prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Jag har lyssnat noga till MargaretaSandgrens replikskifte. Hon säger bland annat: Vi ärlika angelägna som vem som helst annars i den härkammaren, när det gäller de frågeställningar somaktualiseras bland annat i motion.Då blir min enkla fråga till henne: Varför ger inteutskottsmajoriteten detta till känna för regeringen? Ärman lika angelägen som alla andra så ska väl detta iså fall uttryckas? Det är ju nu vi har tillfället att göradetta.Det är förvisso på det sättet som : De här frågorna har man ställt ut löftenom år . De är viktiga frågor som kräver ome-delbara ställningstaganden.Jag kan närmast likna detta vid att när frågan omöverskottsinformation inte regleras i lagen överlåterden lagstiftande församlingen till domstolarna attstifta lagen. Det blir deras sak, de i Lagrådet som1999 beställde en reglering av överskottsinformation.Det blir de som egentligen får överta upp-gifter.Jag har en annan fråga också till , och den gäller relationen mellan avslag ochbifall när man söker tillstånd för teleavlyssning, tele-övervakning med mera i domstolarna. Under 2001bifölls av alla ansökningar, och för knappt2 %, följaktligen, blev det avslag. Min fråga till är: Hur reagerar hon på detta förhål-lande när det gäller balansen mellan avslag och bi-fall?Anf. 92 ()replik:Herr talman! Vi kan ju naturligtvis vara angelägnaom att vi får de här kraven tillgodosedda, men när viser att regeringen ändå har tillsatt en utredare, att detkommer en proposition och att man har aviseratatt det kommer en förändring när det gäller redovis-ningen så tycker jag att det lite grann är att slå inöppna dörrar. Är någonting på gång så brukar vi ock-så behandla yrkanden på det sättet.Jag skulle också kunna säga att harhaft krav på redovisning i ett annat sammanhang,men man har ju inte sagt särskilt mycket om offentli-ga ombud - inte i de här sammanhangen, inte närregeringen har gjort den här redovisningen årligen.Jag har gått tillbaka och tittat. Det finns inte en mo-tion, en reservation eller något uttalande över huvudtaget i det här sammanhanget, när det gäller den skri-velse som regeringen gör, från Folkpartiet.Vi är angelägna om detta, och vi ska naturligtvisgöra vad vi kan för att skynda på. Men ärdet alltså viktiga frågor som det måste få ta tid attutreda. När det gäller offentliga ombud är som sagtvar redan en proposition på gång.Jag har ingen uppfattning om relationen mellanavslag och bifall till de här tillstånden. Det får jag i såfall återkomma till vid något senare tillfälle.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag tycker kanske inte att det är sårelevant att skärskåda historien och diskutera vadman har tyckt och inte tyckt . Det som ärväsentligt är att det nu finns ett antal problem, och deproblemen pockar på sina lösningar.Margareta säger att om man skulle gåmotionärerna till mötes skulle man riskera att slå inöppna dörrar, men någon sådan risk, MargaretaSandgren, finns inte förrän den dagen då regeringenverkligen har gjort någonting, och vi är tyvärr inteännu där.Anf. 94 ()replik:Herr talman! Man kan ju skärskåda historien i oli-ka sammanhang. Jag kan erinra mig att gjorde det också. Det är väl viktigt att man gördet och tittar tillbaka: Vad är det som har hänt? Vadhar man gjort? Vad har regeringen lovat? Vilka kravhar man ställt från olika partier, eller har man inteställt dem? Jo, det är nog bra att man skärskådar hi-storien.Som sagt var är detta ett problem som pockar påsin lösning, men vad jag säger är ju att regeringen hartagit de initiativ som ni efterlyser i era reservationeroch er motion.Anf. 95 () replik:Herr talman! sade i någotsammanhang att det var viktigt att inte gå för fortfram. är hastigheten inte det mest påtagliga i debitar som vi diskuterar, utan det är tvärtom: Det går juså sanslöst långsamt! De dörrar som påstås slåsupp fastän de redan är öppna är ju inte öppna. Det ärdem vi vill öppna så att domstolarna vet hur de skahantera till exempel