prot · GQ09117 · 2003-06-05 00:00:00 — Jag står avslutningsvis bakom samtli-ga reservationer som vi ställt oss bakom i betänkan-det, men jag nöjer mig här med att yrka bifall tillreservation nr 9. 174 ():Fru talman! Det här är ett förslag till en ny lag påområdet för elektroniska kommunikationer som videbatterar . Det är en lag in . Det är enlag som skapar förutsättningar för att ska ståväl rustat inför framtidens behov av en väl utbyggdinfrastruktur för snabb och rationell hantering av tele-, radio- och datakommunikation.Vi socialdemokrater känner oss mycket nöjdamed utskottets betänkande. Det blir en ny, samlad ochmodern lagstiftning med effektivare reglering - enmer verklighetsanpassad lagstiftning. Det här gör vigenom konvergens, EU-harmonisering, vassare ochsnabbare verktyg genom ökade möjligheter för PTSoch samordningen av 3G-utbyggnaden.De politiska målen för den nya lagen är att enskil-da och myndigheter ska få tillgång till effektiva ochsäkra elektroniska kommunikationer med störstamöjliga utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet.Sverige ska i ett internationellt perspektiv ligga iframkant i dessa avseenden. De elektroniska kommu-nikationerna ska vara hållbara och användbara ochtillgodose framtidens behov. De främsta medlen föratt uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar fören effektiv konkurrens utan snedvridning och be-gränsningar samt att främja den internationella har-moniseringen. Staten har ett ansvar, men lägger siginte i i onödan. Men i områden där allmänna intresseninte enbart kan tillgodoses av marknaden, där ska vita vårt ansvar.Den nya lagen ersätter telelagen och lagen om ra-diokommunikation. Det blir en lag som omfattar allelektronisk kommunikation, vilket innebär att Inter-nettillhandahållare, data, till exempel bredband, ochbroadcast-nät ska omfattas. Dessa har till stora delartidigare varit oreglerade.Den nya lagen bygger bland annat på ett EU-direktiv som innebär en harmonisering av reglerna förelektronisk kommunikation inom EU. Alla medlems-stater ska börja tillämpa regelverket . La-gen innebär ytterligare ett steg mot den vanliga kon-kurrenslagstiftningen av tele- och datakommunika-tionsmarknaden. Men så länge effektiv konkurrensråder behöver inte lagens sektorspecifika åtgärderanvändas. Lagen bygger på att marknaden gör frivil-liga överenskommelser, men när det finns marknaderdär detta inte fungerar ska myndigheten, det vill sägaPTS, ingripa för att garantera att konsumenterna fårett bra utbud till vettigt pris.Man skulle kunna säga att utgångspunkten fördetta betänkande är att det finns en marknad i föränd-ring, vilket medför krav på flexibilitet. Vi ställer destörsta kraven på den som är störst. Vi ska ge utrym-me för nya och mindre aktörer, och sist men inteminst ska vi se till att det finns olika förutsättningar ilandet.Teknikutvecklingen går fort. Nya aktörer kommeroch går, nya tjänster och trafikmönster uppstår, lik-som nya affärsmodeller och nya relationer mellanolika aktörer. Detta kräver flexibilitet och ett föränd-rat agerande.Den som har en dominerande ställning, det som vii betänkandet kallar SMP, kan om inte effektiv kon-kurrens råder åläggas särskild SMP-skyldighet. Detkan gälla nationellt och också regionalt och lokaltberoende på var den relevanta marknaden har definie-rats. Syftet är att stötta utvecklingen av tele- ochdatakommunikation samt av Internet och bredband.Detta gör vi genom att öka konkurrensen. Vi skaockså se till att det finns ett konsumentperspektiv ochgeografiska perspektiv nationellt, regionalt och lokalt.Dessutom ger vi förutsättningar för samverkan ochsamarbete, vilket ska öka förutsättningarna för ut-byggnaden.Tillgängligheten är också viktig, och en insats ärförstås den statliga bredbandssatsningen, som mångaredan har kritiserat men som finns, samt 3 G-utbyggnaden. Tilldelningen av licenser för bredband iluften är ytterligare en åtgärd. Det är viktigt att sti-mulera samverkan vilket kan påskynda utvecklingen.Det handlar exempelvis