prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Min fråga riktar sig till miljöministernoch rör rovdjurspolitiken. Vi har mer björn iSverige än vad som framgick av de intentioner somriksdagen har uttalat. Vi sköter inte avskjut-ningen efter dessa intentioner. Detta har inneburit attbjörnstammen är stor och att människor som arbetar iskog och mark känner sig hotade i sitt arbete. Blandannat har man begärt att få använda handeldvapen försitt personliga skydd. Kammarrätten i harundanröjt polisens och länsrättens nekande beslut ochsagt att det är rimligt att de som utsätts för björn skaha rätt att skydda sig.Hur ser miljöministern på denna utveckling somberor på en björnstam som är för stor?Anf. 84 Miljöminister ():Fru talman! Denna beskrivning görs från en visssynvinkel. Vi har en förvaltningsplan för björn.Detta handhas av enligt de riktlinjersom har dragit upp. Om detta inte fungerarska man självklart tillse och övervaka det. Men minbedömning är inte att det har halkat i väg på det sättsom vi här får beskrivet när det gäller björnstammen.Men detta är något som vi följer, och som JörgenJohansson säkert vet kommer vi att följa upp rov-djurspropositionen och också analyse-ra hur detta har fungerat i praktiken.Anf. 85 ():Fru talman! Jag ser det givetvis som positivt att viförsöker få en björnstam som håller ett sådant mått kan ha en livskraftig population i . Mendet är olyckligt om man börjar tillåta handeldvapensom revolvrar och liknande för att människor skaskydda sig i markerna om de hamnar mellan björnho-nan och ungarna.Det innebär i så fall att varje bärplockare i framti-den ska ha rätt att bära handeldvapen. Vi hamnar då ien olycklig situation, och den utvecklingen hoppasjag att vi slipper se.Anf. 86 Miljöminister ():Fru talman! Vi är helt eniga. Den utvecklingenvill vi självklart inte se, utan vår målsättning är att vi- precis som säger - ska ha enlivskraftig björnstam i . Vi ska försöka hante-ra den på ett bra sätt.Vad vi från politiskt håll gör som är viktigt är attvi försöker utveckla dialogen och arbetet när detgäller hur vår björnstam ska förvaltas så att det funge-rar på ett bra sätt för oss alla, var i vi än bor.LokalradionAnf. 87 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Lokalradion är viktig både från informationssyn-punkt och från social synpunkt. Enligt uppgift pågåren intern utredning inom bland annatom att besparingar ska göras inom lokalradioområdet,det vill säga P4-kanalerna. En oro finns för att lokal-radiokanaler då slås ihop. En hopslagning kan innebä-ra att den lokala bevakningen blir sämre, särskilt omen mindre kanal slås samman med en radiokanal somtäcker ett storstadsområde. De nära nyheterna, som ärviktiga för den enskilda människan, kan försvinna.Vad tänker statsrådet göra för att den befarade ut-vecklingen med en allvarlig försämring av det lokalaradioutbudet inte ska bli verklighet?Anf. 88 Kulturminister ():Fru talman! Det är precis som säger, nämligen att lokalradion är kolossaltviktig. Den kom till för sedan just föratt människor ska kunna få de små lokala nyheternaoch dessutom för att bryta den dominans som finns idelar av landet där det kanske finns bara en endaåsikt, en enda morgontidning som bestämmer väldigtmycket av nyhetsvärdering och debatt. Det var alltsåen viktig del i den allmänna mediepolitiken somhandlar om yttrandefrihet och mångfald.Men vi har också den ordningen i att jagsom statsråd - gudskelov - är förhindrad att gå in ivad som är inre angelägenheter för public service.Däremot kommer vi med förslag som oftast grundaspå en samsyn mellan samtliga partier och som sedanantas av . Vi beviljar alltså sändningstill-stånd utifrån detta public service-avtal, och de gäller - som det senaste avtalet. Under den tidenkollar om man lever i enlighetmed avtalet. Men jag som statsråd kan alltså inte gåin där. Däremot