överskottsinformationen. Det skainte vara föremål för gissningar så att praxis blir olikai och , som fallet har varit ganskanyligen.Jag skulle vilja ställa två frågor till MargaretaSandgren. I väntan på att redovisningen nu kommeratt ha en annan utformning, så att man begriper den,skulle jag vilja veta: Vad betyder det när det står attavlyssningen hade betydelse för förundersökningen i42 % av fallen, det vill säga en mindre procentandelän och ännu mindre jämfört med ? Vadbetyder det, och vad har det lett till? Har det lett tillåtal eller fällande domar, och hur många? Det skullejag vilja veta. Jag vill gärna också få ett svar på när vifår ett förslag om lagreglering av överskottsinforma-tion. Det är viktigt. Domstolarna skriker efter vägled-ning där.Anf. 96 ()replik:Herr talman! Det är naturligtvis angeläget att vi såsnart som möjligt får en lagreglering på området. Detsom beskrivs här och det som jag har talat om är attdet sitter en utredare som kommer att lägga fram ettförslag här eller mars månad. Det skanaturligtvis beredas i departementet.Men som sade i sitt anförande här ärdet väldigt många frågor som man ska ta ställning till.Överskottsinformationen, får den användas? Får deninte användas? Får den användas i vissa fall? Det ärnaturligtvis komplexa frågor som måste få ta sin tidatt genomlysas innan man lägger fram ett förslag såatt det blir ett bra förslag som har att taställning till. Sedan ska vi naturligtvis jobba för attdet går så fort som möjligt, men jag kan inte svara påexakt när detta kommer.Jag vet lika lite som . Jag har läst re-dovisningen. Jag har inte någon mer information ombetydelsen - om det har haft betydelse för fallet ellerinte och om det har lett till åtal. Hade jag haft svarethade jag naturligtvis gett det, men det har jag inte.Anf. 97 ():Herr talman! Jag vill inleda med att jag tycker attdet är oerhört glädjande att vi har den här debatten ikammaren om just det här ärendet, hemlig telefonav-lyssning med mera som är en skrivelse från regering-en där man redovisar hur ofta det har använts underde och andra tvångsmedel.Anledningen, herr talman, till att jag är glad är attVänsterpartiet under en otrolig mängd av år, sedanjag kom in 1994, har skrivit motioner, kritiserat hurstatistiken har sett ut och kritiserat just att det intefinns någon insyn i domstolarna när man ger tillstånd.Man har sett att det är en väldigt hög tillståndspro-cent. Det var som inte fick tillstånd. Det är fak-tiskt en hög siffra, för ofta brukar det vara somfår tillstånd.Vi har fört denna debatt och påpekat dehär bristerna. har också under ett par årskrivit motioner. Vi har haft gemensamma reserva-tioner i utskottet. Tyvärr har det varit tyst från deövriga partierna.Det är glädjande att regeringen nu äntligen harlyssnat. har man faktiskt lagt in direktiv så attunderlaget från både Riksåklagaren och Rikspolissty-relsen ska förbättras och i hela tillståndsprocessen.Det finns oerhört många brister i lagstiftningen.Jag kan garantera, både personligen och på Väns-terpartiets vägnar, att jag inte tänker låta den härfrågan dras i långbänk. Det här är viktiga steg sommåste tas. Jag är helt övertygad om att den redovis-ning vi får kommer att vara väsentligt mycketbättre jämfört med i dag.När det gäller frågan om offentliga ombud har vifaktiskt inte haft någon debatt alls. Man ska varamedveten om att frågan om offentliga ombud och omöverskottsinformation kom fram i samband med dentilltänkta propositionen om buggning. Man skulleinföra ett nytt tvångsmedel. Det finns all anledning attgöra en utredning om överskottsinformation. När mantittade på frågan om överskottsinformation i utred-ningen om buggning var det i ett helt annat samman-hang, egentligen inte utifrån de tvångsmedel somanvänds . Vi från tycker att det äroerhört viktigt att utredningen nu inte tar lång tidinnan man ska lagreglera.Det finns också en mängd andra frågor somVänsterpartiet driver i andra sammanhang, som harbäring på den här frågan. Jag kan nu uppenbarligenhoppas på stöd från