prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Det är möjligt att tyckeratt det är sunt att vara skeptisk, men det är betydligtroligare att vara positiv till saker och ting.Jag tänker inte kommentera förhandlingarna ihöstas eftersom jag inte tycker att det har riktigt medjust det här betänkandet att göra. Jag beklagar att detkom upp i den här debatten.Ulf sade att vi accepterar dessa konvents-förslag eller att vi går med på detta för att inte varabesvärliga och därför att vi inte vill göra oss ovännermed några andra medlemsstater. Så är det givetvisinte. Vi vill förändra EU i den riktning som konventetmålar upp därför att vi vill ha ett bättre EU, ett EUmed tydlig maktdelning och ett EU som är effektivt isitt beslutsfattande i de frågor och på de områden somvi har överlåtit till EU. Det är därför som vi vill göradessa förändringar, inte för att inte vara besvärliga.Jag har full respekt för att ni i inte villha något EU-samarbete, inte ens för att stärka kam-pen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Förmin del tycker jag att det är bättre att vara med än attvända ryggen till, att vara med och göra allt vad vifaktiskt kan för att stärka kampen mot den internatio-nella organiserade kriminaliteten. Det är det som dethär handlar om. Det är det som vi borde debattera.Anf. 99 () replik:Herr talman! Det är det här ordet effektivitet somgenomsyrar många debattörer och även betänkandet -vi måste vara effektiva. Men effektiviteten kan ju haett pris också, och det är rättssäkerheten. Den tyckerjag att man kanske har behandlat mindre noga i dettabetänkande. Jag tror att det var somnämnde att man i detta betänkande tar upp bara för-och nackdelar. Det är ett väldigt ovanligt betänkandeur den aspekten, vilket jag tycker är väldigt bra. Menjag tycker att man har missat lite beträffande justfrågan om rättssäkerheten. Om det handlar om effek-tivitet ska man ju påskynda en process för att göraden bättre, brukar man säga. Men vilka effekter hardet på myndighetsutövningen och rättssäkerheten iSverige? Det har man inte studerat tillräckligt. ärdetta redan delvis inaktuellt eftersom det har kommitett nytt konventsförslag. Men man kan ändå säga attdetta genomsyrar problematiken.Miljöpartiet är för ett internationellt samarbetemot brottslighet. Vi har aldrig sagt någonting annat.Frågan är bara om det som händer i EU nu är detbästa sättet. Finns det andra alternativ som man måstekunna väga? Här vägs bara ett alternativ, för elleremot. Finns det inga andra möjligheter att effektivtbekämpa brottsligheten än inom EU, och finns allbrottslighet bara i EU? Det finns tyvärr faktisktbrottslighet i andra länder runtomkring också, och dåmåste vi kanske samarbeta med dessa länder också pånågot sätt. Den tanken vill gärna utvecklanärmare och inte lägga allt krut på EU.Anf. 100 () replik:Herr talman! Givetvis ska vi även ha samarbeteutanför EU. Det får inte blir så - där har Miljöpartietofta rätt i sin kritik - att EU sluter sig till att baratänka på EU och inte på vad som händer utanförunionen.Om vi talar om effektivitet igen kan jag säga attom det är några som är effektiva så är det de krimi-nella organisationerna. De är oerhört effektiva. Dehittar alla möjligheter för att kringgå luckor i de eu-ropeiska ländernas lagstiftning. Vi behöver samordnavårt arbete så att dessa luckor inte finns och så att vikan ha denna gemensamma bekämpningen, annarsinnebär det ju att vi gör saker i och att mankanske gör saker i en massa andra länder, men om detfinns en i ett annat land inom unionen har viinte vunnit något med vår kamp i . Därförmåste vi samordna vårt arbete och faktiskt bli effekti-vare. Så länge bekämpningen av kriminaliteten ärmindre effektiv än de kriminella organisationernakommer vi att vara ett steg efter. är vi minst ettsteg efter. Och det måste vi göra någonting åt.Miljöpartiet säger att det kanske finns andra alter-nativ. Vi väntar på dem, och vi lyssnar gärna på eraförslag till alternativ. Men säg inte