prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — 13 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 45 m, 1 fp, 25 vFör res. 1: 42 fp, 28 kd, 19 c, 14 mpAvstod: 3 mFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 3 (Landstingen)1. utskottet2. 3 (m)Votering:259 för utskottet45 för res. 34 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 m, 42 fp, 28 kd, 25 v, 18 c,13 mpFör res. 3: 45 mAvstod: 2 m, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 3 mpPunkterna 2 och 4Kammaren biföll utskottets förslag.12 § betänkande 2002/03:KU24Normgivning.Anf. 163 ():Fru talman! I kammaren kvarvarande ledamöter!Jag ska kort säga några ord om mo-tion om inkorporering i svensk rätt av vissa männi-skorättskonventioner inom ramen för FN. De kon-ventioner som vi här avser är konventionen om med-borgerliga och politiska rättigheter, konventionen omavskaffande av alla former av rasdiskriminering,konventionen om avskaffande av all slags diskrimine-ring av kvinnor, konventionen mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning och konventionen om barnets rättigheter.När stater ansluter sig till internationella konven-tioner kan dessa konventioner bli gällande lag på iprincip två sätt. Den ena modellen innebär att så fortstaten i fråga har ratificerat konventionen blir dengällande rätt automatiskt. Nationella domstolar har dåatt döma på grundval av konventionen själv.Den andra modellen, som i regel tilläm-par, innebär att konventionens förpliktelser ska trans-formeras till nationell lag innan dessa kan tillämpasav de nationella domstolarna. Konventionen har fort-farande ändå en viss rättsverkan i det att den fyller utdär det saknas nationell lagstiftning. Men i övrigt gårnationell lagstiftning före konventionstexten. Det äralltså den modell som traditionellt tillämpar,även om det finns undantag.Det undantag som finns gäller Europakonventio-nen om mänskliga rättigheter - en konvention somhar en helt speciell ställning, en mycket central ställ-ning, när det gäller mänskliga rättigheter. Vidarehandlar det om en ganska omfattande diskussion -beslutade sig för att inte använda transfor-meringsmodellen utan att inkorporera den direkt isvensk lagstiftning.När vi i nu föreslår att ytterligareett antal centrala konventioner om mänskliga rättig-heter ska just inkorporeras är detta inte ett uttryck föratt vi anser att ska frångå grundmodellen närdet gäller sådana här saker. Det är nog fortfaranderiktigt, menar vi, att ha den så kallade transforma-tionsmodellen, det dualistiska rättssystemet. Men påförekommen anledning känner vi oss nödsakade atthär yrka på att dessa konventioner ändå ska inkorpo-reras.Det har nämligen visat sig att på ett antalpunkter kritiserats från FN-håll dels för att inte på ettfullgott sätt ha implementerat konventionerna i denegna lagstiftningen, dels för tillämpningen i enskildafall. Det handlar då framför allt om utvisningsärendendär man menar att agerande, om utvisning-arna hade verkställts, skulle ha inneburit ett brott motden konvention som förhindrar att vi utvisar männi-skor som riskerar till exempel tortyr.Vi menar att detta har skett så ochatt kritiken har varit så omfattande att det krävs ytter-ligare juridiska åtgärder. Den juridiska åtgärd som vihär föreslår är alltså helt enkelt en inkorporering avdessa konventioner om mänskliga rättigheter i svenskrätt så att svensk domstol direkt kan tillämpa dem.Regeringen har i sin skrivelse kommenterat dettaoch sagt att man tar mycket allvarligt på den kritiksom har riktats mot och att man alltid efterle-ver till exempel domar och sådanasaker. Möjligtvis finns det utrymme för viss diskus-sion vad gäller vad som egentligen är rätt och riktigt isammanhanget. Givetvis är det bra att den svenskaregeringen klart uttalar sig på detta sätt men vi menaratt detta inte är tillräckligt. Den historiska erfarenhe-ten är sådan att vi här ändå känner oss föranledda attyrka på ett tillkännagivande om att dessa konventio-ner ska inkorporeras i svensk