om åtkomst till accessnätför flera aktörer och inte minst samverkan när detgäller utbyggnaden av . Ingen i vill haen skog av radiomaster. När det gäller operatörer somstöter på problem med bygglov och därför inte harmöjlighet att bygga ut enligt sina planer måste mankunna samlokalisera. Vi förtydligar i betänkandet attPTS har möjlighet att avgöra frågan om delning avmast eller antenn även om saken inte är överklagadtill högre instans.Fru talman! Det är viktigt för konsumenterna attdet finns bra och trygga integritetsskydd. Operatörer-na ska inte kunna ta del av information kring tjänstersom kunderna utnyttjar. Detta gäller även så kalladecookies, vilka visserligen underlättar surfandet menockså lagrar information i datorn. Det ska tydligtinformeras hur man avböjer detta. Därför innehållerden nya lagen ett stärkt integritetsskydd. Det gälleräven bredbandstjänster och Internet, vilket inte varitfallet tidigare.Men en utveckling där nya och mindre aktörertillsammans med stora nationella aktörer med olikadominans finns på marknaden är det viktigt att kon-sumenterna får lika förutsättningar oavsett om man ärkund hos en liten eller stor operatör. I den nya lagenkräver vi vissa saker av samtliga operatörer, till ex-empel avgiftsfri tillgång till larmnumret 112. Detgäller visserligen endast telefoni, men generellt kanman säga att flera saker som gäller på telefoni-sidan genom den nya lagen också kommeratt gälla bredband och Internet.Ur ett konsumentperspektiv är tilliten till Internet,bredband och telefonitjänster viktiga. En åtgärd somnu finns med i den nya lagen är tillgången till avgifts-fri samtalsspärr samt kreditgräns. Det är också viktigtatt avtalens görs tydliga.Fru talman! För att den nya lagen ska fungera ochleda till ökad konkurrens som stimulerar marknadenär det viktigt att vi har en stark myndighetsorganisa-tion som kan ingripa på områden på marknaden därkonkurrensen inte fungerar. Därför ger vi PTS starka-re muskler så att de kan kräva tillgång till alla typerav tjänster.Slutligen kommer jag till det bästa, nämligen tra-fikutskottets stolthet. Det handlar om uppföljning ochutvärdering. Vi lever i en föränderlig värld, och där-för är det viktigt att vi kan använda oss av målstyr-ning. Våra mål på dessa områden är effektiva ochsäkra kommunikationer i hela landet. Därför behövervi en omsorgsfull resultatuppföljning. Det gälleruppföljning av utvecklingen i olika regioner i landet,olika befolkningsgrupper, funktionshindrade, män,kvinnor, yngre och äldre samt olika typer av kommu-nikationstjänster.Förr i tiden kanske det hela var enklare när statenfastställde till exempel teletaxorna i landet. I framti-den gäller det att på ett mer intelligent sätt påverkamarknaden så att hela landet får goda förutsättningarför de tjänster som finns inom sektorn elektroniskakommunikationer.För att värna roll och trygga en välfungerande demokrati krävs därför att nogaföljer hur de nya målen för sektorn uppfylls. I betän-kandet har därför ett enigt utskott särskilt markeratbetydelsen av uppföljning och utvärdering.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på samtliga motionsyrkanden.Anf. 175 Förste vice talman () replik:Fru talman! Jag tänker inte uppehålla mig vid ut-byggnaden av bredband. Det har vi gjort så mångagånger tidigare i kammaren. I stället ska jag ställafrågor om försvagningen av möjligheterna för nya,tillkommande företag på telemarknaden.Varför försvagar man samtrafikskyldigheten?Varför ska den fördröjas genom att den tas bort frånlagstiftningen? Det leder endast till längre processer,mer byråkrati och dessutom en svagare position förkonsumenter samt för mindre och nytillträdande fö-retag.