bara att vi i ställetska ha ett mellanstatligt samarbete. Det är att göra detalldeles för lätt för sig. Ni måste precisera er lite merän så.Anf. 101 () replik:Herr talman! tycker givetvis inte attSverige ska vara något slags för brottsligheten.Naturligtvis är det inte så. Jag håller med om mycketav det som sade om att brottslingar pånågot sätt alltid ligger steget före. Det kommer de nogatt fortsätta att göra även med alla de förändringarsom du vill ha genomförda i EU.Men vad jag pekar på är att den här effektivitetenockså kan ha ett pris och att man måste tänka efterhur man ska försöka förhindra oklarheter. Det finnsen hel radda med oklarheter i konventets arbete - hurstor makt och hur stort kompetensområde ska ha? Det har inte klart framgått här. Ändåsäger partierna här ett efter ett att det är jättebra för-slag och att vi nog borde gå med på det. Men manmåste titta på konsekvenserna av det för att sedankunna svara på om detta är priset som man är bereddatt betala eller inte. Men jag uppfattar att många integör det utan bara sitter som nickedockor i fråga omEU och säger att det kanske är ganska bra. Det ärdetta som jag vill sätta fingret på här.Johan talar mycket om att vi ska sam-ordna våra resurser. Jag har ingenting emot samord-ning eller samarbete. Men det som jag har något emotär när man lägger beslutanderätten på ett ställe där vikan bli överkörda på område efter område och därman dessutom inte har gjort klart vilka kompeten-sområden som ska gälla. Då är det rättsosäkerhet, ochdet är det som jag flaggar för att vi kommer att säganej till om vi inte kan se en förändring på detta områ-de. Men det är möjligt att regeringskonferensenkommer att bringa klarhet på dessa punkter så att vikanske blir överens längre fram. Men , ochdet är det som vi nu diskuterar, är det varningenstecken för vad som håller på att hända inom dettaområde.Anf. 102 ():Herr talman! En av de stora utmaningarna förframtidskonventet har varit att föreslå reformer i frågaom det rättsliga samarbetet och inrikessamarbetet.Här har frågorna om polissamarbete och straffrättsligtarbete haft stor betydelse. Bakgrunden till det har vihört lite om , att det finns ett mervärde i att vidtagemensamma åtgärder för att bekämpa kriminaliteten.Kampen mot den organiserade brottsligheten haren central betydelse för möjligheterna att inom EUförverkliga "ett område av frihet, säkerhet och rättvi-sa". För att vi ska kunna fördjupa den europeiskaintegrationen måste medlemsstaterna ha förtroendeför varandras kapacitet att exempelvis hantera allvar-liga brott och grova brottslingar.Europa och omvärlden utmanas av historiensmest välorganiserade kriminalitet. Denna har utveck-lats på internationell nivå i en högst oroande takt,både i omfattning och i komplexitet och utgör ettallvarligt hot både mot samhället och mot individer.Denna internationella brottslighet är modernt ut-rustad, förfogar över mycket stora resurser och opere-rar gränslöst. Men våra brottsbekämpande myndig-heter är hänvisade till att framför allt bedriva sittarbete nationalstatligt. Därför tycker Kristdemokra-terna att det rättsliga samarbetet är nödvändigt, och viställer oss positiva till det nuvarande samarbetet inomtredje pelaren. Och vi anser att det är riktigt att av-skaffa pelarsystemet, vilket vi tror kommer attge ett enklare sammanhang och förfarande. Den gro-va gränsöverskridande brottsligheten måste bekämpasäven på ett gränsöverskridande sätt. Det får däremotaldrig riskera rättssäkerheten varför också beslutspro-cessen har en stor betydelse.Vid vår hearing sade att detgränsöverskridande samarbetet är nödvändigt ävenom också han kunde se en rad hinder. Han nämndebland annat skillnader i organisationsstrukturen inompolisorganisationerna, och han sade att byråkratin äralldeles för omfattande. Byråkrati, kompliceradebestämmelser och organisationer befrämjar inte sam-arbetet. Han sade också att länken mellan polis ochåklagare måste bli mer effektiv.När det gäller harmoniseringen