prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — Det kan vi läsa i den budget som ligger. Att man sedan förskjuter amorteringar på lån och så vidare för att kasta problemen en bit längre bort kommer inte att göra saken enklare. I uteblir de stora satsningarna, eller de kanske snarare förskjuts i planering i vanlig ordning. Vad vill ni socialdemokrater i stället ge stockholmarna? Jo, trängselskatter. Det är helt oacceptabelt att pådyvla en region en extraskatt, som de dels inte vill ha enligt ett folkomröstningsresultat i många kommuner, dels får i stället för de välbehövliga satsningar som förvisso skulle ha gjorts , exempelvis nya förbifarter och en ny citybana. är inte ett projekt bara för , som jag sade tidigare. Det är kanske till och med framför allt ett projekt som finns i men som har betydelse för mig som värmlänning och har betydelse för hela tågtrafik. Därför har vi i samtliga debatter, vill jag påstå, alltid pratat om vikten av att vi löser infrastruktur dels för regionen, dels för hela vårt land. Jag vill gärna att det nu har framgått, framför allt för ledamoten . Ute i landets regioner ser man att länsanslagen till vägarna är allt annat än en framgångssaga. försöker regeringens företrädare hålla humöret uppe i de olika länen genom att hänvisa till att tjälsäkring och bärighetspengar ännu inte är fördelade, utan man ska se tiden an för det kommer stora satsningar. Vi har sett och hört indikationer på vartåt detta lutar. Det kommer inte att bli lätt för regeringsföreträdarna att åka land och rike runt på studiebesök och fortsätta med sina retoriska krumbukter och försöka trösta folket med ord när de vill se grävmaskiner. När inte storstäder blir hjälpta, när inte län och regioner får det stöd de så väl behöver, finns det ytterligare ett vägnät, det enskilda vägnätet. Man skulle åtminstone kunna tro att om alla andra är missnöjda så kunde regeringen göra en satsning på detta vägnät, det enskilda. Jo, just ingenting. Det är bara ord, men inga grävmaskiner. Bidragsnivåer ska de försöka hålla kvar på en alltför låg nivå, men inga nya pengar skjuts till. har vi här i kammaren varit rörande överens om att mer pengar måste tillföras för det enskilda vägnätet. Det har vi hört även från Socialdemokraterna. Men då har de haft förmågan att alltid hänvisa till och vill återkomma när den är klar. Jag ställer frågan: Hur länge ska vi behöva vänta? Är det samma besked från Socialdemokraterna? Tycker ni att nivån är tillräcklig när ni än en gång flyr frågan och glömmer och gömmer en massa saker i utredningar? Kan ni säga till alla de 800 000 människor som bor efter enskilda vägar i vårt land att ni inte ska ha mer kostnadstäckning för de vägar som de kämpar med och håller i ordning för oss alla som brukar dem? Vi moderater har föreslagit en utökad ram på för det enskilda vägnätet. När socialdemokrater är ute i landet och pratar om landsbygdsutveckling så pratar de om utveckling. Vi moderater är ute i landet, talar om vad vi föreslår och visar konkret vad vi har för politik när det gäller att hela landet ska överleva. Om vi nu har en regering som inte kan klara av att göra de nödvändiga satsningar som landet så väl behöver skulle man ändå kunna tro att det skulle kunna finnas en vilja att försöka få hem lite pengar från EU. Vi har många projekt som ligger långt bort i infrastrukturpropositionen och som exempelvis rör den nordiska triangeln. Det handlar om såväl järnvägs- som vägprojekt. Om det prioriteras i planen och en del projekt läggs lite tidigare skulle vi också kunna hämta hem en större andel från EU och få hjälp med finansieringen. I trafikutskottet har vi uttalat oss om vikten av den nordiska triangeln, att den finns med som ett prioriterat projekt från svensk sida. Vi har nog alla trott att vad utskottet säger i den här frågan också ska vara regeringens hållning. Man blir minst sagt förvånad när man får höra vad vår statsminister uttalar i frågan om TEN. Eftersom de projekt som fortsättningsvis kommer att finnas