prot · GR0950 · 2003-12-16 00:00:00 — Men det gäller också tidigare diskussioner om stora bonusar och fallskärmar just i de statliga företagen. Jag måste också betona med vilken tydlighet som ministern har markerat att man tänker arbeta för att återskapa förtroendet från allmänhetens sida vad gäller såväl det statliga som det privata näringslivet. Jag tror att det är väldigt avgörande att staten som ägare går före och är väldigt tydlig när det gäller att städa framför egen dörr, för annars kommer inte den kritik som riktas mot annan och därmed privat verksamhet att kunna bli trovärdig. Frågan är om tillräckligt mycket görs. Ministern har radat upp ett antal åtgärder som vidtagits från regeringens sida. Det verkar bra. Men ministern avfärdar själva frågan om att tillsätta en etikkommission riktad till statliga företag med svaret att ministern anser att det borde kunna ingå i den förtroendekommission som är tillsatt. Men det uppdrag som Förtroendekommisionen är satt att sköta och det förslag som ska lämnas är trots allt riktade till det privata näringslivet. Jag skulle därför vilja ha ett förtydligande från ministern om uppdraget till kommissionen som skulle kunna ge en signal om att det också handlar om det statliga ägandet och de statliga bolagens uppdrag att fortsatt städa framför egen dörr. 202 Näringsminister (): Jag kanske inte var tillräckligt tydlig i mitt svar på den punkten. Jag ber i så fall om ursäkt för det. behandlar de regler som man tycker ska gälla för näringslivet i stort. Många av dessa kretsar naturligtvis kring börsregler och annat som är relevanta bara för ett mindre antal företag där staten har ett inflytande. På det viset har man kanske satt särskild fokus på de privat dominerade företagen. Men direktiven gör inte åtskillnad på det sättet, utan de gäller näringslivet i stort. Att direktiven också innefattar sådana regler som kan gälla de statliga företagen bekräftas av att också vår företagsgrupp är företrädd i de arbetsgrupper som har till sitt förfogande. Vi säkerställer att de speciella förhållanden som finns i våra företag också beaktas i det viktiga arbete som bedrivs inom ramen för . Jag beklagar om jag inte var tillräckligt explicit, men för mig råder det inget tvivel om att de statliga företagen berörs och ingår i arbetet. Däremot gör jag bedömningen att på många områden kommer att lämna förslag som de statliga företagen redan så att säga överskrider. Vi arbetar nu med regler för offentliggörande och redovisning när det gäller ersättningsfrågorna. Inte bara vd:ns utan hela företagsledningens ersättningar ska redovisas till bolagsstämman. Styrelseordföranden ska inför stämman redovisa, inte bara belopp och siffror utan också de bakomliggande principer och synsätt som ligger till grund för systemen. Något lika långtgående räknar jag inte med att kommer att lägga fram som sitt förslag. Jag är inte säker på att förslag kommer att innebära att man på den statliga företagssidan tvingas att ändra sina rutiner. Men det arbete som bedrivs inom omfattar också sådana företag som vi har på den statliga sidan. Därom råder det inget tvivel. 203 (): Jag tackar ministern för det förtydligandet. Därmed kan vi säga att vi väntar på resultatet från så att vi kan identifiera de åtgärder som vi från kan förvänta oss att regeringen vidtar gentemot de statliga bolagen för att städa framför egen dörr och skapa ett förtroendefullt arbetssätt gentemot allmänheten. Jag tänker inte förlänga den här debatten, utan jag önskar ministern en god jul. Förhoppningsvis kan ministern glömma den girighet som har förekommit. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2003/04:156 om flexibel skolstart 204 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag är beredd att genomföra en flexibel skolstart och starta sådan försöksverksamhet samt om jag vill förändra skolplikten. Dessutom frågar vad jag avser att göra för att garantera att eleverna uppnår kunskapsmålen i . Låt mig inleda med att säga att jag delar uppfattning att det är en mycket angelägen fråga att fler elever når målen i skolan. Regeringen har också vidtagit en rad åtgärder för att öka andelen godkända elever i . Kompetenta lärare är den enskilt viktigaste faktorn för en framgångsrik skola. ökar därför regeringen resurserna till skolan genom ett särskilt bidrag till personalförstärkningar. Statsbidraget ökar successivt med tills nivån 5 miljarder är nådd. Antalet lärare och andra specialister i skolan kommer att kunna öka med ca 15 000. För att ytterligare förbättra skolans måluppfyllelse krävs ett förstärkt kvalitetsarbete. Regeringens kvalitetsprogram som presenterades innefattar insatser för stöd till enskilda elever, ökad individanpassning, tydligare och tidigare information till elever samt ett förbättrat samspel mellan hem och skola. Elever som riskerar att inte nå målen måste få hjälp . De måste få stöd som utgår från deras behov innan kunskapsluckorna vuxit sig stora. Därför är det viktigt att utvärdering och information om elevens utveckling mot kunskapsmålen kommer tidigt, är tydlig och sker kontinuerligt. Elevers och föräldrars rätt till tidig och tydlig information om hur det går i skolan har från /04 förstärkts genom att givits ett tydligare ansvar för att informera eleven och föräldrarna om elevens studieutveckling. Information som ges vid utvecklingssamtal bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen. Den ska också tydliggöra vilka insatser som behövs för att nå målen. Elever som trots stödinsatser riskerar att gå ut årskurs nio utan att ha nått målen kan också gå ett eller två extra år i . Enligt min uppfattning ska det ske när skolan, föräldrarna och eleven i samråd finner att det är det bästa sättet för eleven att få de kunskaper som krävs. Utvecklingssamtalen bör också leda till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan för varje elev. Sådana utvecklingsplaner stöder en individualisering av skolan och bejakar därmed att eleverna lär på olika sätt och i olika takt. Det finns en flexibilitet på många områden i utbildningssystemets regelverk. Målen i läroplan och kursplaner är så utformade att det finns flexibilitet för elevens lärande . Eleverna kan börja i vid sex, sju eller, om det finns särskilda skäl, ålder, men endast på höstterminen. kan avslutas när målen för årskurs nio är uppnådda vilket kan innebära att elever går än i . Personalen i skolan är den viktigaste faktorn för att flexibilitet ska uppnås. Deras arbetssätt och hur de samverkar med varandra utgör en förutsättning för flexibilitet. Flexibel start i förskoleklassen är redan nu möjlig. I skollagen anges att skolplikten inträder enligt huvudregeln höstterminen det kalenderår barnet fyller . Regeringen kan fatta beslut om försöksverksamhet som rör undantag från organisatoriska bestämmelser. En försöksverksamhet med flexibel start i rör dock ingen organisatorisk bestämmelse varför regeringen inte kan möjliggöra någon sådan försöksverksamhet. Jag håller dock med om att skolan kan bli än mer flexibel och individanpassad. Varje elev har rätt att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. som en del elever behöver mer tid och stöd för att nå målen, går andra elever snabbare fram i sin inlärning. Det finns många exempel på hur lärare i förskolan, förskoleklassen, fritidshemmen och första år samarbetar och låter eleverna gå framåt utifrån individuella förutsättningar även över skolformsgränserna. Utbildningssystemets formella indelning får inte begränsa den enskildes lärande. Utbildningen måste anpassas efter individens behov och reella kunskaper. Flera kan stimuleras att delta i lärande genom att man underlättar övergångar, ökar samverkan samt ökar flexibiliteten inom utbildningssystemet. Vi ser positivt på att öka individualiseringen och flexibiliteten i skolan. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda flexibel skolstart under läsåret i för att få en analys av de långsiktiga konsekvenserna. Det gäller pedagogiska, ekonomiska och organisatoriska konsekvenser för förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, och gymnasieskolan. Även konsekvenserna för genomförandet av nationella prov och betygssättning, skolpliktens upphörande samt gymnasieskolans organisation och verksamhet ska belysas. Dessutom ska bedöma om det finns skäl att införa bestämmelser som ger möjligheter till flexibel skolstart under läsåret och hur en försöksverksamhet kan utformas. Uppdraget ska redovisas . 205 (): Tack för svaret. Det visar att vi i grund och botten har samma syn på utbildning och att vi anser att skolan är till för att ge eleverna goda kunskaper. Ändå ser vi att regeringens utbildningspolitik leder till att fler och fler elever lämnar skolan utan godkända kunskaper. När av eleverna lämnar skolan utan godkända betyg i ett eller flera ämnen är det ett stort misslyckande, vilket är djupt tragiskt. När 16-åringar säger att de inte behövs i samhället för att de inte har klarat skolan och när det inte finns något arbete för honom eller henne är det en katastrof för dessa ungdomar jag har mött sådana ungdomar. Det visar också tydligt att något är fel med dagens grundskola. Inom är vi övertygade om att alla barn har förutsättningar att inhämta kunskaper som gör att man kan känna sig duglig och behövs i samhället. Men alla kan inte lära sig på samma sätt. En del klarar enbart teoretiska studier medan andra behöver varva praktik och teori för att de ska kunna få kunskaperna att sitta. I svaret kan jag konstatera att är positiv till att skolan ska vara flexibel och individanpassad. Det tycker jag är roligt. Men det får inte bara bli ord. Vi behöver också i handling se att resurser tillförs skolan så att det går att leva upp till visionerna. Jag återkommer till resurserna. Barn föds med hundra språk men vi berövar dem nittionio, brukar man säga. Vi bör lära oss av det uttrycket och inse att skolan måste bli mer flexibel i sin undervisning. När jag säger flexibel menar jag inte bara att man ska varva praktik och teori. Det gäller att anpassa utbildningen hundraprocentigt efter de förutsättningar som varje barn har. Den som vill klättra uppför en stege måste börja längst ned, säger ett engelskt ordspråk. Det tycker jag är sant när det gäller utbildningen. Det innebär att vi ska ändra skolplikten, tycker vi i , så att man kan börja skolan vid andra tillfällen än enbart . Hur ser utbildningsministern på den tanken? Jag kan visserligen konstatera att har fått i uppdrag att se över möjligheterna med försöksverksamhet och att börja skolan under olika tider . Men det svaret talar inte om vad ministern tycker. Det kan vara så att gärna ser att man ska göra försök med flexibel skolstart . Men det kan också vara så att utbildningsministern inte gillar tanken och vill få negativa svar från . Därför skulle det vara intressant att få några synpunkter på det. Jag ser i alla fall med spänning och förväntan fram emot att det här ska komma från . Så ska jag säga några ord om resurserna. För att man ska klara av att undervisa i framtidens individanpassade skola behövs det ju kunnig och utbildad personal. råder det stor brist på lärare. , , kommer det enligt att behövas 16 500 nya lärare . Trots det antogs bara 10 000 studenter till utbildningar . Det är mindre än tidigare, detta trots att det är en lockande utbildning att gå på högskola och bli lärare. Som ett exempel kan jag nämna att det sökte 399 studenter till utbildningen i , men bara 24 fick plats. Varför utbildas det inte fler lärare när vi behöver så många nya? 206 Utbildningsminister (): Jag håller helt med om vikten av välutbildade lärare. Det visar också alla vetenskapliga utvärderingar av vad som kännetecknar en bra skola. Det handlar om välutbildad, kompetent personal, lärare som gör ett mycket gott arbete. Det är då vi får fina resultat i skolan. När det gäller tillgången till utbildade lärare måste jag säga att det svårt att hitta en period bakåt i tiden då det har satsats så mycket på att öka lärarutbildningen som . Sedan