flera partier, bland annat Folk-partiet. har motionerat om att den somhar varit utsatt för hemlig teleavlyssning ska under-rättas när den är avslutad, för att man ska kunna förasaken i process. Så är det i . Det är då denenskilda individen som har varit utsatt kan driva ska-deståndsanspråk gentemot staten, om man inte harföljt lagstiftningen och inte haft tillräckligt bra un-derlag.Det brukar hävdas att man inte kan göra så, för detskulle skada brottsbekämpningen. Även om man haravslutat avlyssningen kan den avlyssnade ändå varamisstänkt. Men så är det i alla andra fall - vi kanaldrig få några hundraprocentiga garantier. Vi iVänsterpartiet tror att det vore ett sätt att stärka rätts-säkerheten i de här frågorna och inte bara få en för-bättrad statistik om hur avlyssningen används.En annan viktig fråga som tog uppär den om den stora integritetsutredningen. Där har vifrån också varit kritiska mot att det hartagit . Sedan beslutet i om att enutredning med ett bredare integritetsperspektiv skulletillsättas har en mängd beslut fattats här i kammarensom har inneburit steg i helt motsatt riktning. Den nyatekniken gör också att utvecklingen går oerhört fort.Jag tror inte att det finns någon i den här kamma-ren, på departementet eller hela Regeringskanslietsom kan säga att man har ett samlat grepp omvilka integritetskänsliga åtgärder vi egentligen utsät-ter medborgarna för. Därför är det oerhört viktigt attutredningen kommer till och att man får ett brett per-spektiv. Varje litet tvångsmedel, varje integritets-kränkning kan säkert motiveras i det enskilda sam-manhanget. Men den totala bilden kanske gör att mankommer att bromsa upp och börja fundera på om detfinns andra vägar att gå.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets förslag. Det står i betänkandet att redovis-ningen ska ha ett delvis annat innehåll; den ska blifördjupad. Det tillsätts nu en utredning när det gälleröverskottsinformationen. Dessutom kommer man tillriksdagen när det gäller frågan omoffentligt ombud.Herr talman! Jag hoppas att de debattörer som harvarit uppe i debatten och som har lyft de viktiga rätts-säkerhetsfrågorna också kan titta på Vänsterpartietsmotioner i andra sammanhang. Då kan vi nog ta ettsteg längre än att bara förbättra statistik.Anf. 98 ():Herr talman! Det är väldigt viktiga frågor som vibehandlar. Det känns värdefullt. Jag som är ny med-lem här i kammaren ser att det harkommit till en viss framgång. Man har äntligen lyftupp frågorna och regeringen kommer med proposi-tioner och förslag till förbättringar för att skyddaindividens integritet.Jag delar också uppfattning att detfinns många frågor kvar att lyfta fram. Precis somAlice säger finns det säkert många punkterdär vi kan enas brett i kammaren, kanske nå en full-ständig enighet om det vill sig, i frågor som gäller attskydda människans integritet. Det är ett viktigt arbeteoch det ska fortsätta.Vi yrkar bifall till utskottets förslag och avslag påreservationerna.Anf. 99 ():Herr talman! Givetvis är det bra att hemlig tele-avlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig ka-meraövervakning kan användas för att vi ska kunnabinda misstänkta för grov brottslighet till brottet. Vihar hört en del kritik mot bristande lagstiftning. Vi fårdå inte glömma bort att det är en god hjälp i kampenmot den grova, ofta organiserade brottsligheten.Det kanske är fullt möjligt att använda ny teknikför att ytterligare ta upp kampen mot brottsligheten.Kanske skulle vi ha hemlig MMS-övervakning iframtiden - vem vet? måste vi vara säkrapå att tvångsmedlen används när det är välmotiveratoch på ett sätt som står i förhållande till det ingrepp iden personliga integriteten som det verkligen är.Liksom skrivit i sin motion med an-ledning av regeringens skrivelse anser jag att redo-visningen måste bli tydligare. Därför är det bra attRikspolisstyrelsens och Riksåklagarens underlag tillregeringen ska förbättras. Jag nöjer mig med det fördet här året, med den skrivning som finns i utskottetsbetänkande. Där