prot · GR0913 · 2003-10-15 00:00:00 — Därför är det nödvändigt att alltid ska besluta i en fråga innan regeringen kan ställa upp på enhällighet i rådet. Detta gäller till exempel den så kallade listan över särskilt allvarliga brott med gränsöverskridande inslag. Ska denna lista utvidgas så ska beslut fattas av innan regeringen kan ställa upp på enhällighet i rådet. Det är olyckligt att det finns oklarheter i förslaget till fördrag om när lag ska användas och när ramlag ska användas. Ramlagar är nödvändigt eftersom de olika medlemsländerna har olika rättsliga system. Lagar ska givetvis kunna användas när EU reglerar sina egna myndigheter som Europol och Eurojust, men i övrigt anser jag att ramlagar ska vara gällande. Jag vill peka på två stycken reservationer som regeringens egen representant i konventet, , har gjort och som jag tycker är bra. Den första gäller den så kallade säkerhetsventilen. När vitala nationella intressen inom rättsområdet hotas så måste det finnas en ytterligare utväg en säkerhetsventil. Jag hoppas att regeringen följer upp Hjelm-Walléns reservation i denna fråga. Den andra reservationen som är bra gäller det civilrättsliga samarbetet och artikel III-170. I fördragsförslaget, som det ser ut , finns det ett bland annat före uppräkningen av vad unionen ska fastställa i lagar eller ramlagar. En konstitution ska inte innehålla några bland annat. En konstitution ska vara tydlig. Jag hoppas att regeringen följer upp även denna reservation. Det är olyckligt att regeringen öppnar upp för en europeisk åklagarmyndighet i sin skrivelse. bör vara tydligt, på samma sätt som till exempel Riksåklagaren är i sitt remissvar, när det gäller att en europeisk åklagarmyndighet inte behövs. Därför behövs inte heller en paragraf som öppnar för detta. På samma sätt bör vara tydligt när det gäller att det inte ska finnas en gemensam europeisk tullmyndighet. Samarbete mellan medlemsstaternas olika tullverk är bra och nödvändigt, men tullen bör förbli nationell. Ytterligare ett organ som nämns i fördragsförslaget och som jag ställer mig tveksam till, liksom även har gjort, är den så kallade kommittén för operativt samarbete. Som jag ser det är detta bara ytterligare en kommitté och en myndighetsnivå som ökar byråkratin. Ska denna kommitté kunna bli effektiv så måste väldigt mycket makt ges till den och det är det sista jag vill se. Vi ska inte koncentrera makten över polis- och åklagarväsende till en liten kommitté. På flera ställen i skrivelsen vill regeringen inte riktigt sätta ned foten. Det känns som om regeringen vill ha ett så öppet mandat som möjligt av för att sedan kunna förhandla efter eget huvud. Men det ska ni helst inte få! Ett oroväckande exempel gäller tvångsåtgärder mot enskilda på svenskt territorium. Det är något som jag tycker är helt självklart; det ska bara vara svenska myndigheter som kan vidta tvångsåtgärder mot enskilda här på vårt territorium. Men regeringen skriver i sin skrivelse att det bör även vara svenska myndigheter som har hand om tvångsåtgärder. I de här sammanhangen är bör alldeles för svagt. Det ska stå att det ska vara nationella myndigheter som har hand om tvångsåtgärder. Jag ska till slut säga några ord om passivitet. På ett ställe i skrivelsen, i kapitel 16, har jag läst att regeringen skriver att det är viktigt att bevaka den närmare utformningen av olika rättsgrunder så att de får en lämplig och tydlig avgränsning. Regeringen vill alltså bevaka. Jag önskar att regeringen i stället ska agera och driva frågor så att de blir bra inte bara bevaka! Vi behöver ha en mer aktiv regering i förhandlingarna om det nya fördraget. 