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag menar att det inte blir någon för-svagning, men jag håller med om att det ärvi som ska följa frågan utan det är PTS. Det blir merflexibelt när PTS kan ta itu med frågan dåman ser ett problem. Därmed kan de ingripa på ettmycket tidigare stadium när de ser att en marknadinte fungerar än om regering eller riksdag skulleingripa.Dessutom ska vi vara tydliga med att tala om attdet kommer att finnas övergångsregler tills vi harhittat rätt i rättsprocessen.Anf. 177 Förste vice talman () replik:Fru talman! Men detta är ju ingenting som reger-ing och riksdag behöver befatta sig med och har intebehövt göra det tidigare heller. Det har varit klartuttryckt i lagen om lagstadgat krav på samtrafikskyl-dighet. Därmed har det också tidigare varit glasklart.Varför försvaga detta ånyo? Varför fördröja, byråkra-tisera och ta nya rättsprocesser? Det försvagar möj-ligheterna för nytillträdande mindre teleoperatöreroch därmed konsumenternas ställning.Anf. 178 () replik:Fru talman! Det gäller för PTS att verkligen ha demuskler som vi vill att de ska ha, och som jag vet attockså Per vill att PTS ska ha.Tidigare var telelagen en färskvara. Vi stod varjeår i anpassade oss till den nya situation sområdde ute i samhället, och fick vi anta en nytelelag.Det här är en mer flexibel lag där PTS på ett tidigtstadium kan ingripa när man ser att marknaden intefungerar.Anf. 179 ():Fru talman! Kommunikation mellan människor ärett grundläggande behov. Ett barn som växer upputvecklas inte normalt om det inte finns fungerandekommunikationer i omgivningen. Genom tiderna harkommunikationssystemen förbättrats och förfinatsfrån de första tecknen som ristades in i en träbit tillpostdiligenser, och sedan kom - relativt sent - radiooch televågor in i bilden.Nu har vi kommit så långt att vi ska fatta beslutom en lag om elektronisk kommunikation. Teknikenhar tagit över och befordrar kommunikationen långtöver människans förmåga att fatta. Vi har byggt ettsamhälle som fordrar goda och snabba kommunika-tioner. Men fortfarande står det i vår makt att styraoch stifta lagar över dem. Då är det desto viktigare attlagen blir bra, eftersom kommunikationerna är såcentrala i dagens samhälle.Man kan inte skriva in allt i en lag. Visserligen ärdetta betänkandet stort och bygger på en propositionsom var ännu större. Men det är ändå bara en yttreram som reglerar de stora dragen och försöker attstyra utvecklingen åt rätt håll.Den här lagen har lagts fram som ett rent tekniskt-juridiskt ärende. Det är svårt att utifrån lagen se vilkakonsekvenser det får när det gäller regionalpolitik,jämställdhet och miljö. Ändå är det vad vi måste setill och stifta en lag som gör att människor kännertrygghet.Den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnätenoch användningen av mobiltelefoner som pågått entid har på ett mycket påtagligt sätt aktualiserat fråganom hälsokonsekvenserna av strålningen för anlägg-ningarna liksom från själva telefonerna.De här frågorna är mycket angelägna och berör deenskilda människorna. Därför är det nödvändigt atteventuella risker med elektromagnetisk strålninguppmärksammas vid utbyggnaden och att man tarfrågorna på allvar.PTS har sektorsansvaret och har i uppdrag att in-föra miljöledningssystem. Men det måste också sam-ordna sitt arbete med SSI, som har att se till att miljö-kvalitetsmålet för säker strålmiljö uppnås. Lagen gerockså möjlighet för PTS att tvinga operatörerna attsamlokalisera och dessutom att avgöra ett tillstånds-ärende redan i första instans. Det utdragna tillstånds-processerna kan nu kortas ned betydligt.PTS har också i sitt register uppgifter om samtligabasstationer och sändare. Som enskild människa skaman inte förvägras att få ta del av var till exempelsändarna finns i en ort eller kommun. Jag menar inteatt man ska få en karta med alla sändareiprickade. Men det som berör en enskild människabör man få ta del av. Det förekommer motstridigauppgifter om detta går att göra. Det måste ses överoch förbättras. Okunskap är den största grogrundenför oro.Detta betänkande andas en stor tro på konkurrensoch marknadens förmåga att leda utvecklingen. Menmarknaden har inte lyckats i den utsträckning som vartänkt. Samhällets behov måste säkerställas. Därför ärdet bra att det i betänkandet finns en reglering som tarvid när marknaden inte klarar av