prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:83Onsdagen den 2 aprilKl. 09.00 - 17.5919.00 - 23.04Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 mars.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:U5-U8 till utrikesutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFinansutskottets betänkanden /03:FiU13, FiU14och betänkande 2002/03:KrU6Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2002/03:AU54 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den27 marsKU21 Frågor om kompetensPunkt 1 (Likställighetsprincipen)1. utskottet2. 1 (c)Votering:277 för utskottet19 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 43 fp, 26 kd, 24 v,13 mpFör res. 1: 19 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 3 (näringsverksamhet)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:206 för utskottet90 för res. 253 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 26 kd, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 2: 47 m, 43 fpFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 4 (Laglighetsprövning)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd)Votering:179 för utskottet116 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 23 v, 19 c, 13 mpFör res. 3: 47 m, 43 fp, 26 kdFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 7 v, 3 c, 4 mpPunkt 6 (Vitesföreläggande för kommuner)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:254 för utskottet43 för res. 452 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 47 m, 26 kd, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 4: 43 fpFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 7 (Ekonomiskt stöd till enskild barnomsorg)1. utskottet2. 5 (m, kd, c, mp)Votering:186 för utskottet107 för res. 51 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 39 fp, 24 vFör res. 5: 47 m, 2 fp, 26 kd, 19 c, 13 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 21 s, 8 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU25 MassmediefrågorPunkt 1 (Grundläggande principer och former förprogramföretags verksamhet)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:205 för utskottet90 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 24 kd, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 1: 46 m, 43 fp, 1 kdFrånvarande: 19 s, 9 m, 5 fp, 8 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 11 (Koncessionsavgift för TV)1. utskottet2. 8 (m, fp, kd)Votering:180 för utskottet116 för res. 853 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 8: 47 m, 43 fp, 26 kdFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 13 (Textade program i TV4)1. utskottet2. 10 (c, mp)Votering:265 för utskottet32 för res. 1052 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 47 m, 43 fp, 26 kd, 24 vFör res. 10: 19 c, 13 mpFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 17 (Minskning eller avveckling av presstödet)1. utskottet2. 14 (fp)Votering:206 för utskottet43 för res. 1447 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 26 kd, 24 v, 19 c, 12 mpFör res. 14: 43 fpAvstod: 47 mFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU7 Studiemedelsfrågor m.m.Punkt 1 (Nytt studiestödssystem)1. utskottet2. 1 (m)Votering:222 för utskottet47 för res. 126 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 42 fp, 24 v, 19 c, 12 mpFör res. 1: 47 mAvstod: 26 kdFrånvarande: 19 s, 8 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 5 mpPunkt 3 (Studiestöd för vuxenutbildning i övrigt)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:271 för utskottet26 för res. 452 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 47 m, 43 fp, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 4: 26 kdFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 7 (Studiemedel vid studier utomlands)1. utskottet2. 6 (fp, m, kd, c)Votering:163 för utskottet134 för res. 652 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 1 fp, 24 v, 13 mpFör res. 6: 47 m, 42 fp, 26 kd, 19 cFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpKarin Granbom (fp) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 12 (Examensbonus)1. utskottet2. 8 (fp)Votering:253 för utskottet43 för res. 853 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 26 kd, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 8: 43 fpFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU8 Elever med funktionshinderPunkt 1 (Skolans kvalitet för barn med funktionshin-der)1. utskottet2. 