med i den prioriterade TEN-listan på EU-nivå också ska gälla på nationell nivå hade jag en fråga till statsministern . Jag frågade: Föranleder detta några nya ställningstaganden i den nationella infrastrukturplaneringen så att det politiska budskap som säljs på EU-nivå överensstämmer med det på nationell nivå? Statsministern inleder med att svara: Vi har aldrig varit några särskilt varma anhängare av det transeuropeiska nätverket. Det är mycket av politisk reklam. Infrastrukturens öde läggs än en gång i framtidens julsäck. Man kan undra när det gäller Socialdemokraterna här i kammaren om de har bytt fot. Stöder de statsministerns uppfattning när det gäller TEN-projekten? Eller står de kvar vid att TEN-projekten är viktiga projekt för infrastrukturen och att vår statsminister därmed har fel? Man kan inte önska sig några julklappar från denna talarstol, men om man skulle få göra det så vore det att det inte bara vore ord från Socialdemokraterna i denna debatt om vår infrastruktur utan att vi också fick se grävmaskiner. Det är vad behöver. Jag yrkar i likhet med bifall till reservation nr 1. Jag också vill önska god jul till kansliet och mina vänner i utskottet. (Applåder) I detta anförande instämde (). 93 () replik: ondgjorde sig över att vi ska försöka använda trängselavgifter i för att låta utbud och efterfrågan möta varandra. Jag är lite nyfiken på hur tycker att man ska reagera inför det faktum att det är betydligt fler som vill köra bil i tätorterna och i våra stora städer än vad som får plats där. Någon tidigare i talarstolen talade om att förflytta sig med häst och vagn. Hastigheten på är rätt så jämförbar med häst och vagn. Jag tror till och med att häst och vagn kan slå den ibland på vissa sträckor. Vi kanske kan vara överens om att det inte är rationellt, men motsätter sig avgifter som ett sätt att fördela utrymmet. Då undrar jag om det också är uppfattning att man ska ta bort parkeringsavgifterna. Det måste också vara någon sorts inskränkning i bilisternas möjlighet att äntra staden och ta utrymme från bostäder, verksamheter, grönområden och allt annat som man vill ha i städerna. Jag har ytterligare en fråga till . När vi beslutade om infrastrukturpropositionen inrättade vi också ett nytt sjätte transportpolitiskt mål. Jag undrar om känner till vad det sjätte transportpolitiska målet handlar om. 94 () replik: Jag hade förväntat mig ett replikskifte med efter den redogörelse som jag hade. Jag konstaterar att ingen socialdemokrat ville gå upp i diskussion med mig när jag framlade och kommenterade politik. På frågan om jag motsätter mig parkeringsavgifter vill jag säga till att det är en ren fråga. Kommunen kan själv införa parkeringsavgifter. Den kan också själv ta bort parkeringsavgifter. Det är ingen fråga som vi över huvud taget behöver diskutera här i kammaren. När det gäller det sjätte delmålet är det ett jämställt transportsystem, om jag nu minns rätt. 95 () replik: Är det vem som beslutar om avgiften som är det intressanta? Själva idén är ju att vi ska låta de kommuner som vill få införa avgifter som ett sätt att mer rationellt hantera de trafikproblem som finns i städerna. Parkeringsavgifter är ett sätt att reglera biltrafikens relation till ytan när bilarna står stilla. Jag skulle vilja hävda att bilarna i princip inte är till mindre skada när de förflyttar sig på vägnätet. Jag kan inte se att det finns någon principiell skillnad. Om man skulle välja det ena avgiftssystemet framför det andra borde man kanske hitta ett sätt att möta utbud och efterfrågan i gatuutrymmet snarare än på parkeringsplatsen. Jag ser fram emot närmare redogörelse för om skillnaden bara består i vem som beslutar. Trängselavgifterna kan väl beslutas av kommunen lika gärna. Jag fick idén att fråga om det sjätte delmålet utifrån grävmaskinerna och att kvinnor och män förflyttar sig på olika sätt och har olika attityder. Jag tror att kvinnor i allmänhet ser att om man har ett problem ska man lösa det på ett rationellt sätt. Jag tror inte att