av straffprocess-rätten menar att det straffrättsligasamarbetet måste vidareutvecklas. Även med etteffektivt straffrättsligt samarbete är det svårt att han-tera sådana komplexa problem som den organiseradebrottsligheten och terrorismen, om det inte samtidigtsker en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftningpå området och en förenkling av till exempel de pro-cedurer som tillämpas.När man talar om brottsbekämpningen får maninte glömma bort den roll som det rättsliga samarbetetspelar. När polisens och tullens arbete är klart skaåklagarna, advokaterna och domstolarna ta vid, ochalla instansers arbete påverkas och försvåras av attbrottsligheten blir alltmer gränsöverskridande. Polisoch åklagare behöver moderna och effektiva verktygför att kunna samarbeta med kollegerna i andra med-lemsländer.Jag är medveten om, och jag tror att alla i kamma-ren känner så, att det är viktigt att vi får diskutera deframtida beslutsformerna på ett mycket mer djuplodatsätt än vi har gjort, trots att vi har hållit på väldigtlänge.Jag måste säga att det känns väldigt märk-ligt att höra en del inlägg här i kammaren. AliceÅström sade minst två gånger i sitt anförande: Attförsöka jämka samman de olika ländernas rättssystemkan leda till att hela rättssystemet havererar. Men vadhar att erbjuda i stället? så här: Är det ingen som kan tala om några vi-sioner? Men vad hade han för visioner själv att målaut? Det var nattsvart.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 103 ():Herr talman! Jag glömde att yrka bifall till den re-servation som har, reservation nr 3, vil-ket jag gör nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )7 § Verksamheten inom Europeiska unionenunder 2002Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU10Verksamheten inom Europeiska unionen (skr. 2002/03:60).Anf. 104 ():Herr talman! Jag har blivit ombedd att inleda de-batten på detta område.Skrivelsen 2002/03:60 Berättelse om verksamhe-ten inom Europeiska unionen behandlas iutrikesutskottets betänkande 10. I utskottets betän-kande hanteras skrivelsen och ett antal motioner frånden allmänna motionstiden /03 som innehålleryrkanden avseende samarbetet inom den europeiskaunionen. Med anledning av skrivelsen 2002/03:60 haren motion väckts, vilken också behandlas i betänkan-det. Övriga utskott samt har haft möj-lighet att yttra sig över skrivelsen.Utrikesutskottet har erhållit motioner och yttran-den över skrivelsen från , skat-teutskottet, trafikutskottet och har målsättningen att un-der den innevarande mandatperioden genomföra enfördjupad behandling av något eller några av unio-nens samarbetsområden. I föreliggande betänkande ärfrågor kring den europeiska unionens säkerhets- ochförsvarspolitiska områden, ESFP, samt sysselsätt-ningsfrågorna föremål för en fördjupad behandling.Utrikesutskottet tar även upp frågor som gällerövriga samarbetsområden i anslutning till de motionersom har väckts. Till följd av utvidgningsförhandling-arna, som avslutades , har även frå-gor kring utvidgningen och samarbetet med de bli-vande grannländerna i öster givits ett stort utrymme ibetänkandet.Initialt tar utrikesutskottet upp frågor kring ut-vidgningen och unionens grannlandsrelationer. Där-efter behandlas GUSP- och ESFP-frågor. De avslu-tande avsnitten tar upp frågor som rör samarbetetinom den europeiska gemenskapen och utrikesut-skottets ställningstagande, vilket i denna del till stordel bygger på yttranden från berörda fackutskott.I betänkandet behandlas även faktapromemorian2002/03:FPM72 från under be-teckningen Kommissionens meddelande om ett utvid-gat europeiskt gemenskap.Herr talman! Betänkandet innehåller även över-gripande observationer om vad som har hänt i EU-samarbetet . Det präglas framför allt avutvidgningsprocessen. Betänkandet innehåller när-mast en odyssé av olika intressanta och viktiga hän-delser och beslut som fattats. Jag tänker nämna baranågra.