1 (m)Votering:249 för utskottet47 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 43 fp, 25 kd, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 1: 47 mFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 8 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 3 (Utbildningen för s.k. bokstavsbarn)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:270 för utskottet27 för res. 352 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 47 m, 42 fp, 24 v, 19 c, 13 mpFör res. 3: 1 fp, 26 kdFrånvarande: 19 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 4 (Stöd till elever med läs- och skrivsvårighe-ter)1. utskottet2. 4 (fp, kd, c)Votering:206 för utskottet89 för res. 454 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 24 v, 11 mpFör res. 4: 43 fp, 26 kd, 19 c, 1 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 5 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 5 mpPunkt 12 (Upphävande av beslut att avveckla special-skolor)1. utskottet2. 11 (fp, m, kd, c)Votering:160 för utskottet134 för res. 112 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 24 v, 11 mpFör res. 11: 47 m, 42 fp, 26 kd, 19 cAvstod: 2 mpFrånvarande: 19 s, 8 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 4 mpGustav och (båda mp) anmälde attde avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.5 § och våldsför-budFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU16Irakkonflikten och våldsförbud.Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fickavgöras efter endast en bordläggning.Anf. 1 ():Fru talman! föreslår i en motion attregeringen i FN verkar för att ett militärt angrepp påIrak utan stöd av en ny resolution i säkerhetsrådetfördöms som ett brott mot och folkrätten.Motionen är skriven kort före det att , Storbri-tannien med flera länder inledde sin militära aktionmot . Motionen har väcktsmed anledning av händelse av större vikt, och detinnebär att händelsen inte har kunnat förutses. Därförfår motionen väckas trots att det inte är motionstid.De förutsättningar som motionsyrkandet utgårfrån - militärt angrepp mot samt avsaknad av enny och klar resolution i säkerhetsrådet - är ,som alla vet, ett faktum. har beslutatatt föreslå att avslå motionen. Motiven tillavslagsförslaget varierar mellan olika partier.Socialdemokraternas motiv för att avslå motionenär att redan framfört kritik mot och attdet som föreslås i motionen till stor del redan genom-förts.Moderaterna, att Irakoperationen inte entydigt kan påståsstrida mot folkrätten. Ett ytterligare säkerhetsrådsbe-slut hade självklart varit att föredra, då det skulle hagett större legitimitet åt operationen, menar de.Centerpartiet vill också avslå motionen men anseratt den borde framföra en officiellprotest direkt till regeringarna i med flera län-der.Vänsterpartiet och vill att riksdagenska bifalla motionen och uppmanar regeringen attagera för att inkallas för attdiskutera frågan om och att tydligt framför sin uppfattning.En majoritet i utrikesutskottet delar alltså rege-ringens uppfattning att och dess allieradesangrepp på strider mot folkrätten eftersom detsaknar FN-mandat. Utskottet menar att massförstörel-sevapen i händerna på den irakiska regimen är ett hotmot internationell fred och säkerhet. FN:s vapenin-spektörer borde ha fått mer tid enligt utskottet.Regeringen, bland annat statsministern och utri-kesministern, har utifrån folkrättsliga bedömningarframfört väl grundad kritik mot och dess allie-rade enligt utskottet. Den valda formen för kritiken ärlämpligt avvägd och lägger en konstruktiv grundinför framtiden. Utskottet utgår från att regeringenaktivt kommer att verka för att FN:s auktoritet bliråterställd och att frågan om även i fortsättningenbehandlas i säkerhetsrådet.Utrikesutskottet anser att det som föreslås i mo-tionen från till stor del redan har ge-nomförts. föreslår därför riksdagenatt avslå motionen.Avslutningsvis, fru talman: I betänkandet finns trereservationer, avgivna av och Vänster-partiet, som alltså vill säga ja till motionen, och avModeraterna, ochCentern, som också vill avslå motionen men medandra motiv än de som majoriteten anger.Anf. 2 ():Fru talman! Hanvalde att inte följa FN:s krav, och därmed ser vi nuytterligare en tragedi läggas på folk, detta folksom har blivit så hårt prövat.Vi har en internationell rättsordning, och den ärviktig. Ska vi ha en anständig och civiliserad världmåste vi ha en rättsordning som fungerar. Den rätts-ordningen består dels av den internationella rätten,folkrätten, dels av möjligheten att fatta beslut om atthävda folkrätten, och dels av möjligheter att se till attfolkrätten verkligen följs och att det finns koalitionerav frivilliga länder som är beredda att se till att folk-rätten också genomdrivs. Den här sammanlagda in-ternationella rättsordningen