betonas också vikten av att innehål-let ska förbättras.Det är givetvis oacceptabelt att det inte finns nå-gon lagreglering för hur överskottsinformationen,alltså det som tillkommer när tvångsmedel används,ska användas. Jag instämmer i den hårda kritik som vihört tidigare i debatten. Lagrådet har också riktatkritik som är befogad.Det skulle dock kännas konstigt att just nu ge re-geringen i uppdrag att återkomma till medett förslag. Vi har hört tidigare att utredning pågår.Man ska lämna redovisning till Justitiedepartementetsenast vid utgången av den här månaden, alltså . Det kanske skulle bli till fickvi höra av , men i alla fall. Det ärfel tillfälle att göra ett sådant påpekande. Vi har ocksåhört justitieministern tidigare uttrycka en vilja attfrågan om överskottsinformation ska hanteras. Därförutgår jag från att det kommer en propositionpå området. Det har vi också hört.Med detta nöjer jag mig för tillfället med den textsom finns i justitieutskottets betänkande och yrkarbifall till utskottets förslag.Anf. 100 ():Fru talman! Det är en mycket grannlaga uppgiftatt göra avvägningen mellan skyddet för den person-liga integriteten och samhällets berättigade intresse avatt beivra brottslighet. Det är därför viktigt med den-na årliga redovisning av hur hemlig telefonavlyssningmed mera tillämpas i praktiken. Det är också viktigtatt vi håller i gång en debatt i dessa känsliga frågor.Jag delar reservanternas uppfattning att redovis-ningen måste göras fylligare och framför allt visa ihur många fall åtgärderna har varit direkt avgörandeför åklagarens beslut att väcka åtal. Även uppgifterifall åtalet lett till fällande dom eller ej är av stortintresse.Det är mycket glädjande att vi nu kan se framemot en proposition om offentliga ombud. Det är ettminimikrav för att vi ska få en balans i bedömningeni domstolarna när tvångsmedel ska användas eller ej.Förhoppningsvis kommer vi också att inom rimlig tidkunna diskutera hur vi ska hantera överskottsinfor-mationen.Den främsta anledningen till att jag begärt ordet idetta ärende är frågan om vi egentligen har en riktigavgränsning. Jag tänker särskilt på om dessa mycketingripande tvångsmedel verkligen ska användas ijakten på ekonomiska brottslingar. Det finns, när detgäller hemlig teleövervakning, några fall som rör sigom misstanke om grovt bokföringsbrott eller grovtskattebrott. Jag anser för min del att dessa tvångsme-del ska vara begränsade till mycket allvarliga brott;då tänker vi säkert alla på mord, människorov, grovtrån, mordbrand och naturligtvis grova narkotikabrott.Men grovt bokföringsbrott och grovt skattebrott harinte den allvarliga digniteten. Därför tycker jag att viska lyfta fram frågan om vi har gjort rätt avgränsning.Jag vet att det i detta ärende inte är fråga om att gåin och ändra lagstiftningen, men det är viktigt attframföra dessa synpunkter. Det är alltså viktigt att vilyfter fram frågorna om vi har satt rätt gräns här. Jaganser personligen att vi kommit för långt när vi går inpå de ekonomiska brotten och att vi bör ändra lag-stiftningen i den delen. Men det får vi ta upp i ettannat sammanhang.Jag vill avslutningsvis bara säga vad jag sade ibörjan, nämligen att det är viktigt att vi för en fortlö-pande debatt. Vi i som arbetar meddessa frågor kommer att noggrant följa dem framöveroch se till att vi får beslut beträffande både offentligaombud och överskottsinformationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )15 § Icke-joniserande strålning m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU7Icke-joniserande strålning m.m.Anf. 101 ():Fru talman! Ja, då var det dags igen för ett betän-kande om icke-joniserande strålning, alltså strålningfrån bland annat mobiltelefoner och basstationer samtforskning kring dessa strålningsförhållanden.Utskottsmajoriteten föreslår att samtliga behand-lade yrkanden avslås. Man hänvisar till att den om-fattande internationella och nationella forskning sompågår inte har påvisat att exponering av högfrekventafält från mobiltelefoner