kan dåliga erfarenheter innebära attvi i nästa public service-avtal tvingas bli mer detalje-rade och styrande. Jag känner mig dock optimistisknär det gäller lokalradions verksamhet och framtid.Anf. 89 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag är välmedveten om att man inte kan gå in och direkt påver-ka radion. Men det är bra med framförhållning och attfrågan väcks innan det blir allvar av det hela.Precis som kulturminister sade är detfrån demokratisynpunkt viktigt att lokalradion finns,särskilt på en ort som som jag själv kommerfrån. Där har vi bara en lokaltidning.Jag hoppas alltså att statsrådet medverkar till attbevaka utvecklingen så att vi inte får en urholkadlokaldemokrati.Anf. 90 Kulturminister ():Fru talman! Lokalradions framtida utveckling ochde förslag som frågeställaren här redovisar är någotsom jag inte är informerad om pågår inom SverigesRadio. De beslut som fattar står desjälva för. Den självständiga myndigheten har sedan att avgöra om man lever ienlighet med de villkor som satts upp från regeringoch riksdag. Skulle det vara så att man bryter motvillkoren får jag och andra partier i denna kammare iså fall i nästa public service-avtal vara tydligare ominriktningen.En lokalradio som fungerar och som spelar enviktig demokratisk roll i hela landet ska vi slå vaktom.Rekrytering av undersköterskorAnf. 91 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.När vi ser framtiden an kan vi konstatera att män-niskorna i det här landet blir äldre och att omvård-nadsbehovet ökar, som rekryteringen tillomvårdnadsyrken - till exempel undersköterskeyrket- minskar. Fler behöver omvårdnad av de allt färresom söker just till det här yrket.Min fråga blir därför: Vilka framtidsvisioner harregeringen och statsrådet angående möjligheten till enbättre rekrytering till just undersköterskeyrket?Anf. 92 Socialminister ():Fru talman! Tre saker är viktiga för att vi till da-gens alla äldre och till alla oss som blir äldre skakunna säga att vi ska kunna räkna med en god omsorgnär vi blir gamla. Den första saken är att vi kan klaraekonomin och den långsiktiga ekonomiska försörj-ningen. Den andra saken är att vi kan klara kvaliteten.Den tredje saken är att vi klarar personalrekrytering-en.Det finns olika siffror på hur många som behöverrekryteras fram , det vill säga under dekommande tolv åren - uppskattningsvis en bra bitöver 100 000.Det handlar således om två saker: om att utbildafler och om att göra jobbet attraktivare. Det handlarom att skapa arbetsmiljöer som är lockande och omatt skapa ett inflytande för de anställda som gör känner att man också kan utveckla arbetet. Dethandlar också om att bana väg för en ekonomiskutveckling för kommuner och landsting som är sådanatt man kan erbjuda goda lönevillkor.Det är inte enkelt att göra det. Man kan inte ome-delbart säga att nu ska vi höja lönerna till de nivåersom vi tycker är rimliga. Vi måste gemensamt se tillatt kommuner och landsting har en sådan ekonomiskstyrka att de kan fungera som goda arbetsgivare iframtiden. Om vi klarar detta, då klarar vi också detlöfte som vi är skyldiga att ge alla äldre, nämligen attvi ska ha en god äldreomsorg i framtiden.Anf. 93 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Det finns all anledning att hålla den här diskussionenvid liv.Hälsorisker med 3 G-utbyggnadenAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.I dag ser vi i en galopperande folksjuk-dom som kallas för elallergi. fortsätter, omän i minskad takt, utbyggnaden av 3 G-nätet. Jagförstår att regeringen tänker sig få fart på en andra-handsmarknad , och jag har ett förslag.Kan man inte från ministerns domän utnyttja tidenfram till till att skapa säkerhetsriktlinjer? sitter ute i kommunerna handfallna människor,kanske tjänstemän och okunniga politiker, som skahandskas med en 3 G-utbyggnad som de inte kan såmycket om. Det blir ett från-fall-till-fall-förfarande,och det är mycket okunskap. säger folk ikommunerna till och med: Vi struntar i försiktighets-principen.Jag skulle alltså vilja se ett initiativ från regering-en - att regeringen ger kommunerna goda råd omsäkerhetsavstånd och om strålningsfria zoner ochbättre gränsvärden. Kanske vill minister svara.