måste vi värna och se tillatt den verkligen fungerar, annars får vi en värld somkan bli mörk och hemsk.Moderata samlingspartiets inställning i frågan omfolkrätten är ganska enkel. Den följer den som FN:sgeneralsekreterare ger uttryck för och den som väl ärden normala bland länder och bland Europasländer, och jag tror att det också gäller en majoritet avFN:s medlemsstater. har ju inte fördömtdetta som ett brott mot folkrätten. Däremot har hansagt att ett ytterligare beslut i säkerhetsrådet skulle geökad legitimitet. Det är alltså den inställningen somModerata samlingspartiet med flera står bakom.Resolutionen , som säkerhetsrådet tog i bör-jan av november, gav i Iraken sista chans att fullfölja sina förpliktelser mot FN.Det är för övrigt exakt FNbestämde om vilka förpliktelser regim skulle ha.Det var . Resolution sade att detskulle bli allvarliga konsekvenser om man inte togdenna sista chans och levde upp till FN:s förpliktel-ser. Trovärdigheten bakom resolution gavs avUSA och genom en militär uppbygg-nad i . Det var det som var hela kon-struktionen i detta. Man sade att detta var en sistachans att uppfylla de villkor som FN satt upp, annarsföljer allvarliga konsekvenser. Det som gav trovär-dighet till detta var och militä-ra styrkeuppbyggnad i . Det var så attsäga hela FN-konstruktionen.Sedan följde ingen ytterligare resolution, men detskulle ha varit bra. Det tror jag att nästan alla är över-ens om, inklusive , och dess allie-rade. Men innebär det att detta är ett brott mot folk-rätten?Vi vet att militära aktioner har använts föratt skydda viktiga värden utan stöd i en FN-resolution. Vi hade fallet med Kosovointerventionenvåren 1999. I just den talarstol som jag står i nu stodFN:s generalsekreterare i slutet av maj1999 och sade att han hade förståelse för Natos ensi-diga aktion. Man kunde inte stillatigande åse fortsattagrymheter i Kosovo. Det var den formulering somFN:s generalsekreterare inför den svenska riksdagenvalde. Det var ju precis, som ni minns, när Kosovo-aktionen var slutförd.Ett annat fall är skyddet av norra , som ocksåhar pågått . Där har och Storbritan-nien skyddat norra , det som vi idagligt tal kallar , mot att utsättas för an-grepp från regim. Det är uppemotfyra miljoner människor, främst kurder, som dag ochnatt har skyddats mot detta. Det har vivarit och är tacksamma för från det internationellasamfundets sida. och praktiskt taget alla and-ra länder har stor tacksamhet mot och Storbri-tannien för att de genomför detta nödvändiga arbete:att skydda mot de folkmordsplaner som vi vet attSaddam regim har.De här två fallen pekar på att det inte alltid är såatt förmår ta beslut för att skyddaviktiga värden. Den här debatten kom egentligen attflamma upp mest , när vi hadeett tredje fall då säkerhetsrådinte förmådde ta beslut. Det var ju folkmordet iRwanda. Då tittade säkerhetsrådet bort och engagera-de sig inte i en fråga som så uppenbarligen var säker-hetsrådets ansvar. Att skydda mot folkmord är kanskedet viktigaste av allt. Det ledde också till att FN ficken mycket försvagad auktoritet, framför allt i Afrika.Folk såg att man inte fullföljde det man borde hagjort.Man kan summera de här tre fallen. I Rwandafal-let var det passivitet från säkerhetsrådets sida. I Ko-sovofallet och Kurdistanfallet har det varit hot omveto som har omöjliggjort ett tydligt säkerhets-rådsmandat för våldsanvändning.Är det nu viktiga värden som skyddas i ? Detär egentligen det som den internationella säkerhets-ordningen måste utgå ifrån, att det är viktiga värdensom ska skyddas. Är det så i fallet ? Ser vi tillba-ka så har säkerhetsrådet i tolv långa år gång eftergång betonat att regim måste upp-fylla FN:s krav. Under de här tolv åren har ungefär 60länder - en tredjedel av FN:s medlemsstater - suttit isäkerhetsrådet, bland annat . Under den härperioden har man entydigt hamrat detta budskap: Nimåste uppfylla FN:s villkor! I den meningen är detväl få saker i FN:s historia som har varit så entydigasom just detta: att regim måsteuppfylla FN-villkoren. Det är kanske också därförsom en fjärdedel av FN:s medlemsländer ingår i denkoalition som vidtar de allvarliga åtgärder somresolution talar om.Vi går tillbaka till det här att hålla upp en interna-tionell rättsordning. och har enviktig roll i detta. Det är de två länder som startadeFN - det var ju och som i At-lantdeklarationen skapade FN, kan man säga, och gavriktlinjerna för den internationella organisationenefter slut. I fallet är det justUSA och som har upprätthållit mycketav den internationella rättsordningen. Det var de tvåländerna som försvarade och Saudiara-bien mot angrepp. Det