107 (): Det har varit en lång och intressant debatt. debatterade vi grundlagsändring i den här kammaren. Den gången handlade det om att underlätta överförande av makt till Europeiska unionen, vilket också riksdagsmajoriteten fattade beslut om. Enligt den nu gällande grundlagen, som då fastställdes, får överlåta beslutsbefogenheter så länge det inte rör principerna för statsskicket. Regeringen anser i sin skrivelse till att ett genomförande av det förslag till konstitutionellt fördrag som konventet har utarbetat också kan genomföras utan grundlagsändring och att förändringarna kan ske inom ramen för vad regeringsformen tillåter. Denna uppfattning delas emellertid inte av tunga remissinstanser som och juridiska fakultetsnämnden vid , som menar att EU-konventets förslag strider mot grundlagen på den här punkten. De har dessutom fått stöd av en forskarrapport av och vid för Europapolitiska studier. Att företräde nu föreslås skrivas in i fördragstexten innebär att det som var rättspraxis på vissa områden nu blir grundlagsfäst och gäller generellt. Hettne och menar för sin del att skrivningarna blir så tydliga att det inte längre går att hävda att nationella grundlagsbestämmelser ens i exceptionella fall kan ha företräde framför . Konsekvensen blir att får ökad makt och dess roll som författningsdomstol med rätt att pröva politiska beslut förstärks. Detta påverkar naturligtvis i så fall i hög grad det svenska statsskicket, menar vi. Om detta finns det uppenbarligen olika uppfattningar. Jag hade tänkt att fråga utrikesministern om hon anser att de här tunga remissinstanserna och juristerna är helt fel ute, men har hon tyvärr gått. Statsvetarprofessorn har betecknat den här artikeln som en heltäckande plattläggningsparagraf. Det här är naturligtvis något som måste diskuteras i debatten. Som jag ser det måste samarbetet i byggas underifrån och även i fortsättningen vara i huvudsak mellanstatligt. Det ska vara ett samarbete mellan självständiga länder. Då är sådana här paragrafer livsfarliga. sade de svenska väljarna entydigt nej till att skrota kronan för euron. Det är ett resultat som inte innebär att man säger nej till samarbete i , men man kan på goda grunder tolka det som ett nej till fortsatt centralisering och maktkoncentration i det europeiska samarbetet. Därför är det så viktigt att vi får en bred debatt om det här konventsförslaget till konstitutionellt fördrag och att den pågår under regeringskonferensen. Folkviljan måste faktiskt få ett genomslag även på den här punkten. Det går inte, även om många gärna vill det, att låtsas som om folkomröstningen om krona eller euro aldrig har ägt rum. I en rad länder planeras nu folkomröstningar om det nya fördraget. På en del håll kommer det att ske i samband med valet till . Det är naturligtvis ett sätt att få till stånd en bred diskussion och ge medborgarna möjlighet att ta ställning och bli delaktiga i beslutsprocessen. Det intressanta är att även länder som sällan folkomröstar tänker göra det den här gången. I några länder, , , , , , , och , är det i praktiken klart att väljarna kommer att tillfrågas. I flera andra, , , och , är det också troligt att det blir så. Dessutom diskuteras detta också i flera andra länder, exempelvis i , som aldrig haft någon folkomröstning, , och . EU:s tidigare ombudsman skrev en artikel i en finländsk tidning om vikten av en folkomröstning om konstitutionen. Han pekar på att det förslag som diskuteras är någonting helt annat än det EU som anslöt sig till 1995. Därför måste alla få chansen att veta vad det handlar om, menar . Han skriver: , som står över till och med den finländska författningsrätten, kan utöver sina nuvarande befogenheter vid behov lägga sig i inrikes och rättspolitiska frågor. Om dessutom bestämmelserna om kvalificerad majoritet lindras och medlemsländerna förlorar sin vetorätt i många frågor, kan EU stifta bindande lagar som blir svåra att acceptera för finländarna. Det säger alltså en person som är mycket väl insatt i vad det handlar om. har varit ombudsman i Europeiska unionen. Jag tycker att vi i har precis lika stor anledning som man har i eller de övriga länderna att diskutera vilket europeiskt samarbete vi egentligen önskar. Därför finns det all anledning att hålla dörren öppen för en folkomröstning även i . Att låta folket avgöra en sådan viktig fråga handlar inte alls om någon