Även om tyngdpunkten i betänkandet ligger påsysselsättnings-, försvars- och säkerhetspolitiskaområden nämns även att man arbetat med förbindel-serna mellan och . Man har arbetat vida-re med att etablera ett gemensamt europeiskt ekono-miskt område och enas om villkoren för resandemellan och övriga . Man fort-satte förhandlingarna om ett avtal om ett straffrättsligtsamarbete mellan och . Vad gäller civilrätts-ligt samarbete inriktades arbetet på att förenkla ocheffektivisera samarbetet inom EU. Gemenskapsme-kanismer inom räddningstjänsten utvecklades församordning av katastrofinsatser, som inrättades 2001och togs i bruk under föregående år. Sysselsättnings-frågan har fortsatt att ha en hög prioritet, och mansamlades kring ett folkhälsoprogram. Jag skulle kun-na nämna ytterligare många fler områden.Utrikesutskottet föreslår med anledning av demotionsyrkanden som lagts fram att till-ställer regeringen ett tillkännagivande som gälleröppenhetsfrågor i unionens institutioner. Övriga mo-tionsyrkanden avstyrks av utskottet. Reservationeroch särskilda yttranden har i enskilda avsnitt i betän-kandet lämnats av Moderata samlingspartiet, Folk-partiet, , . 105 ():Herr talman! Detta betänkande handlar i allt vä-sentligt om skrivelsen om EU. Den refererar vad somhar skett under föregående året, precis som KentHärstedt just presenterade. Det finns inte så mycketatt säga om det, vi ska inte ta upp gamla strider. Där-emot behandlas ett antal motioner, och jag tänkte taupp några frågor som jag tycker är särskilt viktiga.Det ena är, och här råder en bred borgerlig enig-het, att när det gäller de nya kandidatländerna skaanslutningsländerna ta del avden fria rörligheten. Det är en central princip inomEU att man rör sig fritt över gränserna. Det är särskiltviktigt att vi vidhåller detta. Det var faktiskt Sverigesposition under medlemskapsförhandlingarna. Viföreträdde den linjen mycket hårt under förhandling-arna med kandidatländerna. Då vore det alldeles felatt i efterhand försöka uttunna eller fördröja det.Den andra punkten, herr talman, gäller något somjag är lite bekymrad över. Det gäller EU:s krishante-ring, som ska ske enligt principer. Såstår det, och det är viktigt. Men utskottet gör faktiskten tolkning som jag blir mycket bekymrad över. Mansäger att skrivningarna ska uttolkas så att ett beslut iFN:s säkerhetsråd ska föreligga som grund för unio-nens deltagande i fredsskapande insatser. må manfaktiskt stanna upp . Vad händer om detsker ett grovt brott mot principer, låt osssäga ett folkmord som i ?Om då , som förvisso har ansvaretför att garantera internationell fred och säkerhet,misslyckas i sin uppgift, antingen genom ett vetoeller, som faktiskt skedde i , genom ren pas-sivitet - alla tittade bort - är EU därmed, eller för dendelen , förhindrad att motverka ett folkmordsom vi enligt en är förpliktade attmotverka? Jag tror att konventionen är från slutet av40-talet, naturligt nog mot bakgrund av att FN bilda-des i när folkmord hade skett i stor skala.Så här kan man faktiskt inte hantera frågan. Själv-klart måste vi ha möjlighet att i andamotverka grova brott mot principer,även i en situation där säkerhetsrådet inte förmår attuppfylla sitt ansvar. Och vi har upplevt,inte minst , att säkerhetsrådet inte harförmått att uppfylla sitt ansvar. Det har oftast handlatom veto som har gjort att säkerhetsrådet har lamsla-gits eller som sagt i Rwandafallet, där alla i säkerhets-rådet tittade någon annanstans därför att ingen hadelust att ta ansvar för att motverka denna katastrof. Påden här punkten är det verkligen viktigt att vi vidhål-ler det som faktiskt ligger till grund för den här for-muleringen i FN, att FN:s principer inte bara är detsom står i , utan att det också är mångaandra viktiga humanitära principer som FN har attskydda.Det finns ytterligare några frågor som är viktigaför oss moderater. Det är kapaciteten för krishante-ring och fredsbevarande, som vi har haft en debatt omtidigare . Vi vidhåller att vi från sidamåste öka vår kapacitet för krishantering. Det gällerinte bara , utan