lagstiftning.Anf. 164 ():Fru talman! När zulufolket från i hälsar varandra säger man justSaku bona - jag ser dig, som det kan översättas till.Den man hälsat på svarar Sikhona - jag är här. Bud-skapet är mycket tydligt: Ser du mig inte, existerarjag heller inte för dig. Det budskapet kan lära oss iSverige oändligt mycket, framför allt om hur vi be-möter och behandlar barn. bona - jag ser dig.Fru talman! Att se barnen i den politiska proces-sen har länge var en av paradfrågor. Imånga kommuner och på flera nivåer inom den statli-ga sfären har vi tvingat fram barn- och ungdomsper-spektiv och barnkonsekvensanalyser i beslutsfattan-det. Det är bra och något som vi är mycket stolta övermen det är inte tillräckligt.Fortfarande byggs i detta land skolor där de somär förpliktade att gå dit - barnen - knappt kan öppnade tunga dörrarna eller nå upp till disken där matenserveras. , och detta är särskilt viktigt nunär vi går in i med en svårare ekonomi, sker detnedskärningar utan någon som helst tanke på vilkakostnader vi ådrar oss genom att barnen, som sedanblir vuxna och som blivit drabbade av nedskärningar-na, växer upp otrygga och osäkra. blun-dar politiken i stor utsträckning för de problem somkan finnas i fritids- och idrottsverksamheten vadgäller mobbning och detta med att vissa barn ställsutanför.Därför är vårt krav på barn- och ungdomsper-spektiv och barnkonsekvensanalyser i beslutsfattandetpå alla nivåer i samhället något som är inte bara befo-gat och nyttigt utan också fullständigt nödvändigt.Fru talman! I betänkandetexten pekar man på någ-ra dokument för att ge en bakgrund. Dessa dokumenthar de andra partierna i utskottet tolkat som att detredan görs tillräckligt. Låt mig göra ett försök attpunktera den illusionen.I betänkande Barnets bästa ifrämsta rummet konstateras att svensklagstiftning och praxis i huvudsak överensstämmermed bestämmelser och intentio-ner. I och för sig delar jag inte fullt ut kommitténsslutsats. Men även om man gör det, ger detta ingengaranti för att barnperspektivet och konsekvensernaför barn vägs in i framtida, och även nuvarande, be-slutsfattande. Dessutom konstaterar de facto kom-mittén att det är angeläget att bestämmelserna verkli-gen tillämpas och att konventionen genomförs på allanivåer. Då är det barnkonsekvensanalyser, i enlighetmed Miljöparties yrkande, som är påkallat.Den nationella strategin för förverkligandet avFN:s barnkonvention i uttalar att det i Re-geringskansliet ska göras barnkonsekvensanalyser vidbeslut som rör barn och att kommuner och landstingbör införa någon form av system för att följa hurbarnets bästa förverkligas. Men de missför-hållanden som jag har redovisat visar med allönskvärd tydlighet att dessa skrivningar uppenbarli-gen inte är tillräckliga och att vi borde begära attregeringen återkommer med förslag till krav ombarnkonsekvensanalyser på alla nivåer.I demokratipropositionen och i regeringens skri-velse Barnpolitiken - arbetet med strategin för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättighetertalar man också på olika sätt om bra och behjärtan-svärda försök att uppmuntra barns och ungdomarsengagemang, att lägga tyngd vid att utveckla metoderför att försäkra ett demokratiskt medvetande blandbarn och unga samt att bryta det utanförskap sommånga barn och unga känner. Inget av detta motsägerdock de krav som förs fram från oss i reservation 1om barn- och ungdomsperspektiv och om barnkonse-kvensanalyser.För tids vinnande avstår jag från att yrka bifall tillreservationen. I stället lämnar jag den som en påmin-nelse till eftervärlden och, i mycket högre grad, tillregeringen.Fru talman! I betänkandet behandlas också enmotion av socialdemokraterna ochMaria om klassperspektiv i utrednings- ochberedningsprocessen. Då regeringen har för vana attredovisa fördelningspolitiska analyser i budgetpropo-sitionen väljer vi att inte agera med anledning avmotionen men det innebär på intet sätt att inte klass-perspektivet borde tydliggöras i många utredningaroch