abdikation från sida. Det handlar om att förankra ett viktigt beslut i folkviljan. Det vore mycket allvarligt om vi i ställer upp på en konstitution, en grundlag, för Europeiska unionen som inte är förankrad i folkopinionen. Då finns det risk för att klyftan blir ännu större mellan folket och en liten politisk elit. 108 () replik: säger att EU är ett mellanstatligt samarbete. Det är en sanning med modifikation. Det är mellanstatligt och överstatligt. Hade det bara varit mellanstatligt hade jag kunnat förstå argumentering när det gäller paragrafen om att skulle gälla över nationell rätt. I vissa delar har vi överfört kompetens till EU. Då är det EU:s institutioner, till exempel domstolen, som har tolkningsföreträde i den delen. Den här med plattläggning är en gammal sak som tog upp på en presskonferens när vi presenterade grundlagsutredningen inför EG, men han har numera bytt åsikt på den punkten och verkligheten är som den är. Den här paragrafen kodifierar bara praxis på det här området. Redan i riksdagsbeslutet inför grundlagsförändringen 1994/95 sade vi att man kan acceptera detta så länge EG, som det hette då, ställer upp bakom de fri- och rättigheter som står för. 109 () replik: Jag sade nog att det var ett i huvudsak mellanstatligt samarbete. Jag är väl medveten om att man på vissa punkter har delegerat makten till EU-nivå. När det finns så tunga remissinstanser som och juridiska fakulteten vid , som jag förmodar kan EG-rätten väldigt väl, som säger att det innebär att detta generellt ställs över svenska grundlagar, måste det diskuteras och analyseras så att vi kommer fram till vad som verkligen gäller på det här området. 110 () replik: Man ska självfallet lyssna på remissinstanser och diskutera detta, men det betyder inte att alla remissinstanser alltid har rätt. 111 () replik: Det gör det självfallet inte, men jag tror faktiskt att de här remissinstanserna ska tas på fullt allvar både av och mig. 112 (): Barnen ska stå främst, sade i sin regeringsförklaring . Mitt inlägg här i den allmänpolitiska debatten blir en röst för barnen i vår gemensamma värld. anser att motivet internationell solidaritet måste kompletteras med egenintresset. Vi delar alla samma värld. Vi har ett gemensamt intresse av att bekämpa fattigdom och minska hälso- och miljörisker. Det ligger alltså även i vårt egenintresse att fattiga länder utvecklas och att barnens situation därmed förbättras. Vi vet att det svenska folket vill dela med sig. Det har man visat gång på gång, bland annat genom de galakvällar som har varit i TV till stöd för världens barn. Se mig, hjälp mig, beskydda mig, ge mig din omtanke, behöv mig, låt mig få vara barn, investera i mig. Ge mig alla mina rättigheter! Dessa ord var ett av många upprop inför , som i firas den . Barns rätt till överlevnad, trygghet och skydd mot övergrepp finns nedskrivet i flera dokument. Ingen konvention om mänskliga rättigheter har ratificerats så snabbt av så många länder som den om barnens rättigheter. Visst är den en stor framgång för världens barn, men verkligheten visar med all tydlighet att den politiska viljan måste stärkas för att alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Låt mig nämna en del siffror. Nästan tre av fyra barn är mycket fattiga. föds 132 miljoner barn. Av dem blir 53 miljoner barn aldrig registrerade. Det finns inget skriftligt bevis på att de finns. Ett av tolv barn dör innan det fyllt . har två miljoner barn dött i krig. Så där kan man hålla på. Elände plus elände för världens barn, men det finns ljusglimtar. Att barnombudsmän och andra företrädare för barn i EU just nu samlas i är en sådan ljusglimt. Stärks barnens rättigheter inom EU och dess grannländer kommer det också barn i den övriga världen till del. Det var många av oss som gladdes åt att gick till en människorättskämpe, . Barn runtom i världen har röstat fram kandidater till barnens , ett pris som inte är så känt. Priset instiftades , och en internationell barnjury bestående av barn som varit bland annat barnsoldater, slavbarn, flyktingbarn och gatubarn avgör vem som får World . 