det gäller praktiskt taget allaeuropeiska länder. Det är ett stort behov av krishante-ring runtom i världen. Vi har alldeles för små resursersammantaget. Det kommer väl sedan att bli en debattom som kommer att visa att även där har viför små resurser, även om vi kanske kan skicka 70man dit. Men det blir en senare fråga. Vidare gällerdet och att vi måste ta över på Balkan.Och det kan bli behov av större insatser i Afrika.Det är två andra frågor som är viktiga. Den enagäller klimatmålet. Igen och återigen bortser man imånga EU-sammanhang och faktiskt även i svenskariksdagen från kärnkraftens roll. Man kan inte å enasidan hävda att det är viktigt att snabbast möjligttillgodose Kyotomålen och å andra sidan hävda de facto ska öka utsläppen av koldioxid frånfossila bränslen. Man måste faktiskt ha en ärlig ochkorrekt syn. har ett alternativ därkärnkraften i avvecklas. Då skulle det bli envåldsam ökning av utsläppen av koldioxid.Slutligen, herr talman, bör TV-direktivet avskaf-fas i EU. Vi tvingades ju att acceptera det när vi gickin i EU. Det fanns där och var med i våra medlem-skapsförhandlingar. Men det är faktiskt inte rimligtatt man i dagens läge ska reglera pro-gramsammansättning. Det kan de faktiskt få görasjälva.Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 9.Anf. 106 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservationerna 3 och 10.Det som har förändrat den europeiska unionen ochEuropas politiska karta är naturligt-vis EU:s östutvidgning. 80 miljoner européer haringått anslutningsavtal. Tio nya länder kommer med.De flesta av dessa har röstat ja till att landet ska gåmed i EU. röstade , den23 mars, , ,, , den8 juni. Sedan kommer att rösta ,och den20 september. Det är en imponerande lista. När andraländer röstar ja vill två av partier, Miljö-partiet och , att ska rösta nej,nämligen den 14 september.De här röstresultaten och EU:s östutvidgning visaratt ett annat är möjligt - ett som byg-ger på samarbete, demokrati och respekt för mänskli-ga rättigheter.Det är uppenbart att och Miljöpar-tiet inte har begripit något av det som dessa tio länderoch de tidigare EU-länderna har fattat. När dessa tioländer nu går med i EU aktualiseras en fråga som harblivit alltmer central, nämligen vad som är målet medMiljöpartiets och EU-politik. SkaSverige lämna Europeiska unionen?Det finns också möjlighet att göra detta nu medden nya artikeln 59 i fördraget. Där finns en utträ-desklausul som lyder så här: Varje medlemsstat får ienlighet med sina konstitutionella bestämmelser be-sluta att utträda ur Europeiska unionen.Vänsterpartiets mål är, och jag läser nu från detEU-politiska programmet ,och det gäller fortfarande, att vi arbetar för att under-ifrån bygga ett demokratiskt samarbete i hela Europaoch globalt. Demokratins huvudprincip strider motEU:s modell för överstatlighet. För ärvalet självklart. Vi förordar mellanstatliga lösningarpå problem. Det är alltså helt glasklart attVänsterpartiet vill att vi ska lämna den europeiskaunionen.Då är frågan till för det första:Kommer att aktivera artikel 59 som nufinns? Kan vi se fram emot motioner som hänvisar tillartikel 59 och kräver svenskt utträde? Finns det någotsvar på dessa frågor från ?För det andra, som ett steg på vägen, kommerVänsterpartiet att yrka på att ska lämna ? Bör utträda urdenna pakt? Det är min fråga till Vänsterpartiet.Den här frågan har blivit aktuell i samband meddiskussionerna om de långsiktiga konsekvenserna avett nej . Och här finns en stor vaghethos men framför allt hos Miljöpartiet.Miljöpartiet skulle ju från början vara ett annor-lunda och bättre parti, men efter Per taktise-rande uttalande vid framstårnu partiet som solkigare och mer taktiserande änandra i EU-frågan. Partiet klagar ju i andra samman-hang inom EU-samarbetet på slutenhet, brist på of-fentlighet och på hemlighetsmakeri både i kommis-sionen och i ECB. Men när det gäller den egna in-ställningen finns det inga krav på öppenhet eller in-syn. Jag tycker att bör börja