grävmaskiner i alla lägen löser problemen med trafiksäkerhet och möter klimatmålet. Hur gör man det med grävmaskiner? Det verkar vara ett upprepat tema här. Det är ett problem att näst den militära sektorn är transportsektorn det mest mansdominerade av alla politikområden som vi hanterar här. Jag tror nog att vi får vidga beslutsarsenalen till någonting mer än grävmaskiner. Jag undrar vad tycker om det. 96 () replik: När det först gäller trängselavgifter är det precis detta som är faran: De drabbar ju inte den kommun som tar beslutet. De drabbar en hel region. De drabbar folk som ska åka igenom denna region, folk som inte kan ta sig till sina jobb, som inte ens bor eller har sitt jobb där man tar ut trängselavgifter men som måste färdas där. Dessa blir drabbade av detta. Vi kan se detta i diskussionen om bristen på infrastruktursatsningar i . Jag anser att det först och främst måste göras satsningar på infrastrukturen, något som i stort sett inte har gjorts . Det är det som är problemet. Här står och försöker se en lösning för stockholmare i att begränsa deras rörelsefrihet ännu mer. Det är horribelt att tro att man då kan få en tillväxt i regionen. Förvisso står inte för att vi ska få en tillväxt, men jag och mitt parti står för att vi ska få en tillväxt såväl i som i övriga landet. Därför har vi vitt skilda uppfattningar i den här frågan. När det gäller det sjätte delmålet och jämställdhet är jag ganska trygg med att var och en förstår mitt uttryck när jag säger att det behövs fler grävmaskiner, även om inte klarar av att förstå det. Även kvinnor i vårt land vill ha vägar som vi kan åka på. kunde förut stå här och i ett annat inlägg hävda att klagomålen på våra vägar har ökat radikalt men att det inte har blivit sämre vägar. Hur går detta ihop om man ska ha någon del sunt förnuft att tänka med? Ursäkta att jag säger det. 97 (): Först ska jag yrka bifall till reservationer. Naturligtvis står jag bakom samtliga egna och dem som vi har gemensamt med övriga borgerliga partier, men jag yrkar särskilt bifall till nr 21 om och nr 24 om de regionala flygplatserna. En av riksdagsårets viktigaste debatter anser vi i är trafikutskottets debatt om åtkomlighet i hela . Regeringens trafikpolitik, byggd på en samverkansuppgörelse med och , är en tragisk läsning så hade jag skrivit i mitt utkast. Men eftersom anser att vi är lite för tystlåtna i oppositionen ska jag säga som man sade på ett trafikpolitiskt möte om denna fråga som jag var på . Man sade att den var en katastrof. är kanske oppositionen lite mer spetsig, men jag var nog lite för snäll när jag skrev mitt utkast. Det är nog så: Den trafikpolitik som bygger på samverkansavtalet mellan , och Socialdemokraterna är i det närmaste en katastrof. Det anser de ute i som är beroende av infrastruktur som vägar, järnvägar, flyg, båttransporter och kanske inte minst IT-förbindelser, alltså möjligheten att använda dator och mobiltelefon i hela landet. Mitt inlägg i debatten ska i första hand koncentreras till väg- och flygtransporter. Vägarna, både statens vägnät och det enskilda vägnätet, är grundvalen för möjligheten till utveckling och en god levnadsstandard runtom i . Transport av människor och varor på ett snabbt och billigt sätt skapar orter med utvecklingsmöjligheter och därmed arbetstillfällen. ansvar för det europeiska och nordiska vägnätet får heller inte glömmas som denna. Jag hörde inte nämna den nordiska triangeln i sina uppräkningar, vilket förvånade mig en del då han räknade upp många Europavägar i . E 18 OsloStockholmSankt och E 6 OsloKöpenhamn är viktiga leder i och inte minst i det nordiska samarbetet jag har också en stol i näringsutskottet där vi ofta talar om de nordiska förbindelserna. Vi har ett stort ansvar för att den nordiska triangeln lyfts fram och, precis som sade, också får en plats i TEN-projekten för . Även andra E-vägar som genomkorsar och som har räknats upp här måste naturligtvis åtgärdas, liksom väg 45, som vi inte har hört så många tala om här men som jag anser är en mycket viktig väg och som i folkpartiprogrammet nämns som en av de viktigaste. Väg 45, som går under benämningen Via Lappia men som jag för min del ofta kallar , bryter alla E-vägar från till och är en i hela men inte i . 