmer om. I finns Dröm-marnas hus, där man jobbar med kultur, teater ochestetisk verksamhet. Det är en verksamhet som harkommit underifrån och visat så goda resultat att Ung-domsstyrelsen vill ge ett stöd för att utveckla den nationell stödjepunkt och sprida sina idéer tillandra kommuner och ungdomsorganisationer som harsådana intressen. Man har Urkraft i och ettinternationellt arbete i . Det finns många så-dana exempel.Vi ska inte ha någon pseudodebatt som handlarom att bidragen styr uppifrån. Jag tycker att vi skatala om det som vi är överens om, nämligen att ungaska kunna ha makt över sina egna liv. Vi ska uppfyllade mål som finns i den nationella ungdomspolitiken:Man ska ha makt och inflytande i samhället och möj-lighet att påverka.När det gäller ungas möjlighet att påverka i deformella organen är det vi politiker på olika nivåersom beslutar vilka som ska vara representanter ikommittéer, styrelser och myndigheter. Då har vi ettgemensamt uppdrag att se till att det inte är 6-7 %som är utan att våra myndigheter, styrel-ser och andra beslutande organ faktiskt speglar be-folkningen sådan den ser ut.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tycker att den här diskussionenutvecklas åt ett intressant håll. Jag kan inte riktigt seatt ministern nu tar tankarna på egenmakt, självstän-dighet och att människor själva ska få bestämma påriktigt allvar. Hela ungdomsministerns senaste anfö-rande gick ut på precis det omvända, det vill säga attungdomar ska bli föremål för olika typer av projekt:Ungdomar ska få bidrag, ungdomar ska få stöd ochungdomar ska bli föremål för politiska allmosor.Vi som politiker måste se till att människor kangripa makten på egen hand. Det är ju det som ung-domspolitiken och politiken i övrigt måste gå ut på -inte att människor ska bli mer beroende av bidrag,stöd och politiska regler och bestämmelser. Det måstehandla om det som är precis tvärtom.Därför ser jag inte i inlägg hurdetta ska gå till. Hon har en väldigt stor tilltro till attUngdomsstyrelsen kan lösa de flesta problem somfinns.Jag skulle vilja se ett antal andra konkreta förslagfrån ungdomsministern som innebär att regeringengör en insats i form av att konkret släppa ifrån sigmakten på den lokala nivån eller på andra nivåer tillunga människor att själva bestämma över sina liv.Vi hamnar ofta i diskussioner där politiker villvidta olika åtgärder för att de hamnar i panik och intevet vad de ska göra. Då gör man ofta pseudoprojektsom lokala ungdomsparlament. Man säger: Vi vågarinte släppa in ungdomar i den vanliga politiken, så nikan ha ett litet ungdomsforum där ni inte får fattanågra beslut och där ni inte får ha något inflytande,men där ni kan sitta och diskutera beslut.Det är viktigt att släppa in ungdomar i de politiskaforum där besluten fattas. Våga nu vara lite radikal,ungdomsministern, och kom med lite konkreta för-slag i egenmaktsperspektivet.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte helt enkelt att vara TobiasKrantz till lags. I ena sekunden ska nämligen politi-kerna inte bestämma, och i nästa sekund ska jag gärnastå här och tala om hur detta ändå ska gå till.Det finns några exempel som jag nämnde tidigare,nämligen lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Dettycker jag är ett ypperligt exempel. Under tid i fick eleverna inte den möjlig-heten eftersom man tyckte att det inte är eleverna somvet bäst utan att det är lärarna och politikerna som skastyra skolorna och inte eleverna. Där tycker jag att vihar ett gott exempel på vad man kan göra.När jag ger exempel på vad Ungdomsstyrelsenoch ungdomsorganisationerna gör är det för att försö-ka beskriva hur mycket det är som faktiskt händer pådet ungdomspolitiska området när man verkligentittar efter.Jag funderar på vad det finns för möjligheter förunga att förverkliga sina drömmar, att göra det somde själva vill, om det inte finns någon typ av projekt-stöd, någon typ av ekonomiskt bistånd som man kanfå för att förverkliga sina drömmar, för att starta dendär föreningen för att få fler tjejer intresserade avteknisk verksamhet eller för att dra i gång en roll-spelsorganisation. Det är klart att det behöver finnasnågon typ av ekonomiskt stöd. Jag tycker att det vorekonstigt om det inte fanns. Frågan är hur styrt ochvillkorat det är och hur mycket man själv kan formaverksamheten.Jag kommer inte att återkomma med något förslagsom handlar om att ungdomar ska ha möjlighet attklippa sina egna fotbollsplaner. Jag tycker att det ärett lågt sätt att beskriva ungdomars egenmakt ochmöjlighet att påverka. Men jag fortsätter gärna endiskussion framför allt med lokala kommunpolitikersom har möjlighet att ge unga förutsättningar att på-verka sin skola, sin vardag och sina föreningar därman är aktiv och engagerad, sin bostad, sitt bostads-område och den omgivning där man bor.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /03:UU9, UU7,UU11 och betänkande 2002/03:SfU912 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2002/03:117 Ett samhälle med giftfria och resurssnålakretslopp13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 30 april2002/03:831 av () till utrikesministerAnna LindhSituationen i Zimbabwe2002/03:832 av () till utrikesministerAnna LindhTaiwan och hälsoarbetet i WHO2002/03:833 av () till utrikesminister utveckling i Kongo-BrazzavilleSvaren redovisas i bilaga som fogats till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 6 maj.14 § Kammaren åtskildes kl. 14.23.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 9 § anf. 48 ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.