288 000 barn i 26 länder har röstat. Juryn samlades i och beslöt att under mottot Jordens barn hyllar kampen mot slaveri utse två vinnare för barn i krig. De har agerat med risk för sina egna liv. En av dem har räddat tusentals bortrövade barn ur tvångsarbete i . Den andra vinnaren har direkt räddat livet på 25 barn, som hon gömde när barnens föräldrar dödades. Dessutom har hon i inbördeskrigets hjälpt tiotusentals föräldralösa barn med hem och skola. Ett hederspris har tilldelats fattiga kvinnor i som hjälper barn att överleva. Barnen i världen har uppmärksammat världens parlamentariker genom sitt val. Det är vår uppgift att ta barnens röst på allvar. Jag vill avsluta med att nämna förra årets barnrättsvecka i , när så många skolor arbetade just med de internationella frågorna. Barnen i Kettismåla skola diktade om krig och fred: Man måste dela med sig. Annars går det inte bra. Det tror , som går i fyran. Och så ska de inte hålla på med krig, konstaterar från klass 5. Barnens dikter som sitter på väggarna i korridoren handlar mycket om krig och fred och om kärlek. Alla behöver kärlek. Det är det viktigaste av allt, säger , till och med viktigare än TV-spel, lägger han till. Det är dessa barn som är framtidens ledare och som ska kämpa för vår demokrati. 113 (): , , togs den nu 24-årige örebroaren till fånga i . fördes han till den amerikanska basen på . Mehdie är inte ensam. På Guantánamobasen sitter 600 personer från mer än 40 nationer fängslade. Flera av dem är liksom födda i och uppvuxna i . De flesta av dem är unga. Till fördes till och med pojkar som enligt är att räkna som barn. Behandlingen av ungdomarna på är en av de allvarligaste och sorgligaste rättsskandalerna . Högkommissarien för de mänskliga rättigheterna kritiserade den behandling som fångarna utsattes för. Framtiden för och de andra fångarna på är oviss. Var och en av oss som möter killar och tjejer vet hur viktiga de åren är; det är man studerar och börjar att etablera sig på arbetsmarknaden och det är då många ser sig om efter en livspartner. Det är ungdomsår när man skaffar sig viktiga erfarenheter att ha med sig in i vuxenliv och föräldraskap. Utan dom och utan prövning tas de här viktiga åren ifrån en ung man som . Risken är stor för att det leder till djupa själsliga sår. Behandlingen av är också ett allvarligt demokratiskt problem. En av världens största och viktigaste demokratier, , har ställt grundläggande mänskliga rättigheter åt sidan. Vad är det då anklagas för? Det har varken han, den eller en intresserad allmänhet fått veta. Varken han själv eller hans advokat har fått möjlighet att bemöta några anklagelser. Enligt folkrätten finns det bara två grunder för att frihetsberöva en människa i situation. Antingen ska han behandlas som en krigsfånge enligt eller som en civil fånge som gripits i samband med en väpnad konflikt. Om han ska ses som en civil misstänkt för brott ska han ha de rättigheter som varje civil fånge har. Det gäller den självklara rätten att få veta vad man är anklagad för, att ha tillgång till juridiskt biträde och att i övrigt få sitt ärende behandlat på ett rättssäkert sätt. Mot allt detta har staten brutit. I stället har man valt att beteckna och de andra fångarna på som fiendekombattanter, ett begrepp som är konstruerat av den amerikanska regeringen och saknar allt stöd i modern folkrätt. behandling av svensken står i bjärt kontrast mot landets sätt att behandla sina egna medborgare som tillfångatogs i anslutning till kriget i . Där har man visat respekt för mänskliga rättigheter. När andra länders invånare diskuteras sätts de åt sidan. är oerhört ensam på . Efter idoga framställningar från den har representanter för UD fått träffa honom vid tre enstaka tillfällen . Han har inte fått ha någon kontakt med sin advokat, inte fått träffa sin familj eller haft andra möjligheter att knyta an till och till sitt sociala liv. Jag är, fru talman, väl