45:an måste uppgraderas till , anser . vill också framhålla behovet och hoppas jag att lyssnar av stora satsningar på järnvägs- och vägförbindelser i , något som ger effekter för hela landet. har till och med gått ut med ett Stockholmspaket med satsningar på 25 miljarder i . Jag återkommer till PPP-lösningar lite längre fram. Hit hör också den reservation som jag lyfte fram tidigare, nr 21 om bevarande som flygplats i . bör i den framtida utvecklingen av få vara kvar, enligt vår åsikt. Men låt mig återgå till vägarna. Flera av de borgerliga talarna har här talat om alternativ till den socialdemokratiska politiken, och då kommer vi som bor där jag bor alltid in på det enskilda vägnätet som trafikeras av en miljon svenskar. Detta måste ges en större del av väganslaget, vilket också sägs i den borgerliga reservationen nr 4 som yrkade bifall till. Skogsindustrin med kartong- och pappersindustrin och de svenska sågverken runtom i landet lever i en ständig oro för svensk råvara märk vad jag säger: en ständig oro för att få tag i svensk råvara , alltså nu i närtid. Svensk skogsindustri motsvarar oljeindustri, men oljeledningarna i fungerar året om. Regeringen borde ha en skyldighet att ansvara för att virkestransporterna på vägar i också fungerar året om. Dyra timmerbilar som inte kan användas i är ett hårt slag för småföretagare. En sådan kan ha satsat 3 miljoner i sitt företag, alltså sin bil, och sedan får den inte användas! När vi hade motsvarande debatt hade vi avstängda tjälsjuka vägar i . Är det att ta ansvar för vägnätet? Nej, våga ta nya vägbeslut med nya finansieringsmöjligheter för att få fart på vägbyggandet, alltså på tillväxten, i ! Många partier lyssna , socialdemokrater är redo till samverkan, på bättre villkor än det samarbetsavtal som finns mellan socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister, för att få till bättre vägar och bättre andra kommunikationer runtom i . Vi är beredda. Jag övergår till flyget. Flyget i landet är av stor vikt för möjligheten att etablera arbetsplatser i . För min del är flygplatsen i viktig. Den betyder med största säkerhet att investeringar i pappersbruken fortsätter, också runtom i . Snabb åtkomlighet värderas högt. Även utlokalisering av statliga verk, till exempel , i och , rymdverksamheten i och försvarsetableringarna i , hade varit omöjlig utan ett bra fungerande flyg. De mindre flygplatserna, som , , med flera, måste också nämnas, och har i sitt eget budgetförslag en ökad finansiering för dessa småflygplatser, dock inte med större summa än 5 miljoner. Men det är en viljeyttring för behovet av småflygplatser. Flyget måste dock utsättas för en större konkurrens för att få ned biljettpriserna för resor till de mindre orterna i landet, vilket är absolut nödvändigt i kampen om resenärerna. En översyn bör också göras av hur transportnäringarna ges stöd genom statliga beslut som gör att konkurrensen blir ojämlik. För att nå flygkonkurrensen måste också slot-tider fördelas på lika villkor på de bästa tiderna. Detta påtalas också i reservationen 18 från och . Statens ägande i SAS bör avslutas. En dålig ägare är inte bra för något företag. Det har vi hört talas , inte minst i Skandiaaffären. Vi som besökte flygdagen Flygets framtid hörde SAS-chefen vara solidarisk med sin ägare, men med ett visst leende på läpparna. Staten är bra när staten tar sig an sina grundläggande uppgifter att bygga infrastruktur. Men driften av företag kan andra sköta bättre. Även flygplatser som , och bör kunna privatiseras i närtid för att få en mer marknadsanpassad verksamhet. Sammanfattningen blir att TU1 genom majoritetens förslag visar på en cementerad fortsatt svag utbyggnad av infrastrukturen för vägar, flyg, järnväg, båttrafik och IT som det i betänkande TU1 genom de borgerliga partiernas gemensamma reservationer, samt egna reservationer, finns en ny väg för snabb utbyggnad av infrastruktur och därmed en försäkring för bättre tillväxt i hela . När kommer en inbjudan till samtal från regeringen? undrar vi som tror på tillväxt och en bra infrastruktur i . 