och basstationer skulle genågra negativa hälsoeffekter.I har man påvisat hur proteiner frånblomceller reagerar på strålning. Cellerna krymperefter bestrålningen. Maskar får liknande reaktioner.Från kommer rapporter om att cellers formoch delning förändras vid prov med denna typ avstrålning. Vi har rapporter om albumin- eller protein-läckage samt påverkan av blod-hjärn-barriären. Vidprov på råttor har det visat sig att på ett avstånd av1,8 m påverkas eller öppnar sig blod-hjärn-barriären.Det avståndet motsvarar ett avstånd av 150 m från enbasstation.I används försiktighetsprincipen. Där finnskommuner som ställer krav på minst 150 m avståndmellan basstation och hus. Visst, säger man där,masterna är inte livsfarliga, men vi vill använda för-siktighetsprincipen.Vilken princip har vi i ? Vad jag förstårhar vi inga myndighetskrav på hur man får rikta an-tennerna som smälls upp lite varstans. I ställskrav på att det görs riktiga simuleringar, och man harrätt att få strålningsnivåerna uppmätta i sin fastighet. Isamma land har man även krav på registrering av varantenner och basstationer sätts upp - men inte så iSverige.Var finns kunskapen om var antennerna och bas-stationerna finns om de inte registreras? Vilken möj-lighet finns det för framtida forskare, som vill följaupp strålningseffekterna, att få klarhet i detta om viinte ens registrerar var vi smäller upp basstationernaoch antennerna? Vad kan man dra för slutsatser avdet?I varnar man för eventuella strålningsris-ker för att vara på den säkra sidan, samt ger rekom-mendationer och information om barns användandeav dessa telefoner. Tyska SSI och motsvarande myn-digheter i och avråder barn frånatt använda denna typ av telefoner. Jag vill påstå attosäkerheten bland människor är stor.Uppskattningsvis tar det att utveckla can-cer. Då vill jag påstå att den undersökningstid som vihittills haft är alltför kort för att vi ska kunna säga attdenna strålning, med de nivåer den har, är ofarlig.Därför borde vi använda oss av försiktighetsprinci-pen. Då kan vi inte heller förlita oss på SSI:s uttalan-de att vi har ett "betryggande kunskapsläge" i dennafråga.Fru talman! Slutligen vill jag citera vad StefanFerm skrev i . Detförsta citatet lyder: "Operatörerna visar tydligt sinfrustration över att bygglovsprövningen innefattarmer än en anslutning till vad Statens strålskyddsin-stituts, SSI, kunskap representerar och att den förank-ring man trodde staten stod för inte fanns när frågornahamnade på kommunernas bord. Vanliga människoroch myndigheter ställer sig frågor kring varför denöppna dialogen kring nyttan och riskerna kring ut-byggnaden saknats i till skillnad från i andraländer. "Det andra citatet lyder: "Vem står för framsynt-heten? Den som hävdar det ofarliga med strålningen imöjligheternas trådlösa samhälle eller den som ser entickande hälsobomb med ökning av allergier, canceroch utbrändhet? "Fru talman! Jag yrkar bifall enbart till reserva-tion 3, men står givetvis bakom även vår övriga re-servation.Anf. 102 ():Fru talman! Det finns olika typer av strålning ochde har olika egenskaper. Radiovågor från basstationeroch mobiltelefoner tillhör den typ som kallas icke-joniserande strålning. Denna strålning har ett lågtenergiinnehåll och förmår inte att slå sönder atomeroch molekyler. Det är denna strålning vi behandlar idagens betänkande, som är föranlett av 16 motionerfrån den allmänna motionstiden i höstas.Fru talman! Jag vill redan nu yrka bifall till för-slaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.För cirka ett år sedan behandlade vi samma frå-gor. Även den gången var det många motioner i äm-net. Oron över säkerheten med mobiltelefonanvänd-ning är stor, det visar också den undersökning somSifo gjort på uppdrag av TCO detta år. Merän hälften av de tillfrågade uppger att de känner oroöver riskerna med att tala i mobiltelefonen.Forskning om hur elektromagnetiska fält kan på-verka människor har bedrivits nationellt och interna-tionellt . Nya frågor har dykt upp itakt med