att säkerställa sam-hällets behov. Det kan gälla allt från glesbygdsfrågortill människor med funktionshinder.Det pågår en utbyggnad av ny infrastruktur bådenär det gäller telefoni och IT. Det är fråga om storasatsningar, och mycket pengar är inblandade. Statenhar ett ansvar på båda dessa områden. För att genom-föra de IT-politiska mål som har beslutatom tidigare krävs målmedvetna insatser.Staten ska ha ett ansvar på områden där allmännaintressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden.Men då måste man också vara medveten om vad manvill med utbyggnaden. Det krävs att man formulerartydliga mål, gör upp planer för vad man vill och skri-ver ned de spelregler som syftar framåt. Dessutomkrävs det naturligtvis ett fortlöpande uppföljningsar-bete för att utvärdera de insatser som man har gjort.Vid den hearing som trafikutskottet anordnadenyligen framkom tydligt behovet av ett forum församordning och dialog mellan operatörerna, statenoch kommunerna, ett slags ny utökad IT-kommissionmed en tydlig nationell vision att agera ifrån. Detfinns många aktörer på det här området, och alla börkänna till förutsättningarna. Vi har infört begreppetnationell samling när det gäller trafiksäkerhet. Nuborde vi också anta begreppet nationell samling närdet gäller elektronisk kommunikationsutbyggnad.De tjänster som man kan få genombredbandsutbyggnaden och de nya mobiltelesystemenär betydande och kan underlätta och förändra mycketi samhället. Vid vår hearing fick vi också en fram-tidsvision om vad som kan ingå i morgondagens IT-värld. Men vi är långt därifrån.De närmaste frågorna och problemen är nu attsnabbt bygga ut systemet så att det blir en robustinfrastruktur på lika villkor i hela landet. Inom denärmaste åren måste hushåll och företag i alla delarav få tillgång till IT-infrastruktur med braöverföringskapacitet. Det är i vardagen som IT-tjänsterna behövs.I regeringens proposition Ett informationssam-hälle för alla poängteras vikten av jämställdhet. Denvägledande inriktningen med anknytning till jäm-ställdhet genom IT-politiken är att öka alla männi-skors förutsättningar att utnyttja informationstekni-ken.All den statistik som är tillgänglig visar att köns-fördelningen är mycket sned i IT-området. I skrivel-sen Vem använder Internet och till vad? redovisas dedominerande hindren för kvinnors användning avInternet. Det första är att tekniken inte är tillräckligtutvecklad. Det har resulterat i för mycket tekniskaproblem och långsamma uppkopplingar och överfö-ringar. Det andra hindret är att de inte har tillgång tilldatorer eftersom de används av de andra familjemed-lemmarna, främst de manliga. Det behövs alltså insat-ser inom områdena tillgänglighet, tillit och kompe-tens innan vi når målet om jämställdhet på området.Ett av resultaten av den nya lagen är att PTS blirett organ som kommer att få stor roll. Det kommer attställas många och nya krav på denna myndighet,åtminstone . Om PTSkommer att ha tillräckligt med muskler för att klarasin nya roll återstår att se vid den kommande utvärde-ringen.Att det också blir en ordentlig utvärdering om lagens följder för den regionala utveckling-en, miljön och konkurrensutvecklingen på marknadenär nödvändigt. fram till dess har för-hoppningsvis mycket hunnit klarna och bilden fåttklarare konturer.Anf. 180 () replik:Fru talman! Det var en hel del klokt och bra somKarin sade i sitt inlägg och som det är lättför mig som centerpartist att instämma i. Hon taladeom en nationell samling och en robust infrastruktursom täcker hela landet.Eftersom Socialdemokraternas talesman i debat-ten med en talande tystnad undvek att ta upp minkritik om regeringens misslyckande undvek jag ocksåatt ta replik på henne. har höga ambi-tioner. Står ni bakom regeringens politik? Ni har ettsamarbete med regeringen också i dessa frågor.Står ni bakom och tar ni ansvar för regeringensmisslyckande just när det gäller att nå ut med täckan-de bredbandsnät till hela svenska folket?Anf. 181 () replik:Fru talman! Det råder delade meningar om