beredningar.Slutligen, fru talman: I betänkandet finns också enreservation av . I re-servationen föreslås att ett antal konventioner inkor-poreras i svensk rätt. Vi delar bedöm-ning att dessa konventioner inte har följts till fullo,vilket är en bedömning som de i sin tur har fått viaFN som har påpekat att inte harföljt dessa konventioner.Vi är dock tveksamma till förfarandet att inkorpo-rera sådana lagar i svensk rätt. I stället ligger det frånoss ett stort antal motioner inom bland annat detflyktingpolitiska området. Om de bifölls skulle såda-na missförhållanden som FN har pekat på inte längreuppstå.Anf. 165 () replik:Fru talman! Först ska jag använda den här repli-ken till att yrka bifall till reservation,reservation 2, som jag glömde att yrka bifall till tidi-gare.De ambitioner som uttrycks i den miljöpartistiskamotionen och reservationen om barnperspektiv ochkonsekvensanalyser delar självfallet Vänsterpartietoch, tror jag, en mycket stor del av kammarens leda-möter. Här är det ett litet problem. När partier läggermotioner som, kan man tycka, innebär att slå in öpp-na dörrar och som de övriga partierna därför inte ärberedda att ställa sig bakom ger det intrycket av motsätter sig det som framförs i motionen. Så ärsjälvfallet inte fallet den här gången.Vad gäller klassanalyser delar jag det som Gustavsade om detta. Jag vill påpeka att resonemanget attklassperspektivet delvis är tillgodosett genom att mangör fördelningspolitiska analyser egentligen är felak-tigt. Klassperspektiv är någonting annat än ett fördel-ningspolitiskt perspektiv.Anf. 166 ()replik:Fru talman! Jag vill säga: Varsågod - detta för attjag beredde möjlighet för att yrkabifall till sin reservation.Det finns en avgörande skillnad mellan oss och deandra partierna i förhållande till barnkonsekvensana-lyser. Det är att vi vill begära av regeringen att läggafram förslag till lagstiftning som kräver barnkonse-kvensanalyser vid beslutsfattande på samtliga nivåer.De andra partierna i utskottet vill inte det. Det är därden avgörande skillnaden ligger.Sedan kan man tycka att det här kravet är tillgo-dosett. Jag tycker inte det. De missförhållanden somjag tog upp var klara bevis på att det inte är så.Slutligen vad gäller klassperspektivet är jag, pre-cis som , medveten om att klassper-spektivet och fördelningspolitiska effekter är olikasaker. Men jag tycker dock att de fördelningspolitiskaanalyserna i budgetpropositionen till viss del täckerupp de önskemål som motionärerna för fram i motio-nen.Anf. 167 () replik:Fru talman! Med anledning av det sista: Vi stårinte heller bakom den motionen. Vi yrkar inte bifalltill den, men det med kanske lite andra argument.Jag tycker självfallet att det är viktigt att man harbåde ett könsperspektiv och ett klassperspektiv närman bedriver politik över huvud taget. Däremot är jagkanske lite tveksam till att man i alltför hög grad skadetaljreglera vilka olika perspektiv som ska anläggasi olika sammanhang, och därav inte något yrkandeom bifall från sida till denna motion.Anf. 168 ()replik:Fru talman! Det blir lite spännande när och jag har ett replikskifte om en motion somegentligen kanske bara vi gillar i utskottet men sominte heller vi har yrkat bifall till. Jag delar de syn-punkter som förde fram.Jag vill göra det klart för kammarens övriga le-damöter att så länge vänsterpartister och miljöpartis-ter finns med i utredningssfären finns det ingen riskatt köns- eller klassperspektivet glöms bort.Anf. 169 ():Fru talman! Det var det sista som i sin replik som var något av nyckeln i hur de-mokratin faktiskt fungerar.Betänkandet har rubriken . Det låterinte så där alldeles upphetsande, men det är ett oer-hört spännande material, inte i första hand det somstår i betänkandet eller i de motioner som har gettupphov till betänkandet utan de principiella frågorsom vi diskuterar. Jag vill inte på något sätt påstå attlagstiftning inte rätt. Det är naturligtvis så en rättsstatsköts och hanteras. Men att tro att det enbart är lag-stiftning som