jag blev utbildningsminister har antalet studenter i lärarutbildningen ökat med . Det är alltså en mycket stark utveckling. Vi ser nu också en kraftig ökning av antalet examinationer i lärarutbildningen, och vi får många nya, unga lärare som söker sig till våra skolor. På utbildningssidan sker det alltså en mycket kraftig expansion. Ska vi klara det framtida generationsskiftet i skolan räcker det inte enbart med utbildningsinsatser. Efter en så här kraftig expansion riskerar vi ändå, om vi låter lärare slås ut för tidigt i läraryrket så att de inte kan arbeta fram till pensionsåldern, att få brist på kompetenta lärare. Därför är det viktigt att arbeta med alternativa karriärvägar och se till att förbereda skolan för att också allt äldre lärare kan få vara kvar och utvecklas i sitt arbete. Så kan vi möta det framtida lärarbehovet. Det är en mycket snabb och mycket stark utveckling när det gäller antalet studenter på lärarhögskolorna och antalet examen på våra lärarutbildningar. Det är också rolig att konstatera att vi nu får en ökning av intresset för att bli lärare. Jag tror att det bland annat är den nya lärarutbildningen som attraherar många med tanke på den flexibilitet och den koppling till vetenskap som finns i denna. Jag bedömer det som att och när det gäller skolpolitiken har åsikter som ligger väldigt nära regeringens och socialdemokratins. Det gäller synen på en sammanhållen, gemensam skola. Det gäller synen på individualisering inom en gemensam skola. Det gäller synen på att barn och ungdomar lär i olika takt och på olika sätt och måste mötas av respekt för detta och att skolan därför utformas så att olika lärstilar faktiskt får plats. Här ligger vi nära varandra. Jag är nyfiket intresserad av hur det skulle se ut med en flexibel skolstart, men som ansvarig minister är jag också angelägen om att vi har ett ordentligt beslutsunderlag och att vi har värderat olika konsekvenser av en sådan övergång innan vi lägger några som helst förslag åt det hållet. Det kan ju också finnas andra drivkrafter än bara de pedagogiska som motiverar en flexibel skolstart. Då måste vi vara säkra på att det är de pedagogiska drivkrafterna som vinner i en sådan avvägning. Däremot är jag tveksam till det kallar för att ändra skolplikten. har jag tolkat det som att säger att man ska ta bort skolplikten. Det tror jag riskerar att få negativa konsekvenser. Om ungdomar som har problem med skolan, som kanske upplever skoltrötthet och lever i sociala miljöer där det inte heller finns något stöd hemifrån för att verkligen fullfölja sin utbildning, skulle ett borttagande av skolplikten, som formulerar den, riskerar att stöta ut ungdomar från skolan. Det skulle öppnas en väg ut ur skolan och den sociala pressen att faktiskt gå klart utbildningen skulle minska. Det är jag mycket mer tveksam till än den generella idén om att individualisera vår skola. Där tror jag att vi står ganska nära varandra. Det som får mig att fundera är ju att samverkar med partier som har helt andra åsikter i skolfrågan än vad har. 207 (): Det är naturligt att håller med om att vi ska utbilda lärare. Jag hade blivit förvånad annars. Ni har ju trots allt gjort en satsning även om jag tycker att den har kommit . Även om utbildningen har ökat, som säger, är det ändå så att den här hösten togs det in färre. Det är definitivt inte en ökning. Oerhört många kommer som sagt att pensioneras . Jag är en av dem. Vi får se om jag kommer tillbaka till skolan och jobbar som 65-åring kanske. Apropå det här med resurserna i skolan är det som vi ser det också oerhört viktigt att man når ut . Om man ska ha en flexibel skolstart, som vi gärna ser, är det oerhört viktigt att man har resurserna till de här små barnen och att man ser läs- och skrivsvårigheter väldig . Till det har vi avsatt 1,2 miljarder extra i vår budget, alltså 400 miljoner , för att kunna få en grundtrygghet. Det är viktigt att hitta den elev som har problem snabbt. Det gäller till exempel en av mina elever. Han var