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det vill jag eftersom det är jag somsvarar för just 3 G-frågan.Först vill jag vara oerhört tydlig och säga att vi påalla plan i följer vad som kallas för försiktig-hetsprincipen. Vi ligger långt under de rekommende-rade internationella gränsvärden som är uppsatta. Vigör det utifrån de forskningsresultat och de erfaren-heter som finns. Men naturligtvis måste vi all-tid, och ständigt, fortsätta att forska och hitta ny kun-skap om risker och möjligheter med den tekniskautveckling som vi möter.Men jag tror inte att någon av oss på allvar tyckeratt vi ska gå emot just den tekniska utvecklingen ochså att säga stänga ned telefonmaster, TV-sändare ellerradiosändare. Däremot kan jag berätta att vi i reger-ingen har fattat beslut om en lagrådsremiss därvi kommer att ge en av våra myndigheter, nämligenPTS, en möjlighet att i lag kräva samordning i frågaom masterna när operatörerna bygger ut 3 G. Dettagör vi dels av hänsyn till den oro som finns lokalt förstrålningen, dels av hänsyn till den kultur- och miljö-påverkan som masterna har. Ingen av oss tjänar på attbygga så många som möjligt, utan vad vi allavill uppnå är ett så stort utbud som möjligt.Anf. 96 ():Fru talman! Det sista var väldigt bra att få höra.Vi har inte heller tredubbla järnvägsspår, så det var juen senkommen och bra insikt.Däremot vill jag påstå att det som ministern sägerom säkerhet och gränsvärden är helt nonsens. Dessaär oerhört omtvistade, och det vet ministern.Massor av forskning säger att SSI:s gränsvärden ärhelt överspelade. Det behövs en regelrätt och objektivöversyn att detta.Den som kom och somregeringen stöder sig på är en ren skandal.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! tar i. Precissom jag vet hon att en överväldigande majoritet avden internationella forskningen står bakom de inter-nationella rekommendationer för strålning som finns.Däremot är det självklart att det här liksom på allaandra forskningsområden råder delade meningar.Både och jag vet att en avde saker som utger allra mest strålning i våra hushållär dammsugaren. Ingen av oss tycker att vi ska skrotadammsugarna. Givetvis måste vi göra alltvi kan för att på olika sätt minska strålningsrisken.Att kräva samlokalisering i när man bygger ut3 G är ett sätt.Som politiker tycker jag att vi i det här samman-hanget, precis som i andra sammanhang, måste lutaoss mot den forskning som majoriteten av forskar-världen - inte bara - står bakomoch fatta beslut om en nivå som ligger under forskar-nas rekommenderade gränsvärden. Om det kommerny forskning får vi anpassa våra politiska beslut efterden.Men precis som på andra politikområden får vihär lita på de resultat som forskningen har kommitfram till.Anslag till Metallbiologiskt centrumAnf. 98 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till socialmi-nistern.Stiftelsen centrum i hartill synes oförklarligt tilldelats avregeringen, trots att tre instanser inom sjukvård ochmedicinsk forskning har sagt nej till detta.Om man läser stiftelsens verksamhetsbeskrivningframgår det entydigt att man har för avsikt att åter-uppta den verksamhet som tidigare bedrevs vid amal-gamenheten vid akademiska sjukhus.Socialstyrelsen har granskat den verksamhetenoch underkänt de forskningsmetoder som tillämpades.Därför har man i ett remissutlåtande sagt nej till attanslå medel till Stiftelsen centrum.Verksamheten vid amalgamenheten bedrevs heltenkelt inte på vetenskaplig grund och utgick inte frånbeprövad medicinsk erfarenhet.Därför vill jag fråga socialministern: skälfinns det till att regeringen har tilldelat denna så hårtkritiserade verksamhet nya pengar? Varför går manstick i stäv mot , mot Statens bered-ning för medicinska utvärdering och mot Socialsty-relsen?Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! Till att börja med är det fel. Socialsty-relsen avråder inte alls, utan man pekar på att detskulle kunna ges ett anslag, men att det skulle uppgåtill 7 ½ och inte till de 15 miljonerkronor som det blev. Då är vi mera inne på frågan hurstort anslaget bör vara än den principiella frågan ifallman ska ge ett anslag eller inte. Det är viktigt.Sedan är det alldeles sant att det har funnitsmånga uppfattningar om Metallbiologiskt centrum.Emellertid blir det en politisk bedömning somsäger följande: Ska vi se till att man har möjlighet attfortsätta en del av sitt arbete i nya former, med nyavillkor och också med en ny granskning? Eller ska visäga att verksamheten ska upphöra?Socialstyrelsen gav rekommendationen att verk-samheten skulle fortsätta fast på en lägre nivå. När vigjorde en bedömning av nivån sade vi att verksam-heten skulle fortsätta men att dess arbete och resultatskulle granskas.Men det är 15 miljoner av sammantaget 35 miljo-ner kronor som ska anslås till forskning om dentalamaterial. De övriga 20 miljonerna, det vill säga mer-parten av pengarna, kommer att gå till annan forsk-ning.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det var intres-sant att få detta tillrättalagt.Hans Sundberg, som är medicinalråd på Socialsty-relsen, menar ju att man hade för avsikt att inte genågonting alls. gick man med på att ge 7 ½miljoner därför att frågan var så politisk het. Densocialdemokratiska regeringen och ministern sitter iknät på i det här sammanhanget, och dethela var så hett att man inte ens kunde svara på Up-sala Nya Tidnings frågor i ärendet. Det tycker jag är ihögsta grad häpnadsväckande och anmärkningsvärt.Anf. 101 Socialminister ():Fru talman! Jag har inte tagit del av den typen avuttalanden. Det skulle överraska mig ifall någon re-presentant för säger att man rekom-menderar ett anslag på 7 ½ och intemenar det. Jag tror att man menade att det var enrimlig nivå. Inför budgetbehandlingen diskuterade vitillsammans med och påvilken nivå vi skulle landa. Det blev 15 miljonerkronor av de sammanlagt 35 miljoner kronorna.Jag tycker inte alls att det är svårt att motivera attvi ger ett sådant anslag. Man måste också ställa siggrundfrågan: Varför ska det vara ett politiskt beslut?Om det bara vore de vetenskapliga råden som skullebestämma hur forskningsanslag ska fördelas, då be-hövdes inga politiska beslut över huvud taget. Menman måste väga de vetenskapliga rådens uppfattning-ar mot den politiska viljan. I det här fallet tycker vi attdet är rimligt att Metallbiologiskt centrum ska fåfortsätta sitt arbete, men med nya förutsättningar,med en alldeles speciell inriktning och också natur-ligtvis med en vetenskaplig granskning av dess arbe-te.E 6 genom BohuslänAnf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet risk för att bli tjatig ska jag ta upp ytterligareen vägfråga. Det gäller utbyggnaden av väg E 6 iBohuslän. Jag börjar med att ställa frågan.Är tidigare utfästelser så fasta att man i fortsattkommunal planering ska utgå från att färdigställandetav till fyrfältsväg på hela sträckan genom Bo-huslän eller strax därefter trots alltkommer att genomföras?Jag har noterat att statsrådet som svar på enskriftlig fråga har uttalat att hon inte tänker föregripaden process som ska ske och sedan ledatill ett regeringsbeslut . I det förslag somVägverket har lagt fram har vägar i vissa delar avnorra uppskjutits och2015. Detta har skapat en väldigt stor osäkerhet.Frågan föranleds av den framtidstro som manändå har haft i kommunerna och all den planeringsom initierats av att en utbyggnad ska ske.