medveten om att den gjort stora insatser för att få frigiven och att man har varit tydlig i sina protester mot hur svensken behandlats. Jag vet också att vår förra utrikesminister var djupt personligt engagerad för att få frigiven. Så sent som hade hon kontakter med sin amerikanske kollega om örebroaren. Det är viktigt och nödvändigt att UD också driver arbetet för att ska friges med samma skärpa som när var utrikesminister. Bakom beslut att hålla svensken och de andra fångna på ligger händelserna . Vi är många som lidit med de tiotusentals amerikaner som förlorade sina kära vid terrordåden. Vi har också känt den största respekt för rätt till självförsvar. Terrordåden var inte bara ett angrepp på . Det var ett angrepp på hela den västerländska demokratin. Men när demokratin försvarar sig måste det också vara med demokratins vapen, inte genom att man trampar på grundläggande demokratiska principer. Det har snart gått togs till fånga i . Då skickade han ett brev till familjen i Brickebacken i . Då räknade han med att snart vara hemma igen. Hälsa småsyskonen att jag längtar efter att busa med dem i lekparken, skrev han, och bjuda på glass och godis om de sköter läxorna såklart. Syskonen har säkert skött sina läxor, men har ännu inte kommit tillbaka till . Vi som representerar har ett gemensamt ansvar för att i olika sammanhang driva kravet på att , som den unge svensk han är, ska få komma hem igen. Det handlar om regeringens kontakter med , om arbetet i FN, om ett gemensamt samarbete i EU runt de europeiska fångar som sitter på . Men det handlar också om ett ideellt engagemang. Där spelar den svenska Guantánamogruppen, som arbetar oförtröttligt, en viktig roll, men där är också insatser som upprop från kompisarna i gamla idrottsförening, , viktiga. Vi svenskar måste visa att vi inte accepterar att en ung svensk förvägras sina mänskliga rättigheter. 114 () replik: Jag vill bara å det bestämdaste helt instämma i det som nu anfört. Det är milt uttryckt skamligt hur beter sig mot så många människor i världen som drabbas av dess totala envälde i denna fråga. Man respekterar inte grundläggande mänskliga rättigheter. Oavsett vad de här personerna har gjort och oavsett vad man vid en eventuell rättegång kommer att lägga dem till last har de rätt att få sin sak prövad och rätt att behandlas på ett människovärdigt sätt. Detta sker inte . Jag arbetar personligen inom ramen för arbete för att med olika resolutioner lyfta fram detta i ett ännu bredare perspektiv. Vår Örebrovän är inte den enda europeiska medborgare som är drabbad utan det är många fler. Trycket måste öka och vi får aldrig ge upp förrän vi har nått ett resultat, att de här människorna får en rättvis prövning. Det ska vara en prövning som man förtjänar i ett land som kallar sig en rättsstat. 115 () replik: Jag är glad över tydliga hållning. Jag hoppas och tror att det är en hållning som vi står för samstämt i den här kammaren. Vi har respekt för . Men vi som har respekt för känner oerhört stor besvikelse över att en demokrati kan agera som man har agerat i fallet och, som säger, också när det gäller de andra fångar, totalt drygt 600 i första hand unga människor som sitter på . Jag tackar för hans uttalande och vädjar till alla andra kolleger att vi i alla sammanhang ska hjälpas åt att driva den här frågan. 116 (): Mitt inlägg i den allmänpolitiska debatten har bäring på att vi kristdemokrater nu inleder en period där familjen står i centrum. Då undrar naturligtvis vän av ordning om detta verkligen hör hemma i försvarspolitiken. Jag menar att det gör det, i allra högsta grad. Det jag vill ta upp är svenska officerare som tjänstgör i utlandsstyrkan och deras avtalsvillkor. Jag är väl medveten om att detta är en fråga mellan arbetsgivare och personalorganisationer. Likväl anser jag att vi har ett ansvar för dessa kvinnor och män som ger sig ut på missioner och där familjerna ofta får sitta i kläm. Det är inte så att vi kristdemokrater är motståndare till internationell