väldigt smart men hade problem med att läsa. Det visade sig att när han skulle läsa fallskärm blev det fläskkräm. Det blev en symbolik som nästan var skrämmande. Man får inte ett fallskärmsavtal om man inte klarar av att läsa tillräckligt bra. Risken är att det kanske blir fläskkräm i stället. När det gäller kvaliteten i skolan talar om ett förstärkt kvalitetsarbete. De gör jag också. Det är suveränt. Det ställer vi upp på till . Vi vill ju också inrätta kvalitetsinstitut i som ska ge kommunerna stöd i deras kvalitetsarbete. Det är viktig att kommunerna kan följa skolarbetet och utvärdera det. Då finns det behov av ett nationellt kvalitetsinstitut som kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift såväl att sammanställa uppgifter för nationella jämförelser som att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen och därmed stödja kommunernas kvalitetsarbete. Om vi menar allvar med våra visioner om att alla ska lämna skolan med godkända betyg är det mycket viktigt att kunna följa och utvärdera kvaliteten för att se hur skolans kunskapsförmedling fungerar. Som ett första led i varje elevs skolgång behövs också en individuell studieplan, precis som utbildningsministern säger. Vi i har ju länge sagt att det är oerhört viktigt att ha den från allra första början. Det handlar om ett samarbete mellan lärare, föräldrar och elev och om att man skriver ett kunskapskontrakt, eller vad man nu vill kalla det. Med detta följer ett stort ansvar, ett ansvar som det är viktigt att föräldrarna tar, men också personalen i skolan. Det är också viktigt att man tar det ansvaret tillsammans med eleven. Jag är helt övertygad om att ifall föräldrar känner att de kan påverka och vara delaktiga i sina barns utbildning är de också redo att skriva ett kunskapskontrakt och stötta och hjälpa som de känner att det är viktigt för barnet. Den här diskussionen och svar visar att han öppnar upp för en skolgång där man kan gå i tills man nått målen. Det var ett mycket positivt svar eftersom jag tidigare uppfattat så att man kan gå vidare till gymnasieskolan och börja den linje man vill utan godkända betyg från . Därför blev jag glad för det svar jag fick . 208 Utbildningsminister (): Det är viktigt att se de politiska skiljelinjerna i skolpolitiken. Där är ju lite grann i trångmål eftersom de så gärna vill tillhöra en borgerlig grupp och har bestämt sig för att fullt ut stå upp för den borgerliga samhörigheten. Men i praktiken går skiljelinjen i skolpolitiken snarare till vänster om . Vad är det jag kritiserat mycket hårt och från många grupper i samhället fått starkt gehör för? Jo, det är den högerlinje som vuxit fram inom skolpolitiken som säger att man inte ska ha flexibilitet och inte ha samverkan mellan skola, elev och föräldrar om hur man individualiserar utbildningen. I stället ska man tidigt införa olika typer av automatik i skolan. Längst har gått genom att säga att eleverna ska ha ett nationellt test som inte är till för att avgöra vilket stöd eleven ska ha utan som ska avgöra om eleven får fortsätta från trean till fyran i . Det är väsensskilt från det som jag och nu diskuterar. Då handlar det om att införa en examen för nioåringar. De ska uppleva att de går till det stora nationella testet och därmed avgörs om de sorteras bort från sin klass eller inte. Det är jag bestämt emot. Däremot menar jag att en lärare intimt ska arbeta tillsammans med föräldrar och elever för att tidigt kunna föra en diskussion med hemmet ifall det kan vara lämpligt att eleven får ett extraår i . Det får dock inte utformas som en automatisk sortering med examensformer för mycket små barn. En sådan behandling kan nämligen innebära att barnet blir märkt för livet. Vi har haft sådana system . De fungerade mycket dåligt. Också i internationella sammanhang fungerar de mycket dåligt. Alla system som mycket tidigt i försöker sortera ut barn i praktiska och teoretiska begåvningar fallerar. är ett sådant exempel. De kommer mycket långt ned i utvärderingar, medan