prot · GQ09105 · 2003-05-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:105Fredagen den 16 majKl. 9.00 - 11.45Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:329Till riksdagenInterpellation 2002/03:329 av () om och försvarInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 26 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 13 maj 2003UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2002/03:347Till riksdagenInterpellation 2002/03:347 av ()om rökförbud i serveringsmiljöerInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokad ut-rikes tjänsteresa.Stockholm den 12 maj 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:352Till riksdagenInterpellation 2002/03:352 av ombostadsbyggandet kommer att besvaras måndagenden 2 juni.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 12 maj 2003FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:359Till riksdagenInterpellation 2002/03:359 av integrationspolitiska maktutredningenInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 2 juni 2003.Skälet till dröjsmålet är medicinska.Stockholm den 12 maj 2003JustitiedepartementetMona SahlinInterpellation 2002/03:364Till riksdagenInterpellation 2002/03:364 av landstingens situation kommer att besvaras mån-dagen den 2 juni.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 12 maj 2003FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:366Till riksdagenInterpellation 2002/03:366 av () om alkoholkonsumtionenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokad ut-rikes tjänsteresa.Stockholm den 13 maj 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:397Till riksdagenInterpellation 2002/03:397 av ()om lagen om stöd och service till vissa funktionshind-radeInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 2 juni 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 14 maj 2003SocialdepartementetBerit AndnorEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:412Till riksdagenInterpellation 2002/03:412 av () om alkoholreklamInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokad ut-rikes tjänsteresa.Stockholm den 13 maj 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:415Till riksdagenInterpellation 2002/03:415 av () om ungt föräldraskapInterpellationen kommer att besvaras måndagenden 2 juni 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 14 maj 2003SocialdepartementetBerit AndnorEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschef2 § Svar på interpellation 2002/03:318 omforskningspropositionenAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har frågat mig vad jag avseratt vidta för åtgärder för att säkerställa att höstensforskningsproposition verkligen kommer att föreläg-gas . Per vill också vetavilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa atthöstens forskningsproposition återupprättar"fakultetsanslag" och ersättning per plats i den högreutbildningen.Jag vill börja med att erinra Per om att reger-ingen i propositionen Vissa forsk-ningsfrågor (1998/99:94) redovisade för atten särskild forskningspolitisk proposition bör över-lämnas till en gång per mandatperiod. Den-na bedömning gjordes bland annat efter ett förslagfrån den parlamentariska kommittén Forskning 2000.Även remissinstanserna instämde med kommitténsförslag avseende planeringsperioderna för forsk-ningspolitiska perioder. Det gamla systemet byggdepå treåriga forskningsbeslut och man ifrågasatte dåom inte det var en för kort planeringsperiod. Att läggaen forskningsproposition har såle-des aldrig varit aktuellt.Resursökningarna som aviserades i forsknings-propositionen Forskning och förnyelse infaller även iår, då exempelvis får ökade anslag2003 på 252 miljoner kronor.Forskningen är ett mycket viktigt område. Att sat-sa på forskning är att investera . Fråganom den framtida forskningen är alldeles för viktig föratt tas för lätt på. Här råder ingen handlingsförlam-ning, utan ett intensivt arbete pågår för att ta fram