tjänstgöring. Tvärtom anser vi att detta har en stor betydelse, både för enskilda yrkesofficerare och för reservofficerare och deras utveckling. Det har även stor betydelse för i många sammanhang. Kvaliteten på de insatser som görs är väl kända, och internationellt åtnjuter en stor respekt. Detta kan också spela roll i många andra sammanhang. trädde lagen i kraft som möjliggör för Försvarsmakten att utöka arbetsskyldigheten för alla anställda inom Försvarsmakten till att tjänstgöra utomlands. Det betyder att det egentligen är ett frivilligt åtagande från den enskilde. I takt med att regeringen vill utöka det internationella åtagandet kan konsekvenserna bli att människor beordras ut i tjänst som kan innebära krigförande insatser och där familj eller anhörig upplever situationen som ohållbar. Det som officerare tar upp i alla sammanhang är att man önskar få möjlighet till hemresor oftare för att kunna lösa problem av praktisk natur på hemmaplan. Det måste finnas förutsättningar för detta. Till exempel har man ett sådant system i . Efter långvariga förhandlingar och trots ÖB:s intentioner i sitt tiopunktsprogram om ökat stöd till hemmavarande familjer ligger förhandlingarna nu nere. Man menar att de ekonomiska förutsättningarna inte finns. Trots detta har man deklarerat att besparingar som regeringen gett direktiv om inte ska drabba förbandsverksamheten och därmed inte heller utlandsstyrkan. Många menar att detta inte är en politisk fråga. Jag är mycket medveten om det. Men har vi ändå inte ett ansvar? Måste vi inte ta ett ansvar under rådande omständigheter? Det är ju vi i som beslutar om de internationella insatserna. Det är också vi som ger de ekonomiska villkoren. Ska vi då inte ställa krav på Försvarsmakten så att de förstår vikten av att en officer i utlandsstyrkan får möjlighet att åka hem oftare till familjen? Stödet till hemmavarande familj är dåligt och ovärdigt en modern arbetsgivare. Man kan nu konstatera att Försvarsmakten inte är intresserad av att hitta lösningar på ett stort problem som berör många officerare och deras anhöriga. Detta kommer naturligtvis att leda till ointresse från de anställda att ta internationella uppdrag . Det kan i sin tur leda till att vi måste ifrågasätta vårt internationella engagemang. Vi kristdemokrater anser nu att det är dags att regeringen sätter press på Försvarsmakten så att man löser dessa avtalsvillkor, så att det verkligen blir attraktivt för alla kategorier av personal att tjänstgöra utomlands. 117 (m): över två utfördes ett väpnat rån mot på på i . Två beväpnade män i mörka kläder och ljus huva hotade kassörskan med ett pistolliknande föremål. Vid rånet kom de över pengar och cigaretter. Polisen spanade i området. Enligt inre befäl vid hade spaningarna inte gett något, när jag läste om detta. Det stod i en liten notis i . Få av oss reflekterade närmare över saken. Men kassörskan i Pressbyråkiosken, hon som har blivit hotad och rånad, kommer säkert att både minnas och påverkas av det som hände länge kanske hela livet. Tidningarna är fulla av liknande notiser, vid sidan av reportagen om ännu grövre brott, mordutredningar och problemen med värdetransporter. Kriminaliteten är en grym del av den svenska vardagen. måste ta ansvar för en effektiv brottsbekämpning. Land ska med lag byggas. Rättsordningen ska tryggas. Mycket är ogjort och mycket måste göras bättre och annorlunda. Rapporterna talar sitt tydliga språk. Det har blivit rena vilda västern här, säger ett inre befäl vid till efter en helg med en svår knivskärning och ett svårt misshandelsfall i . Det ska finnas två patruller i gång på fredags- och lördagskvällarna, men de kan skickas i väg på larm och då blir det inte så. I berättar man om en bilolycka på . Den ena väghalvan blev helt blockerad. , som ryckte ut för att ta hand om skadade, fick klara både sina egna uppgifter och trafikdirigeringen. Polisen kom till platsen först någon timme efter olyckan. Vad hade hänt vid en köolycka, med många bilar inblandade?