98 () replik: På låter det som om det är jättekris. Jag tycker att det är en felaktig beskrivning av verkligheten. Det investeringsprogram som ligger framför oss innebär investeringar och totala utgifter för järnvägar och vägar på 364 miljarder. Det är med historiska mått en enorm volym pengar. Det var mycket länge sedan vi planerade att göra av med så här mycket pengar. Vi investerar både på vägsidan och på järnvägssidan historiskt sett väldigt mycket pengar. Sedan säger : Okej, PPP-lösning det är så vi ska lösa alla våra problem. Men, , den PPP-lösning som du pratar om innebär ju egentligen bara att du flyttar fram en investering. Du tar de pengar som ligger längre bak i investeringsperioden och gör den investeringen . Du får inte fler investeringar, och du får inte mer pengar. 99 () replik: Det är ju så, bäste herr ordförande , att vi har hört både Roxberghs eget inlägg och andras, som jag har nämnt i mitt anförande, angående samarbetsavtalet, som vi från är väldigt tveksamma till betyder utveckling av svensk infrastruktur. Vi tror att en tidigareläggning av många objekt, som jag och andra borgerliga talare har räknat upp, skulle innebära en stark tillväxt i . Det är som har sagt, och jag har hört flera talare säga det, naturligtvis inte gratis att bygga med PPP. Men det är en annan lösning, och det är bråttom med infrastrukturlösningar i . Jag använde ordet katastrof förut. Det ordet får man i sig av dem som har näringar inom pappers- och träindustrin, i alla fall runtom i mitt hemlän och mycket nära ditt, ned mot . Jag tror att de nya lösningar som vi ser skulle betyda att vi får en bättre tillväxt och ett bättre infrastrukturnät. Vad sade de om PPP-lösningar när de byggde järnvägen i ? Det är inte mer än . Hade man pengarna på fickan? När man byggde eller , hade man pengarna? Nej, det hade man inte. Men man såg framåt för tillväxt. 100 () replik: PPP-lösningen är ett problem därför att man binder upp ett framtida åtagande. Det betyder alltså att de pengar som vi kör i en PPP-lösning kan vi inte investera längre fram. Det betyder statsfinansiellt att vi har bundit upp oss för utgiften. Det är naturligtvis en svaghet. Vi vill kanske ha en frihet även att kunna besluta om investeringar, förändra dem och lägga dem på annat sätt. En viss grad av upplåning tycker jag att man kan ha, men det minskar handlingsfriheten väldigt kraftigt framåt. Om vi använder PPP och minskar vår handlingsfrihet, hur gör vi då med de nya behov som kommer att uppstå ? Då har vi låst detta. Då kan vi inte göra något nytt. Det är förvisso en stark nackdel att ha den här typen av upplåsningar. 101 () replik: Det är faktiskt så att vi har radikalt olika syn på behovet av infrastruktur i . Det är så, som flera har påstått här, med miljöparti att ni anser att det är färdigbyggt och vi anser det inte. Det får vi belägg för på våra besök ute i landet. För vi åker också runt och träffar åkare och företagare i behov av infrastruktur . Det är inte färdigbyggt. Det betyder att ett jättelyft måste göras i närtid. Som jag sade föreslår också 25 miljarders satsning på PPP i , plus att vi i vår motion har ytterligare 25 miljarder som innebär att vi borde kunna göra satsningar i övriga landet enligt PPP-modellen. Vi får sitta ned och prata med varandra om hur vi ska lösa detta, men det är bråttom på infrastruktursidan. Där är vi helt överens inom den borgerliga gruppen. Och jag tror att det är lika bra att erkänner att det som Roxbergh säger till mig nu är att vi inte ska ha några fler vägar. 