manhar misslyckats eller inte. På hearingen fick vi hörafrån att det pågår väldigt mycketoch att det har hänt väldigt mycket. Men vi i Vänster-partiet tycker inte att det har gått tillräckligt fort.Det är därför som vi nu vill att man måste ta ettnytt samlat grepp om frågorna. Det är också därför vivill att den som avgår ska fåfortsätta. Man måste samla sig kring vad man vill ifortsättningen. Vad är det som har gått fel, och hurska vi göra för att det ska fungera och blibättre?Vi är inte nöjda med det som har skett. Vi vill attdet ska gå fortare fram.Anf. 182 () replik:Fru talman! Då är vi överens om att vi inte är nöj-da med regeringens politik, och det är gott och väl.Karin säger att det ändå händer mycket, attdet pågår mycket och att det råder delade meningarom regeringen har misslyckats eller inte. Det är väl-digt enkelt att gå tillbaka och jämföra med vad somsades om 98-procentig täckning,bredband till alla, och så vidare.Inte bara vi säger att detta är ett misslyckande.Redan sade att ett misslyckande ska kallasett misslyckande, och det håller jag med honom om.Vänsterpartiet har tidigare betonat statens viktiga rollför infrastruktur, järnvägsnät, vägnät, elnät, och såvidare. I det här fallet tycker jag att ni har en väldigtlåg profil men tanke på att ni är medansvariga fördetta stora misslyckande.Anf. 183 () replik:Fru talman! Då tar vi nya tag. Vi tycker precissom att det har gått alldeles för lång-samt fram. Vi vill naturligtvis att det ska bli bättre.Det var därför som jag sade att vi försöker attta nya initiativ.Vi tror att det går att göra mycket mer än vad manhar gjort. Vi hoppas nu att de nya initiativ som hartagits ska leda till att det går fram fortare.Anf. 184 ():Fru talman! För tids vinnande ska jag bara ta upp enaspekt här så att vi hinner till voteringen.Varken propositionen eller vårt betänkande gårtillräckligt långt när det gäller att minimera strål-ningsnivåerna i samhället. Miljökraven har försum-mats vid utbyggnaden av mobiltelefonisystemen.Strålningsaspekterna har i och för sig upp-märksammats i debatten, men kunskapen som sådanhar egentligen funnits där hela tiden.Vi borde egentligen ha agerat på ett annat sätt frånbörjan. Försiktighetsprincipen borde ha varit denprincip som skulle ha gällt när vi bygger ut de storasystemen. Det borde vara en självklarhet att vi helatiden minimerar strålningen av elektromagnetiskafält. Prövningen av basstationer liksom hela systemetborde också ha skett enligt som man görnär det är andra typer av tekniska system som påver-kar både oss själva och naturen. Det borde ocksåfinnas ett register som är tillgängligt över de bassta-tioner som finns, och inte bara över dem som finns påmaster utan dem som finns inne i bebyggelsen, så attfolk kan ta reda på vad de har i sin närhet.Vi står bakom de tre reservationer vi har, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 7under punkt 10.Anf. 185 ():Fru talman! är en ledande IT-nation, ochdet vill vi kristdemokrater att ska fortsättavara. Därför stöder vi i allt väsentligt regeringensproposition om elektronisk kommunikation.Kristdemokraterna anser att man måste fokuserapå vad vi ska använda informationstekniken, IT, tilloch inte bara på hur vi ska dra kablar eller vilkenteknik vi ska använda. pumpadesdet upp en IT-bubbla, det spekulerades vilt omkringInternets möjligheter, och orealistiska förväntningarskapade en bubbla som var tvungen att spricka föreller . Det betyder inte, som många hävdar, attIT som företeelse är slut. Tvärtom - nu finns kärnankvar och möjligheterna att skapa positiva tjänster ochvälfärdsbyggande service är enorma. Man kan barasom exempel nämna IT i transporterna, i sjukvården, iskolan, till hjälp för handikappade och mycket annat.Listan kan göras lång.Men för att skapa dessa tjänster måste det finnasen infrastruktur. Det är här det har gått snett medregeringens IT-politik. När efterfrågan från markna-den var som störst på att byggabredband så började den ansvarige ministern att utre-da statliga bidrag. Detta tog