enväl genomarbetad proposition. Regeringen har sam-manlagt gett ett hundratal myndigheter, inkluderandelärosäten och forskningsråd, i uppdrag att utarbetaoch redovisa forsknings- och kunskapsstrategier tillnovember 2003. Dessa kommer att vara några av deviktigaste underlagen till nästa forskningspolitiskaproposition.I propositionen Forskning för framtiden (prop.1999/2000:81) och den förra forskningspolitiskapropositionen Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3) formades den nya organisationen för fi-nansiering av svensk forskning som de fyranya myndigheterna tillfördes ytterligare resurser ut-över de anslag som överfördes från tidigare finansiä-rer. Totalt tillfördes tillforskning och forskarutbildning, varav mer än 500miljoner kronor var en förstärkning till det nybildadeVetenskapsrådet, en förstärkning med mer än 30 %.I nästa forskningspolitiska proposition kommerregeringen självklart att följa upp de erfarenheter vihittills fått av det nya systemet för forskningsfinansie-ring, och jag räknar också med att diskussionerna iforskningsberedningen och de inkommande forsk-nings- och kunskapsstrategierna kommer att identifie-ra nya frågor inom det forskningspolitiska området.Arbetet med nästa forskningspolitiska propositionpågår nu för fullt, och propositionen kommer somaviserat att presenteras under denna mandatperiod.I regeringsförklaringen betonades att forskningensfrihet ska garanteras och att grundforskningen skastödjas. De påbörjade satsningarna på biovetenskapoch bioteknik ska fortsätta, den högre utbildningensinternationella konkurrenskraft ska stärkas och flerska gå vidare till forskarutbildningen. Utbildning ochforskning är en investering för framtiden och jag harför avsikt att även fortsättningsvis hålla en hög ambi-tionsnivå inom mina ansvarsområden.Anf. 2 PER ():Fru talman! Tack, forskningsministern, för ettsnabbt svar. Jag har inga krav på att forskningsmi-nistern skulle snabba på en proposition till 2003. Detmåste ha varit ett missförstånd. Jag tror inte heller attnågon trodde att den skulle komma 2003 men attministern tänkte fördröja den till 2005.Om jag kommer ihåg det rätt var det den 7 sep-tember 2000 som den förra forskningspolitiska pro-positionen lades fram. Min fråga är: Kan vi se nästaforskningspolitiska proposition i närheten av den 7september 2004? Då har det gått fyra år.Vi har ända haft en ordning därvi en gång per mandatperiod har återkommit med enforskningspolitisk proposition. Sedan vi gick över tillfyraåriga mandatperioder har man varit både för riks-dagens och regeringens skull och också, tror jag, förforskningens skull gått från tre till emellan,och det har varit bra. Det här är någonting väldigtlångsiktigt, och det ger oss också en möjlighet att engång per mandatperiod, gärna med mellan-rum, återkomma till de lite större, lite mer strategiskaoch övergripande frågorna när vi inte sitter fast i detreåriga budgetramarnas presensdimma utan faktisktkan höja blicken och fundera: Vilka ska de långsikti-ga strategierna vara för fyra, åtta eller kanske tolv årframåt? Hur ligger vi till? Det är inte bara fråga omstrategier utan lika mycket om ett bokslut över vad vihar åstadkommit under de föregående åren och vilkastrategier man utifrån detta kan lägga för de kom-mande åren.Det är ändå för forskningssamhället viktigt attveta om det den här gången kommer att vara fem årmellan de två forskningspolitiska propositionerna,eller om det kommer att vara eller . Alladessa tre alternativ fungerar faktiskt rent tekniskt medtanke på att det ska vara en per mandatperiod. Omman har mellan dem kommer vi antingen att haskjutit den forskningspolitiska propositionen två åtframåt varje mandatperiod, eller så kommer vi att haen mandatperiod då det är två eller emellan ochså vidare.Ju mer vi kan vara överens om en del grund-läggande spelregler, desto större planeringsmöjlighetfinns det för de många myndigheter som forsknings-ministern