102 () replik: Jag skulle vilja veta om har tagit del av den rapport som revisorer har gjort när det gäller alternativ finansiering av infrastruktur. I den påtalar man ett antal saker som kanske inte gör bilden riktigt lika ljus. Men jag skulle först vilja veta om har tagit del av den. ((): Svar ja.) I det sammanhanget påtalar man ju att det handlar om att man flyttar ordningen. I stället för den ordning man har i förhållande till transportpolitiska mål ändrar man så att mindre angelägna projekt kommer i närtid och minskar utrymmet för angelägnare projekt som flyttar framåt i tiden. Man säger också att beslutsunderlaget i genomsnitt för de alternativfinansierade vägarna är mycket skakigare. Vi kan ju se vilka det handlar om, och andra. De har inte gett det finansiella utfall som var avsett när de beslutades. Jag skulle också vilja diskutera konkurrensen inom flyget, för vi har nog lite olika motiv för att tycka att regeringen ska pröva detta med trängselprissättning. Jag ser det främst som ett medel för att mer rationellt utnyttja flygplatsområdena i , så att kan frigöras för bostadsbebyggelse och annat som stockholmarna behöver. De av oss som har varit på ser att belastningen är väldigt olika över dygnet. När det gäller priser har man konstaterat att sedan Linjeflyg upphörde och konkurrensen ökade har priserna stigit för dem som är mest beroende av flyget. Ska man åka till exempel GällivareArlanda kostar det mer än att förflytta sig över . Har några belägg för att den förändring som har skett i har sänkt priserna för dem som är beroende av flygtransporter i vårt land? 103 () replik: Först tar jag det här med PPP-pengar och problematiken med revisorerna. Vi har fått en genomgång av det, tror jag, gemensamt, så det vet vi mycket om. Vi är medvetna om den synpunkten. Men vi tror inte att och är jämförbara med till exempel satsningarna i på kringlederna, järnvägssatsningarna, , getingmidjan, som ju är ett problem för hela landet. Vi tror att det kommer att skapa mycket tillväxt med till exempel också E 6, E 18, som vi har nämnt här, till exempel sträckorna KarlstadÖrebro eller norska gränsenÖrebro. Sådana satsningar som svenskt näringsliv är i behov av för tillväxten tror vi har en annan självfinansieringsgrad än de två exemplen och . Flyget, ja, det är en problematik. Vi är säkert många ledamöter här som har våra separata flygplatser, och jag nämnde som är min flygplats. Jag hoppas och tror, som jag har en känsla av att och jag har varit överens om, att slot-tider och sådant måste släppas loss, så att de som ska flyga till olika flygplatser i får tillgång till bra tider som skapar konkurrenskraft. Vi tror att konkurrensen kommer att sänka priserna och att glesbygdsflyget, om jag får kalla det så, till de 19 flygplatser som än så länge är statliga kommer att gynnas av en bättre slot-tidsfördelning. 104 () replik: När det gäller priserna har vi ju en erfarenhet i ryggen. Det finns en frihet att etablera sig, men det har bevisligen inte lett till lägre priser utan till ökade priser. Jag tror inte att det är tillräckligt som motiv för det som vi har varit överens om i utskottet, utan man måste nog finna andra motiv. När det sedan gäller PPP-lösningar är det ingen tillfällighet att de projekt som har blivit alternativfinansierade och som föreslås i debatten bli alternativfinansierade är de som prioriteras av de stora bolagen , NCC och alla de som behäftats med kartellsamarbete när det gäller priser. Det är de som försöker sätta dagordningen för oss politiker när det gäller vad vi ska bygga och inte bygga. Förslagen gäller alltså inte främst det som vi är överens om har stor samhällsekonomisk nytta. Jag skulle vilja höra vad du, , har att säga apropå begreppet god levnadsstandard, för du använde det i ditt första inlägg. Jag undrar om du har någon reflexion över det som hände i , i eller eller de översvämningar och extrema väderleksförhållanden som vi har börjat se i såväl vår världsdel som i andra världsdelar och som förknippas med den mänskligt orsakade växthuseffekten. Menar du att det är god levnadsstandard, eller ser du att det kanske skulle kunna få några effekter för den transportpolitik vi beslutar om?