löser problem är att göra saken för lättför sig. Därför tycker jag betänkandet skulle kunna geoss en anledning att föra ett ganska rejält och inträng-ande resonemang, inte nödvändigtvis så långt mendock, om hur vi ska förhålla oss i de här frågorna.Vad gäller reservation som tar siktepå barnperspektivet är det naturligtvis upp till var ochen som politiker på de olika nivåerna att både hanteraoch väga de olika perspektiven. Att tro att lagstiftningi riksdag skulle lösa problemen här och iregioner, landsting och kommuner är att gå fel. Dess-utom är det intressant att i vissa frågorverkligen står på barrikaderna för att hävda det kom-munala självstyret men på ett antal frågor är redo attgå ganska långt i den nationella lagstiftningen för attstyra över till exempel kommunerna. Jag tycker attden debatten är ganska komplicerad. De grund-läggande attitydfrågor som det här materialet rymmerkan inte, i varje fall inte enbart, hanteras som en lag-stiftningsfråga - hur vällovligt det än är. Detsammagäller reservation om de internatio-nella konventionerna. Jag tycker att de exempel somvi har med den europeiska konventionen om mänsk-liga rättigheter visar hur pass komplicerat det här är.Det kan vara sådana tekniska frågor som att vi fortfa-rande i formell mening lever med en översättning från1950-talet och den senare översättningen inte har fåttfullt genomslag. Det visar en del av problemet. Menett större problem är ju - och det rör egentligen heladen europeiska gemenskapen med samarbetet inomunionen - att vi ganska fritt hamnar i ett system somblandar olika rättstraditioner, det vill säga att de bästaintentioner och avsikter i olika system till och medkan bli problematiska ur lagstiftningssynpunkt. Där-för är jag lite förvånad över att tyckeratt detta är den självklara metoden för att uppnå devällovliga syften som det handlar om, att fullfölja enratificering av en internationell konvention. Därförtycker jag att det resonemang som förs, ibland medhänvisning till processer som faktiskt pågår i en delandra av de frågor som betänkandet behandlar, ärrimligt och rätt.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet som det här föreligger och avslag på reserva-tionerna.Anf. 170 ()replik:Fru talman! Jag delar till stora delar det resone-mang som för fram om att de flestapolitiska områden givetvis ska täckas in genom att detfinns partier som slåss för dem. Problemet när detgäller barn är att det däremot finns väldigt få, avnaturliga skäl, barn engagerade i den politiska proces-sen - kanske inbjuder jag här till en intressant replik-växling. Det gör att vi tror att det lilla ingreppet i detkommunala självstyret blir befogat. Det finns ingabarn som sitter i kommunfullmäktige runtom i landet.Det finns väldigt få unga i olika nämnder, styrelseroch så vidare i den kommunala, landstingskommu-nala och statliga sfären. Därför tror vi att en lagstift-ning som kräver barnkonsekvensanalyser på allanivåer skulle vara bra, ja, nödvändig.Anf. 171 ()replik:Fru talman! Det där är ett ganska komplicerat re-sonemang. Finns det inte företrädare för olika grupper- det må vara barn, kön eller vad ni nu talar om - dåmåste vi lagstifta om det. Jag tror att det är ett alldelesfelaktigt perspektiv.Jag håller med om att barnperspektivet är oerhörtviktigt och grundläggande. Men det är inte säkert attdet är barnen som bäst försvarar barnperspektivet.Det kanske jag gör som förälder eller som farfar. Menperspektivet är viktigt och avgörande.Med det här sättet att resonera - att vi binder medlagstiftning såväl oss själva som alla andra politiskanivåer, hur vällovligt syftet än är - kan det bästa blidet godas fiende, eller om det är tvärtom. Vi tror attvi nu har löst problemen när det i själva verket hand-lar om att ständigt bearbeta, bibehålla och vidmakt-hålla de attityder och perspektiv som är viktiga.Anf. 172 ()replik:Fru talman! Jag tror att med-vetet missförstår det som jag säger. Nej, det här äringen generell princip där man ska plocka bort någraom