var de tvåländerna, och , som befriade Ku-wait. Det är och som i tolv års tidhar skyddat och sett till att fyra miljonermänniskor inte har fördrivits eller utsatts för folk-mord.Det är också och som varsjälva förutsättningen för resolution , för denmilitära uppbyggnaden i var just förut-sättningen för allvaret i resolutionen . I den me-ningen kan man säga att just och Storbritannienhar varit en viktig faktor i att upprätthålla den inter-nationella rättsordningen, särskilt vad avser . Ochnu är det alltså och som tillsam-mans med ett femtiotal FN-medlemmar genomför deallvarliga konsekvenserna.Fru talman! I den nuvarande situationen pågår justridshandlingar. Det viktiga nu är att alla irakiersnarast möjligt får leva i frihet, värdighet och väl-stånd under en demokratisk regim. Det tror jagegentligen är det som borde förena oss alla: att ha enregim i som har fred med sina grannar och somhar fred internt i landet, som inte förtrycker sitt folkutan som gör att irakierna faktiskt kan leva undervärdiga och mänskliga villkor. Därför får man inner-ligt hoppas att kriget blir kort och att regim faller möjligt.Fru talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservation 2.Anf. 3 ():Fru talman! Tankarna och uppmärksamheten gårmest till det som pågår i . Här ska vi, tack ochlov, syssla med en något mindre skrämmande aspektpå kriget, nämligen folkrätten.Låt mig inledningsvis konstatera att Folkpartiethela tiden har menat att vapeninspektörerna skulleges mera tid. Vi har stöttat ansträngningarfullt ut.Fru talman! Ordet folkrätt är egentligen ett alltförsnällt ord. Vad det handlar om är inte i första handfolkens rätt utan staternas rätt. Folkrätten handlar inteheller om någon otvetydig rätt för folken att slippaleva under förtryck. Den handlar i stället bland annatom var gränserna går för regeringars rätt att utaninblandning utifrån fritt styra och ställa inom sittland, till exempel hur långt en regering kan gå när detgäller att begå brott mot den egna befolkningensmänskliga rättigheter. I och Kosovo var detokej att omvärlden skulle ingripa. Men då,för att ta ett annat exempel?För det första: Folkrättens traditionella grundregelär statssuveränitetens överhöghet. Det var därföröverraskande när statsminister i ett talden sade: "Skyddet för mänskliga rättigheterär centralt i folkrätten och . Statssuverä-nitet kan inte längre åberopas av den som utför grovaoch systematiska kränkningar. "Det som varit huvudregel i folkrätten blevnu ett underordnat övervägande.Alla är ense om att sedan decen-nier tillbaka faktiskt utför just precis "grova och sys-tematiska kränkningar". I en sådan situation kan såle-des, enligt tal , statssuve-räniteten inte åberopas av utan denska, enligt , vika till förmån för respekten förmänskliga rättigheter. Ett anfall mot regim som banar väg för mänskliga rättigheter iIrak borde följaktligen ha välkomnats av så är det inte alls, som vi vet. Tvärtom för-dömer anfallet, och han gör det medhänvisning till att det skulle vara ett "brott mot folk-rätten". Folkrätten har därmed för tydligenändrat innebörd och ges en rakt motsatt innebörd änden som kom till uttryck i citatet från talet. För GöranPersson kan folkrätten tydligen, beroende på omstän-digheterna, ges flera och delvis motstridiga innebör-der samtidigt.Detta är ett första exempel på regeringens förvir-rade folkrättsliga hållning i Irakfrågan.För det andra: Några folkrättssakkunniga hävdaratt världssamfundet genom FN inte kan ingripa motvanemässigt förtryck och grova övergrepp mot män-niskor, som exempelvis de övergrepp som i decennierutförts av . FN kan dock ingripa motakuta övergrepp, som de som utfördes i ochKosovo.Det är möjligt att detta synsätt är folkrättsligt kor-rekt.Men det finns ingen möjlighet att med moraliskaargument försvara en sådan tolkning och avgräns-ning. Vad är det för logik i en regel som säger attmord som begås i mindre skala eller vid enstaka till-fällen kan beivras medan till exempel massavrätt-ningar som begås vanemässigt år inte skullekunna beivras?Folkrätten, och det är egentligen det som är po-ängen, kan alltså upprätthållas på ett juridiskt oan-tastligt sätt och leda till en moraliskt veder-värdig konsekvens. Att slaviskt följa folkrätten ellernöja sig med att hänvisa till den räcker därför intesom grund för ett politiskt och moraliskt ställningsta-gande.Regeringens andra tillkortakommande i den härdebatten är alltså att regeringen inte vill låtsas omfolkrättens begränsning som norm för politiska ochmoraliska överväganden. Regeringen gömmer sigbakom begreppet folkrätt och använder det som ettskalkeskjul.Vi vet därför ännu