talar om och som tittar på sina strategis-ka satsningar, tar fram sina forskningsstrategier. Ochde andra myndigheterna tar fram sina kunskapsstrate-gier. Det är väldigt viktigt för dem att veta ifall detkommer en proposition ,oktober, eller inne , april, maj2005.Efter att ha läst Dagens Forskning är jag heltövertygad om att jag inte är ensam bland forskning-ens vänner om att tycka att det är en viktig fråga hu-ruvida det blir fyra, fem eller mellan de tvåforskningspropositioner som vi pratar om här.Anf. 3 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tycker att jag hör av Per Bills in-lägg att han försöker koka soppa på en spik. Forsk-ningspropositionen ska lämnas i mitten av mandatpe-rioden så att det blir jämna perioder mellan de olikatillfällen då vi lämnar en forskningspolitisk proposi-tion. Den är till för att behandla de viktiga, grund-läggande, principiella frågorna i forskningspolitiken,som grundforskningens roll för framtida forsknings-genombrott, unga forskares möjligheter att bana sigen forskningskarriär, hur vi ska stärka innovations-kraften kring och i våra högskolor så att vi tillgodo-gör oss de kunskaper som forskningen ger i form avföretagande och nya jobb. Det är frågor som vi ocksåhade med i den förra forskningspolitiska propositio-nen men som vi behöver komma vidare med. Det ärdet här arbetet som pågår med precis den planeringsom vi haft , att i mitten av mandatperiodenska vi återigen lämna förutsättningarna för forsk-ningspolitiken under de kommande åren.Den förra forskningspolitiska propositionen be-tydde väldigt mycket. Vi stärkte forskarnas ställning iforskningspolitiken. Vi lade fram förslag om fors-karstyrda forskningsråd där den vetenskapliga kvali-teten var ledstjärnan. Vi skapade bredare och starkareforskningsråd som bättre kunde låta ämnesområdenmöta varandra. Och vi gav i uppdrag åt forskningsrå-den att inte bara stötta individuella projekt utan attockså vara med och stötta det absolut bästa i form avmiljöer ute på våra högskolor och universitet. Det härär vi fortfarande i själva implementeringen av.Som jag nämnde får detta år,som en konsekvens av förra mandatperiodens forsk-ningspolitiska proposition, en ökning med en kvartsmiljard i resurser. Det är unikt om vi ser tillbaksi tiden, då det snarare handlade om mycket stramavillkor för forskningen. ser man äntligen att detblir en rejäl ökning. Sammantaget har Vetenskapsrå-dets resurser ökat med 30 %.Vi lägger alltså fram nästa forskningspolitiskaproposition i mitten av mandatperioden. Vilken må-nad är ännu för tidigt att diskutera. Det kanske behövslite grann av insikt i arbete för attförstå att månaden inte är fastställd . Men detkommer att ske i mitten av mandatperioden, och dåtar vi nya initiativ för att stärka forskningen somframtidsfråga.Anf. 4 PER ():Fru talman! I mitten av mandatperioden tycker jagär ett riktigt hyggligt svar. Det tror jag kommer attgöra många ute på både forskningsfinansierandemyndigheter och på universitet och högskolor nöjdaoch glada, för jag är inte ensam om, som ThomasÖstros tror, att koka soppa på en spik.Låt mig återge lite grann vad rektorn vid både dittoch mitt hemuniversitet, , säger: Jaganser att en uppskjuten proposition leder till att Sve-rige fortsätter att rasa. Vi ser ju att svensk forskningnu tappar även på resultatsidan. Man har inte pengar,så man har ingenting till att satsa på något. Han sägerlite senare: Dystert, men inte uppgivet. Så betecknarhan läget. Men han säger: Vi gnetar vidare.Pär Omling, generaldirektör i ,har fått signaler om att forskningspropositionenkommer att skjutas upp och säger: Min första reaktionvar sorg. Jag känner sorg över att regeringen inteklarar av att skilja på investeringskostnader och lö-pande utgifter. Utbildning och forskning är invester-ingar.Jag tror att både rektorn vid universitetoch ändå kommer att tycka att det ärväldigt bra att vi nu är överens om att forskningspro-positionen