vi inte får in tillräckligt många personer medutländsk bakgrund. Vi måste ha konsekvensanalyserför det. Om vi inte får in tillräckligt många kvinnorska vi ha konskevensanalyser för det. Det är ett gene-rellt problem som partierna måste ta tag i. Men avnaturliga skäl har vi ingen valbarhet för barn i det härlandet, och ska så inte heller ha, anser vi. Det gör attvi måste ta ett annat grepp om den frågan, och detgrepp som vi vill ta är att man inför tvingande konse-kvensanalyser.Under hela vårt partis levnad har vi kämpat för attfå in barnanalyser, för att man ska lyssna till barnensröst och för att man ska företräda barn vid olika be-slut på olika nivåer. Men vi har ofta misslyckats där-för att de konsekvenser som vi vill ta fram inte ärtillräckligt utredda. vill vi faktiskt ha en tvingandelagstiftning därför att vi tror att det behövs en sådan,och genom de exempel som jag har tagit upp ser manatt det behövs. Nedskärningar drabbar barn utan attnågon tänker på framtida kostnader eller hur de drab-bar. Man bygger hus som ska vara anpassade för barnmen som absolut inte är det därför att barnen inte ärmed i processen.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Jag ställer gärna upp i kampen omvilket parti som har varit mest nyttigt för barnen.Möjligen är det orättvist med tanke på Miljöpartietskorta levnad, men det racet vinner vi socialdemokra-ter lätt.Anf. 174 () replik:Fru talman! uttryckte sin för-våning över att ser inkorporering somden självklara metoden att komma till rätta med deproblem som vi tar upp. Den förvåningen skulle havarit väl motiverad om jag hade uttryckt något sådantfrån talarstolen. Men anser inte attinkorporeringsmetoden ska vara den allenarådande.Tvärtom ska den rättstradition som vi har haftvara utgångspunkten. Men i dessa fall har vi på före-kommen anledning hamnat på den ståndpunkten attinkorporering bör göras.Inkorporeringsmetoden är icke på något sättokomplicerad, har helt rätt i det.Men inte heller transformationsmetoden är okompli-cerad. Den innebär till exempel att det är svårt att fåöverblick över all den lagstiftning som kan behövaändras eller kompletteras, vilket kan skapa luckor ilagstiftningen. Det har hänt och det har kritiserats.Därför har vi i dessa fall på förekommen anled-ning stannat för att förorda inkorporeringsmetoden.Anf. 175 ()replik:Fru talman! Då får jag be att klar-gör vad meningen i reservationen betyder. Det står:Endast genom denna metod får konventionerna fulltgenomslag i svensk rättstillämpning.Det låter som det där trollspöet som man pekar påkonventionen med och som gör att problemet med deluckor som ser därmed skulle varalöst. Exemplet från den europeiska konventionen ommänskliga rättigheter visar just att det med enbristande analys av hur olika rättssystem möts inomramen för ett och samma rättstillämpningsområde,som det blir fråga om i vårt fall, inte är speciellt en-kelt. Därför tycker jag att det är märkligt att Vänster-partiet skriver "endast genom denna metod".Anf. 176 () replik:Fru talman! Det är lätt att här i kammaren vinnaåtskilliga debattpoäng på att plocka fram den ena ellerandra formuleringen i en reservation eller i en mo-tion. Jag tror inte att det är det bästa sättet att föra endiskussion på.Just den meningen kan naturligtvis tolkas såsträngt som gör när han menar attden går alltför långt. Men vad som här avses är intenågot generellt uttalande om hur konventioner skagöras om till lag, utan meningen syftar på just dekonventioner som vi tar upp i vår motion.I det här fallet krävs det en inkorporering för att viska komma till rätta med de problem som vi har settoch för att man ska kunna täppa till de luckor somhittills har funnits i lagstiftningen.Anf. 177 ()replik:Fru talman! Det var inte alls min mening att över-driva en formulering, även om jag tycker att man kanställa vissa rimliga krav på att man menar det somman skriver.Problemet är snarare att inte rik-tigt ger sig in i samtalet om de problem som uppstårnär man blandar olika