inte vad regeringen egentligentycker i sakfrågan.Menar regeringen och Socialdemokraterna attStorbritannien och - eftersom de enligt rege-ringen bryter mot folkrätten - borde packa ihop ochresa hem och lämna fritt fram för iIrak? Vad är svaret på den frågan? Ska alliansen resahem därför att de bryter mot folkrätten?Menar regeringen att det var fel av och att bygga upp ett starkt militärt hot runtIraks gränser? Utan det hotet hade vapeninspektörer-na aldrig haft en chans att lyckas. Men om regeringentyckte att det var riktigt att skapa ett extremt starktyttre tryck på , ja, då krävdes det också en högsannolikhet för att detta hot skulle kunna utlösas, omIrak inte fullföljde sina förpliktelser enligt FN:s sä-kerhetsråds resolutioner.Paradoxen med vapeninspektörernas arbete förfred var ju att avväpning bara kunde åstadkommasgenom att skapa nära maximal sannolikhet för krig.I november 2002 gavs en sistachans i FN-resolution . Det krävdes en omedel-bar och fullständig efterlevnad av . Om inteskulle de värsta konsekvenser följa. Denna folkrätts-liga tolkning stödde regeringen.När så folkrätten av bland annatFrankrike sades kräva något mera, nämligen en nyresolution, ja, då var också denna inställning helt okejenligt regeringen. Vilken tolkning i FN som än gäller- den som sanktionerade anfall eller den imars som kanske inte gjorde det - så är båda tolk-ningarna okej för den svenska regeringen.Det är det här som blir besvärligt. Konsekvensenär att regeringen politiskt och moraliskt blir håll-ningslös och vinglig i sitt uppträdande.För det tredje: En knäckfråga i den här folkrätts-diskussionen är om de grundläggande FN-resolutionerna med sinamycket vittomfattande mandat för att "säkerställa fredoch säkerhet i regionen" fortfarande kan sägas levaoch vara relevanta och därmed utgöra en legitimgrund för anfallet. Är det rimligt att säga att Irakbegick brott mot resolution genom att ännu inte ha redovisat och bevisat att de intehade några massförstörelsevapen?Jag saknar svar på de här frågorna. Man kan ocksåställa andra frågor. Jag är inte ensam om att saknasvar.När man tar del av svensk och internationell de-batt mellan folkrättsjurister och länder är det helt klartatt det inte finns någon entydig uppfattning om sva-ren. Regeringens kategoriska hänvisning till folkrät-ten som om den vore entydig är oriktig. är själv ett levande bevis på tvetydigheten.USA, och deklarerade,som sade, att detskulle skapas ett friområde för kurder. Ländernahindrade sedan flyg från att från att flyga överden del av som ligger norr om 36:e breddgradenoch senare också området söder om den 33:e bredd-graden, för att skydda de lokala minoriteterna.Socialdemokraterna har fördömt och Stor-britanniens överflygningar och bombningar. socialdemokratiska majoritet konstaterade imars 2001 att det är "orimligt att bombningarna .fortsätter". Utskottet menade att de FN-resolutionersom åberopas "inte utgör folkrättslig grund förbombningarna". har klargjort attSverige tagit avstånd från bombningarna". Citaten ärhämtade från betänkande 2000/01:UU10. Mot dennatext reserverade sig och Folkpartiet.Skulle det vara bättre för minoriteter, skullevärlden verkligen vara en bättre plats att leva i omUSA och under de senaste tolv årenenbart agerat helt i enlighet med folkrätten i dessaflygförbudszoner i ? Om hade följt reglernatill punkt och pricka och inte agerat utan FN-mandathade kanske mellan en halv miljon och tre miljonerkurder dödats i norra som kritiserar för att anfalla utan stödav ytterligare en FN-resolution bör kanske fundera påvad konsekvenserna hade varit beträffande skyddet avkurder mot regim om den principenupphöjts till en allmän regel. Socialdemokraternaskritik mot flygförbudszonerna är mitt tredje exempelpå brister i regeringens folkrättsliga hantering avIrakfrågan. Det är för mig ett egendomligt och cy-niskt ställningstagande.För det fjärde: När Socialdemokraterna nu har be-slutat sig för att fördöma och Storbritannienspolitik som "brott mot folkrätten" är det naturligt förVänsterpartiet och , som ju tycker lika-dant som regeringen, att försöka få hela regeringen attställa sig bakom fördömandet. Men se det stödet villinte Socialdemokraterna ta emot från sina stödpartier.Socialdemokraterna tycker visserligen likadant somVänsterpartiet och men vill inte erkännadetta annat än på gator och torg när de marscherarsida vid sida med de två partierna. Att regeringen pådetta sätt talar med dubbel tunga är det fjärde ex-emplet på förvirring och brist på konsekvens i rege-ringens Irakpolitik.Fru talman! Läxan för oss européer är att samar-beta tidigare och mer intimt.