nya produkter och den ökande användning-en. Det är angeläget att fortsätta att forska kring ris-kerna med den nya tekniken. Inom WHO bedrivs detså kallade om eventuella hälsoeffek-ter. Det kommer att vara slutfört . WHO lägg-er under hand ut faktablad på sin hemsida.Statens strålskyddsinstitut, , är den myndighetsom har ansvar för att de skadliga effekterna av strål-ningen på människor och miljö i ska vara såsmå som möjligt. I sitt arbete har de inte kun-nat visa några vetenskapliga belägg för att mobiltele-foni inom dagens gränsvärden medför skadlig inver-kan på människors hälsa. Därför finns det intenågot vetenskapligt stöd för att märka mobiltelefonermed varningstext som och Miljöpartietanför i sin första reservation.Miljöpartiet tar i betänkandet också upp att de villse en sänkning av SAR-gränsvärdet i och attvärdena ska publiceras offentligt. De telefoner somsäljs uppfyller de krav vi har kommit överensom inom EU. Kraven är till för att skydda använda-rens eller annan persons hälsa och säkerhet. En delsom mäts är energin som tas upp avkroppen, det så kallade SAR-värdet. Det anges i wattper kilogram kroppsvikt.Liksom för andra varor som rör sig i unionen ärdet angeläget att vi har gemensamma krav. har angivit värdet per kilo sommedelvärde . Mätningen återspeglarde sämsta förhållanden som kan inträffa vid använd-ningen av mobiltelefon när den sänder med störstamöjliga effekt. Det finns ingen anledning att vi i Sve-rige ska ha egna värden.På SSI:s hemsida finns uppgifter om både vadSAR-värde är men också information om värdet på20 mobiltelefonmärken. På denna hemsida kan manäven läsa att SAR-värdet minskar snabbt med ökatavstånd mellan telefonen och dess antenn och huvu-det. Det har även betydelse hur telefonen placerasintill huvudet och hur man håller den med handen.Ökad användning av hörsnäcka med vidhängandemikrofon är alltså att rekommendera.Fru talman! Vad gäller forskning är det oerhörtviktigt med forskning inom detta område och att detsom forskas fram också kommer konsumenter ochproducenter till del. Vi konstaterar också i betänkan-det att vi ska ägna dessa frågor stor uppmärksamhetäven i fortsättningen.Vi har tidigare framhållit att vi inte ska göra utta-landen om enstaka forskningsområden fristående frånbehandlingen av regeringens forskningspropositionäven om de är angelägna. Vi får väl, var och en frånsitt område, bevaka att dessa angelägna frågor upp-märksammas när under nästa riksdagsårbehandlar den framtida forskningspolitiken.Fru talman! Mobiltelefoner underlättar på mångasätt människors vardag. Men vi ska självklart bevakaatt riskerna med telefonerandet och riskerna med denutrustning, etcetera som behövs för att det skafungera blir ordentligt belysta.De många motionsyrkanden som vi har attbehandla understryker vikten av att ävenfortsättningsvis följer dessa frågor. Det föranlederdock inte några åtgärder från sida just nu.Jag yrkar därför avslag på motionerna och bifall tillutskottets förslag i betänkandet.Anf. 103 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillChristina . Har det påvisats i den nationellaeller internationella forskningen att strålningen fråntelefoner och basstationer har positiv effekt? Anserinte majoritetsföreträdaren att vi bör registrera var vihar våra basstationer eller var de sätts upp?Anf. 104 ()replik:Fru talman! Det har inte påvisats att det har någonpositiv effekt vad jag känner till. Det har funnits enmycket omfattande forskning kring detta. Som ocksåKjell-Erik påvisade kommer en del forsk-ningsrapporter fram till olika rön. Detta är naturligtvisett dilemma. SSI är den myndighet vi har i Sverigeför att titta på det. Den följer frågan nogsamt ochkommer naturligtvis också att komma tillbaka om denfinner att det finns anledning att slå larm.Anf. 105 ()replik:Fru talman! SSI säger sig ha betryggande kunskapi denna fråga. Likväl kunde man dra slutsatsen närman såg ett visst TV-program här att denkanske inte var så betryggande när SSI ställdes motväggen och fick frågorna.