rättstraditioner.Den här frågan är inte ny, och detta är inte hellersista gången som vi debatterar den. Men jag tror attdet är angeläget att vi är medvetna om problemen.Det finns ingen magisk lösning på dessa problem. Jaglutar snarare åt att vi måste vara redo att skriva lagarsom motsvarar de konventioner som vi ansluter osstill hellre än att anta en konventionstext som lag.Anf. 178 SKÅNBERG (kd):Fru talman! inledde sitt anfö-rande på ett väldigt intressant sätt. Han talade om attdet betänkande som vi nu behandlar har rubrikenNormgivning. Vi ska ju debattera normgivning i eneller annan mening. Men den mest intressanta norm-givning är ju den som gör att man inom sig har medsig en god etik och ett gott uppförande mot andramänniskor - en inre kompass, om man så vill.Jag tänker illustrera det behovet genom att nämnaatt i en lag om kungörandet av lagar ochandra författningar stadgas det att alla författningarsom har beslutats av , regeringen eller av enmyndighet på regeringens eller uppdragska kungöras, och att det ska ske genom Svensk för-fattningssamling.Fru talman! När jag gick förbi en bokhylla utanförplenisalen tänkte jag att jag skulle tamed mig en årgång av Svensk författningssamling.Det är stadiga, svarta böcker och varje bok är störreän en ordinär familjebibel. Men jag insåg att jag inteens skulle kunna ta med mig en årgång hit utan riskför att snubbla, och det hade ju inte varit något ut-märkt sätt att fortsätta den här debatten på. Jag sägerbara att det handlar om hyllmeter, och man kan lättfylla rum med - det finnssådan rum här i Riksdagshuset.I vårt rättsinformationssystem ingår också till ex-empel information om olika förarbeten till lagarnaliksom vägledande avgöranden av domstolar ochmyndigheter. Om jag inte missminner mig var detSeneca eller någon annan som sade att däretiken - eller möjligen moralen - är låg är lagarnamånga. I så fall står det inte väl till med oss om detbehövs hyllmeter för att rymma , vilket är en hel del.Till saken: Två av mina partikamrater har motionerat justdärför att normgivningen, informationssystemet närdet gäller våra lagar och förordningar är mycket svår-överskådligt. Det går inte att komma med den gylleneregeln om att allt vad ni vill att människorna ska göramot er, det ska ni göra mot dem, utan här krävs detadvokatexpertis för att ens kunna överblicka dennaenorma textmassa.Ragnwi Marcelind har motionerat om ett förenklaträttsinformationssystem i sin motion K221 där honyrkar att det förenklade systemet ska göra det möjligtatt få en överblick över ett visst område, vare sigregleringen finns i lagar, förordningar, myndighetsfö-reskrifter eller kommunala författningar. Vidare yrkasdet i motionen att det ska fastställa vilka kvalitetskravför rättsinformation som ska vara uppfyllda.Ofta är också ansvarsförhållandena oklara, ochman måste - som jag nämnde - i det närmaste varaadvokat för att kunna följa bemyndigandekedjorna.Jag, och menaratt ansvarsförhållandena måste bli tydliga. Det kaninte vara rimligt att utsätta en enskild medborgareeller en som driver ett företag för att på egen handutan advokathjälp gå vilse i den här djungeln.Ingvar har i motion K371 motioneratom att kommunala författningar ska tydliggöras ochbli överskådliga. Han yrkar därför på kommunalaförfattningssamlingar som skulle göra det möjligt förmedborgarna att granska den rättsliga grunden förolika beslut i kommunerna.Konstitutionsutskottet avstyrker dessa båda mo-tioner, och därmed skulle ju vi kristdemokrater reser-vera oss mot detta avstyrkande, men det gör vi inte.Det beror på utskottets motivering för avstyrkandet.På Statskontoret pågår det nämligen en planering ochutveckling av rättsinformationssystemet. Vi menar attdet skulle vara kontraproduktivt och rentav menings-löst att nu reservera oss. I stället säger vi att detta ärangeläget och att vi tänker återkomma i frågan ifallingenting snart händer som underlättar överskådlig-heten när det gäller denna del av normgivningen.Överläggningen var härmed avslutad.