kommer att läggas fram i mitten av denhär mandatperioden, inte sent 2005 eller tidigt 2006.Myndigheterna och de forskningsfinansierande myn-digheterna sitter just , och ska göra det hela som-maren, och tar fram väldigt omfattande underlag fördenna proposition. Det här är ju färskvara till ganskastor del, och hade propositionen skjutits fram långtfram i tiden hade man behövt komma in ochkomplettera underlaget.Jag har sett hur den forskningsetiska propositio-nen har skjutits fram både , och ettoch i tiden från det att den först var sagdatt komma, så det finns en viss anledning till min oro,förutom skriverier i medierna och rykten i forsk-ningsvärlden.Jag tycker att den här debatten har varit bra. Fördet första vet vi nu att propositionen kommer i mittenav den här mandatperioden. För det andra är vi över-ens om att den ska handla om just de här övergripan-de sakerna.Låt mig då använda till att säga attdet fanns väldigt mycket i Forskning , utred-ningen som låg till grund för den förra propositionen,som inte hanns med då, och det säger jag inte somkritik. Men man hann inför forskningspropositionen2000 inte med allting som togs upp i Forskning 2000-utredningen, till exempel den politiska sfärens extraansvar för forskning som rör just den politiska sfärenoch även myndigheternas uppdrag såsom forsknings-organisationer. Ska de ha några forskare som hartillräcklig kompetens för att kunna beställa forskning?Eller är det som på till exempel Läkemedelsverketoch , att man måste ha väldigt duk-tiga forskare för att kunna utföra en del av forskning-en själv?Fru talman! Jag ska använda mina sista 28 sekun-der till att säga: Titta också på vad som inte hannsmed ! Det fanns nämligen flera områden, somhar tagits upp här i , som intehanns med då men som jag och flera andra, till ochmed vänsterpartister, är överens om är mycket viktigaatt få med i forskningspropositionen, som ska kommai mitten av den här mandatperioden.Anf. 5 Utbildningsminister ():Fru talman! När man kokar soppa på en spik ris-kerar man att det kokar torrt , och dettycker jag att man också börjar märka när man hörPer Bill.Det är en självklarhet att de forskningspolitiskapropositionerna kommer med de jämna mellanrumsom vi har bestämt, i mitten av varje mandatperiod.Det har ju ställt sig bakom. Per frågarexakt vilken månad den ska komma. Det måste re-geringen få förbehålla sig rätten att planera för att detska bli en riktigt bra process.Trots att det är ett kärvt ekonomiskt läge i världenoch också ett ganska kärvt ekonomiskt läge i ,känner jag stolthet över att forskningen får ökadeanslag detta år, och det är inte lite heller. En kvartsmiljard av en budget på två miljarder till är en rejäl ökning. har ju motsattsig att vi ska ha kvar . Man vill brytasönder och skapa svagare organisa-tioner kring det, men jag tycker att det ska ha ökaderesurser och en allt starkare ställning. Här ser vi möj-ligheten att göra mycket viktiga saker.Sedan har jag stor förståelse för att rektorer ochmyndighetschefer vill ha ännu mer. En 30-procentigökning till är en bra början, tyckerjag, men visst kommer det att krävas ytterligare insat-ser.Se dig omkring i världen! I gör manskarpa nedskärningar i motsvarigheten till . I sparar man liksom i Italien.Runtomkring i drar man ned på högskola ochforskning. Här står vi i bjärt kontrast genom att vi serde ökade anslagen som en framtidsinvestering. Dettycker jag ska prägla också nästa forskningspolitiskaproposition.Det pågår ett brett förberedelsearbete. Vi ser överforskarutbildningen. Vi banar väg för unga forskaresmöjligheter till en forskarkarriär genom utredningar.Detta underlag blir viktigt inför den forskningspoli-tiska propositionen. Vi arbetar med innovationsfrå-gorna. , Verket för innovationssystem, harnyligen lagt fram en rapport om hur man ska stärkainnovationssystemen kring våra högskolor för att fåfler företag och fler jobb med forskningskoppling. om forskningsstrategier