och under tidenavvaktade bredbandsbyggarna. När ministerns bi-dragssystem var färdigt så var det lågkonjunktur inomInternetbranschen. Regeringen missade tåget heltenkelt. Vi beskriver detta i reservation nr 8. gällerdet att göra det bästa möjliga av situationen. Detregeringen borde göra är att se till att desom vill bygga bredband inte förhindras av statligamyndigheter. När någon aktör vill ha hjälp med atthyra fiber, gräva ned fiber längs vägarna och så vida-re så skulle myndigheter såsom , , med flera ha ett stående upp-drag att hjälpa till. Så länge inte regeringen skriver insådant i regleringsbreven så upplever naturligtvismyndigheterna inte någon större skyldighet att prio-ritera IT-infrastrukturen. Här har regeringen varitalltför passiv, men det går att ändra på om bara viljanfinns!Fru talman! En viktig ingrediens för billigare ochbättre IT- och teletjänster är konkurrensen. Kristde-mokraterna anser i likhet med i reserva-tion 2, som jag härmed yrkar bifall till, att det fortfa-rande finns brister i konkurrensen på området fasttelefoni. Det handlar om att ge Post- och Telestyrel-sen sådana muskler att den kan ingripa mer förebyg-gande. Eftersom en enda teleoperatör - Sonera- har monopol på accessnätet som når ut till hushål-len så måste det vara rimligt för konkurrerande ope-ratörer att till en rimlig kostnad få tillgång till access-nätet. Detta skulle gynna konkurrensen på exempelvisADSL-tjänster, vilket vi vet efterfrågas. Vi anser attdenna nya lagen kan ge PTS starkare muskler, men vitycker att det borde skrivits tydligare av utskottetsåsom ett tillkännagivande till regeringen. Därför, frutalman, har jag yrkat bifall till reservation 2.Slutligen vill vi också att myndighetsorganisatio-nen ses över för att flytta över det konkur-rensbevakande ansvaret från Post- och Telestyrelsentill lämpligtvis . Detta beskrivs ireservation 5.Sammanfattningsvis stöder Kristdemokraternapropositionens inriktning samt trafikutskottets betän-kande med följande tre undantag:Vi vill ha skärpning på konkurrensen inom fast-telefonin. Där har jag yrkat bifall till reservation 2.Vi vill att konkurrensansvaret för telemarknadenpå sikt bör ligga hos . Det är reser-vation 5.Staten måste samordna sina myndigheter bättreför att underlätta utbyggnaden av IT-infrastrukturen -reservation 8.Anf. 186 ():Fru talman! Jag ser detta som mycket positivt. Jaghar varit missnöjd med att det har gått för långsamtmed bredbandsutbyggnaden, men eftersom intevågar ta repliker på mig utan tar dem på vänsterpar-tisten i stället så ska jag bara tala om att vi ser positivtpå det här. Vi kan kavla upp ärmarna. Vi ska göra enbredbandssatsning i hela landet och i alla delar avlandet. Det arbetet pågår. Kommunerna tar sina IT-program. Det skrivs avtal, och det byggs nu ordent-ligt. ska man se till så att de olika parterna kanbörja samverka.Jag delar idéer om att vi måstesamverka mellan alla olika aktörer. Vi har satsat 3,2miljarder kronor på nät. Utöver det finns det struktur-fondspengar. Så visst satsar vi ordentligt! Det hartagit än vi hade räknat med, men kavlarvi upp ärmarna och kör vi så det ryker, för nu skadet bli bredband i hela landet!Anf. 187 () replik:Fru talman! Det vore frestande att använda starkaord här, men vi ska inte dra i gång någon stor debatteftersom vi strax ska votera. Men nog är det lite pate-tiskt när står i talarstolen och säger: Nuska vi kavla upp ärmarna och ska vi göra en sats-ning! har funnits och lagtfram förslag på förslag - konkreta förslag. BjörnRosengren stod i den här talarstolen se-dan och sade: 98-procentig bredbandstäckning ska viha! Fiber till alla!När tar emot slutbetänkande säger hon att hon skasätta sig och fundera och sedan kommamed ett förslag. Massor av förslag har funnits! Cen-terpartiet har motionerat om digital allemansrätt år utoch år in. Men det har bara varit tomma ord, precissom och skriver idebattinlägget. Varför ska vi tro på Socialdemokra-terna och regeringen nu när ni ska kavla upp ärmar-na?Anf. 188 () replik:Fru talman!