med att soparent framför egen dörr, och de kan börja här och nu.Miljöpartiet vill ju att ska lämna EU. Manhar sagt i sitt partiprogram att folk-omröstningsbeslutet ska rivas upp, att en nyfolkomröstning ska ordnas och - vilket är mest intres-sant i sammanhanget - arbetar nu fortlö-pande och aktivt för att hitta nya och bättre former fördet framtida mellanstatliga samarbetet som är Miljö-partiets alternativ till EU. Då är frågan varför mandöljer detta, varför det är en sådan brist på öppenhet,varför det är en sådan slutenhet om vad resultaten avdetta fortlöpande och aktiva arbete är inom Miljöpar-tiet. Vi som är utanför tycker att detta påminner omde värsta avarterna inom hemlighetsmakeri.Med eller utan utträdesklausul är också frågan tillMiljöpartiet huruvida bör lämna tillväxt- ochstabilitetspakten som ett steg på vägen. Och igen tillMiljöpartiet: Kommer ni att använda er av den nyaartikel 59 som möjliggör utträde för ett land ur EU?Till sist, herr talman, har jag en fråga till HolgerGustafsson, och den gäller partiets inställning i utri-kes- och säkerhetspolitiken. Jag tycker nämligen attdet finns en motsättning mellan två reservationer frånKristdemokraterna.Under punkt 13 står det så här: Europeiska unio-nen måste ta ett ökat ansvar för sin säkerhet. Framtidahot mot säkerheten i bör företrädesvis lösasoch hanteras gemensamt inom ett utvidgat EU. Därfår man bilden av att är intressera-de av ett försvar som har EU som centralpunkt. Jagvill inte gå så långt som att säga att det är ett EU-försvar, men det är ändå ett EU-baserat försvar.När man sedan går vidare till punkt 14 finns deten annan reservation, nr 11, där det står så här:"I egenskap av enda kvarvarande supermakt ochdominant inom Nato kommer enligt min me-ning att under överskådlig framtid ha stor betydelseför den europeiska säkerhetspolitiken." Det är trivialt.Jag instämmer. Sedan står det: "Därför ligger det iEuropas intresse att och Nato även fortsätt-ningsvis behåller den europeiska kontinenten som ettprioriterat intresseområde. Den transatlantiska länkenfår inte brytas. "Står detta i motsättning till det första? Vilken avdessa två linjer är det som ochKristdemokraterna prioriterar? Jag hoppas att detframför allt är den transatlantiska länken som ni vär-nar om och att ni är motståndare till ett EU-försvarsom ett alternativ för och för Sverige.Anf. 107 ():Herr talman! Vi i står natur-ligtvis bakom alla våra reservationer, men för tidsvinnande vill jag yrka bifall endast till reservation nr4. Jag tror att jag också ska kunna bringa klarhet tillföregående talare i det anförande som jag har tänkthålla - om det har funnits någon tvekan i det härsammanhanget.Herr talman! har bekräftat EU:s brist påförmåga att hålla samman vid kritiska utrikespolitiskasituationer. Därför hamnade EU i skuggan av USAoch FN. Kritiken mot EU:s svaga sammanhållning iutrikespolitiken måste ändå kombineras med denförhoppning som råder om en ökad sammanhållninginför EU:s framtid. Det är alltså dags att se framåtoch försöka påverka och utveckla de styrkefaktorersom finns inom unionen. Det är utifrån ett omvärlds-perspektiv som jag vill beskriva och diskutera EU:sroll och den möjligheter att på-verka den fortsatta utvecklingen.Herr talman! EU:s utrikes- och säkerhetspolitikmåste utvecklas och stärkas. har efterläm-nat en infekterad relation mellan och . Deskador som detta medför bör vi ta lärdom av när viformar den framtida säkerhetspolitiken. Vi kristde-mokrater ser det som en absolut nödvändighet attbygga en mer samordnad utrikespolitik. Att framtidasäkerhetshot ska kunna hanteras och lösas gemensamtmed länder vilkas värderingar vi delar är vår målsätt-ning. Det handlar om värderingar som mänskligarättigheter demokrati, öppenhet och ett rättssamhälle.Det skapar en större säkerhet för vårt land. Mendet kräver ett antal nödvändiga åtgärder. EU:s säker-hetspolitiska kapacitet och roll i förhållande till Natobör öka gradvis och utvecklas till ett partnerskap ibalans.