från våra viktiga myndig-heter för att fastställa vilka prioriteringar de ser somde allra viktigaste för att ska vara en ledandeforsknings- och kunskapsnation. Vi gör översyner påen rad områden för att skapa ett bra och brett besluts-underlag.Sedan har ju dessutom regeringen bildaten ny forskningsberedning, där aktiva forskare ute iforskarsamhället men också näringslivsrepresentanterfinns med, där vi diskuterar alla delar av forsknings-politiken för att också där få ett fint beslutsunderlag.Jag räknar med att detta arbete kommer att vara ett avde viktigaste och mest intensiva arbeten vi har påUtbildningsdepartementet under den här mandatperi-oden.Anf. 6 PER ():Fru talman! är vi tillbaka i den här ständigadiskussionen om huruvida det satsas för mycket ellerför lite på forskning. tycker att detsatsas väldigt mycket och att är väldigt bra.Det är ju så att satsar väldigt mycket, men detär inte tack vare staten, utan det är tack vare ett antalstora globala företag, fyra stycken för att vara merexakt. Samtliga fyra har för tillfället problem och görneddragningar.Jag satt på och tittade på någon avde där redovisningarna där man ser på ett stort antalfaktorer och rangordnar länderna i plus, "lika med"eller minus. I fråga om forskning finns det, somThomas vet, tre kolumner. En handlar om hurlandet klarar sig på forskningens område. Där harSverige ett plus. En annan handlar om hur företag stårsig forskningsmässigt. Där har också ett plus.Så finns det en kolumn för hur offentligasektor står sig forskningsmässigt. Där har Sverigeinget plus. Man har faktiskt inte ens "lika med", utanman har ett minus i den kolumnen.Andra sådana här jämförelser säger att om mantittar på vad den offentliga sektorn, eller staten, satsarpå forskning i är vi snarare ett medelland iOECD än världsmästare. Det är ju fyra företag, ,, och , som gör att ärvärldsledande. Samtliga dessa fyra har problem.Dessutom är det så att de som har kunnat hålla forsk-ningen uppe ganska mycket ,nämligen forskningsstiftelserna, inte alls har sammamöjlighet att dela ut pengar nu som de hade förut. Såde små ökningar som görs i statsbudgeten räcker nogfaktiskt inte riktigt till.Anf. 7 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är riktigt att utmärker sigpå det sättet att vi har ett näringsliv som satsar myck-et på forskning och utveckling. Det ska vi vara räddaom. Det är ingen nackdel. Det är väldigt oroväckandeatt några av våra stora företag drar ned på forskningoch utveckling. Det skulle möjligen återställa någotslags relation, som Per eftersträvar, mellan of-fentligt och privat. Men det är bara en nackdel att detprivata drar ned. Notera att den enda kraft i detta landsom nu ökar sina insatser på forskningsområdet ärstaten. Det är bara staten som utökar budgetmedlen, iVetenskapsrådets fall alltså med 30 %.Jag är den förste att argumentera för att vi behövergöra ännu större satsningar, men det är oerhört viktigtatt staten här visar sitt ledarskap genom att öka sinainsatser i en period då privata finansiärer minskar sinainsatser.Sverige tillhör den grupp av länder i världen sombegär mest av skattebetalarna när det gäller att finan-siera forskning. Vi vill fortsätta befinna oss i världs-ledande position. Vi är det land som har störst veten-skaplig produktion per invånare. Vi är det land, till-sammans med , som har flest som disputerarvarje år i världen. Ska vi få behålla en sådan positionmåste vi fortsätta att kraftsamla, fortsätta att satsa.Det är kolossalt viktigt för vår framtid.Men då ska man inte börja med att säga att Sveri-ge har ett dåligt forskningsläge. Det har vi inte. Vårtläge är gott. Ska vi fortsätta vara i den fina positionenmåste vi satsa ännu mer. Då är det inte dumt att kon-statera att detta år, som så många känner är ett ganskakärvt år, ökar resurserna till med enkvarts miljard. Det tycker jag känns bra som en startpå en fin utveckling.