ligger högt. I försöker man tidigt sortera eleverna. Det är viktigt att lyckas hålla rent från detta, för jag tror inte att väljare är intresserade av en sådan skola. Också socialt drabbar det nämligen de väljargrupper som socialdemokratin och traditionellt brukar få stöd av. Så fungerar mekanismerna i skolan. Jag vill ha en individualiserad skola där man har respekt för att barn och ungdomar lär i olika takt, en skola som har förmåga att tidigt ge hjälp och stöd, en skola med god kompetens hos de olika lärar- och yrkesgrupperna, men också en skola som inser behovet av att känna samhörighet så att det inte uppkommer sorteringsmekanismer. Det kommer i så fall att få direkta sociala konsekvenser för stora grupper i vårt samhälle. Jag tror att det finns goda förutsättningar för att resonera kring hur det går till i praktiken, hur vi via vidareutbildning och stöttande insatser får en utveckling mot en individualiserad skola. Då tror jag att utvecklingsplanen för varje elev är ett centralt verktyg där man just får den diskussion mellan skola och hem som talar om. Vad är målen i skolan? Hur ligger barnen till? Hur ska vi arbeta för att stötta barnets väg mot kunskapsmålen i skolan i svenska, engelska, matematik? Hur ska vi ge tydlig information till hemmet och ge dem ett ansvar för att stötta barns och ungdomars väg mot målen? Om klart kunde distansera sig från den högerlinje som vuxit sig så stark i skolpolitiken i tror jag att det också skulle finnas förutsättningar för att få ett brett samtal om hur vi går vidare med en gemensam skola där varje barn möts som den individ det är. Än så länge har jag inte fått några sådana tecken från . Jag undrar om väljarna noterat vilken linje stöttar. 209 (): Jag vill understryka att vi i har en mycket tydlig skolpolitik där vi sätter eleven i centrum. Det är oerhört viktigt. Skolan är till för eleverna inte för personalen. Jag finner ingen anledning att gå in i någon djupare diskussion om samverkan med de övriga borgerliga partierna eftersom de inte är närvarande i kammaren och kan redogöra för sina synpunkter. Men mycket av den politik vi för är trots allt gemensam. Det gäller inte minst att eleverna ska uppnå grundskolemålen innan de lämnar . Där upplever jag att utbildningsministern blivit lite mjukare när har säger att man ska kunna gå kvar i kanske ända upp till innan man börjar gymnasiet. Det är en positiv vinkling, eftersom vi tidigare sett och hört att eleverna ska kunna gå vidare till gymnasieskolan utan att vara godkända. Jag skulle vilja få en liten kommentar till det. Jag tycker mig också kunna tolka utbildningsministern så att han är positiv till flexibel skolstart. Det gläder mig. Jag hoppas innerligt att det är så. Också där skulle jag gärna vilja ha en liten kommentar så här i sista sekunden innan ministern återgår till måltidsbordet. Ministern hade en fråga om att ta bort skolplikten. Det vi säger är att om vi ska ha en förändrad skola där eleven går i tills han eller hon nått godkända kunskaper det kan handla eller om eleven ska börja tidigare kanske börja lära sig läsa till exempel då har vi på något sätt varit inne och nallat på skolplikten. Detta måste alltså ses över, och jag vill gärna ha lite reflexioner kring det. Jag vill också passa på att önska en god jul. 210 Utbildningsminister (): Jag menar att vi måste ha kvar skolplikten. Den är en mycket tydlig signal från samhällets sida om vad vi förväntar oss av hemmet, föräldrarna, eleven, men också av skolan. Låt mig säga att jag inte tror att vill införa en modell där elever som inte fått godkänt i engelska när de går ut nian, trots att de är duktiga i andra ämnen, ska vara kvar i om de så fyller . Om det är så är det i så fall sensationellt. Så har nämligen bedrivit sin skolpolitik. I stället har i kammaren livligt stött de modeller av individuella program som kallas programinriktade individuella program. Där får elever, medan de läser in det ämne som fattas, chansen att komma vidare i sin kunskapsutveckling.