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2002/03:319 om ut-bildningsvägarnaAnf. 8 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag av-ser att vidta några åtgärder för att förkorta utbild-ningsvägarna.Ulf ser i det svenska utbildningssystemetett systemfel som leder till långa utbildningsvägar.Jag vill därför framhålla att det är stora skillnadermellan olika länder när det gäller högskoleutbildning-ars längd och att utmärks av att ut-bildningarna här är kortare än i andra länder. Ett an-nat utmärkande drag för det svenska utbildningssy-stemet är strävan att undvika "återvändsgränder",genom att alla grundläggande högskoleutbildningarska vara påbyggbara och att längre utbildningar skage möjlighet till etappavgångar. Det finns också flexibilitet i det svenska utbildningssystemet medmöjlighet att välja fristående kurser och att stegvisvälja sin utbildning utan att från början binda sig föratt studierna ska leda till en examen samt möjlighetatt varva studier med förvärvsarbete. Den flexibilitetsom kännetecknar den grundläggande högskoleut-bildningen i är något som jag tycker att vi börvärna om.Jag instämmer med om vikten av attde studenter som haft som avsikt med sina studier attta en examen, också gör det. Den beskrivning somUlf ger av studenternas resultat är dock miss-visande. Det är visserligen så att endast var fjärdehögskolenybörjare avlägger examen först efter femår, men det finns ingen uppgift om hur många avdessa som avsett att ta en examen. Många har intetänkt sig mer än en eller några kurser. Enligt UlfNilsson är det av högskolenybörjarnasom uppnått 120 poäng efter normalstudietiden ,men här avser högskolenybörjare samtliga nybörjare,det vill säga även de som aldrig haft intentionen att ta120 poäng. påstående att studietidernaförlängts kraftigt är också miss-visande. Såväl för kandidatexamen som för magister-examen är medianstudietiden densamma för examine-rade 1995/96 och 1999/2000 - för kandidatexamenåtta terminer och för magisterexamen tio terminer.För det femtiotal yrkesexamina som vi har ser resul-tatet olika ut. För några av dessa har examinations-graden minskat, för andra har den ökat. I det förrafallet finns det naturligtvis anledning att närmareanalysera orsakerna och att överväga relevanta åtgär-der. Det är dock svårt att ta detta som intäkt för attorsaken ligger i brister i utbildningssystemet. En heltannan utveckling är mycket tydlig ,nämligen att andelen examina på längre utbildningar,det vill säga utbildningar om minst 120 poäng, ökatkraftigt som andelen examina på kortareutbildningar minskat kraftigt. I detta ligger någotpositivt, och det innebär att studenterna bättre kanmöta de krav som kommer att ställas på dem i ettmodernt kunskapsinriktat samhälle.Ulf vänder sig vidare emot en ensidigdiskussion om hur många som påbörjar en utbildning.Frågan om en öppen högskola är av central betydelseför mig. Genom den expansion som skett har högskolan öppnats för nya grupper av stu-denter och vi har kommit allt närmare regeringenslångsiktiga mål att hälften av en årskull ska ha på-börjat någon högskoleutbildning . Dethar dock inte varit fråga om en ensidig fokusering påantalet nybörjare. Medelstilldelningen för den grund-läggande högskoleutbildningen är prestationsrelateradoch målen för olika utbildningar anges inte i antalnybörjarplatser utan i det antal examinerade somsvarar mot samhällets behov.Enligt har expansionen av högskole-utbildningen inte finansierats, vilket är felaktigt efter-som tillkommande platser har fått samma per capita-tilldelning som befintliga platser. Totalt beräknaskostnaden för utbyggnaden av högskolan sedan slutetav att uppgå till över 6 miljarder kronor.Härtill kommer satsningar som gjorts för att höjakvaliteten i utbildningen.Full sysselsättning står överst på regeringens dag-ordning. ekonomiska vårproposition finnsförslag till en rad insatser för ökad sysselsättning ochför att öka alla gruppers möjligheter på arbetsmark-naden.