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! I den kommunala planeringen skaman utgå från den plan som gäller. Den planen gällerfram till den dag då regeringen fattar beslut om enannan plan. Det kommer aldrig att uppstå något tom-rum eller något dött förhandlingsläge. gäller alltsåden plan som vi har fattat beslut om.Jag vet att det finns en rad synpunkter på de för-slag till nya planer som både och Banver-ket har skickat ut. Dessa planer gäller hela vårt land.Jag vill uppmana alla som har synpunkter på planernaatt verkligen tycka till just nu och meddela sina åsik-ter till och regionkontor.När det gäller vägsträckor och järnvägssträckor iBohuslän och i andra regioner i kanman lämna synpunkter fram till i mitten av april.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Men faktumkvarstår att den kommunala planeringen i norra hamnar i ett vakuum eftersomVägverkets plan skiljer sig väldigt mycket från tidiga-re uttalanden från näringsministern och andra.Jag hade hoppats på att statsrådet hade kunnatlämna ett besked om att ärså viktig att man hade kunnat räkna med att denskulle ha hamnat i början av planeringsperioden.Det finns även andra finansieringsmetoder att tatill. Som en parentes kan jag säga att man i Bohusläninte är intresserad av några fler avgiftsfinansieradevägsträckor med tanke på den planerade avgiftsfinan-sieringen av Svinesundsbron.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det finns många kommu-ner runtom i vårt land som kan tänka sig att hittaolika typer av alternativ finansiering. När det gällermånga av de stråk som byggs , inte minst i Ska-raborg som jag besökte i går, har kommunerna gått inoch lånat upp pengar som betalar räntanför - detta just för att kunna tidigarelägga en del inve-steringar. Den diskussionen har jag ingenting emot,och jag utgår ifrån att det kommer en rad sådanainitiativ när vi fattar beslut om den nya planen.Jag har inget annat besked till än attden plan som gäller kommer att gälla fram till dessatt vi fattar beslut om den nya planen. Synpunkter påVägverkets och remisser ska lämnas tillBanverket och . jag över den politiska processen. Då kommer jagockså att vara oerhört tydlig med vilka investeringarregeringen föreslår.Anf. 106 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed var den sista frågan ställd. Vi tackar denärvarande statsråden för deras svar på frågor.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna i femminuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.05.10 § Svar på interpellation 2002/03:171 omidrottskonto för elitidrottareAnf. 107 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetMona vad hon avser att vidta för åtgärder medanledning av det faktum att elitidrottare anser att deav skatteskäl måste flytta från . Hon undrarvidare om är beredd att ta upp en dis-kussion inom regeringen om att införa ett idrottskontoför elitidrottare.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Som jag har sagt bör skattereglerna sålångt möjligt vara utformade på ett sådant sätt attundantag för olika grupper kan undvikas. Detta är ilinje med den skattereform som genomfördes i börjanav . Nya reserveringsmöjligheter är såledesinte förenliga med vedertagna principer för en gene-rell och enhetlig beskattning av arbetsinkomster. Attskapa möjligheter att införa idrottskonton för elit-idrottare eller några andra särskilda skattelättnader fördenna grupp går stick i stäv med dessa principer.Sådana konton skulle också medföra stora gräns-dragningsproblem samt ge upphov till liknande kravfrån andra grupper som över tiden har ojämna ar-betsinkomster.Sammanfattningsvis är jag därför inte beredd attverka för att idrottskonton införs.Anf. 108 ():Fru talman! Svaret var kort, men det var väldigtmånga avvisande åsikter på de 13 raderna.Finansministern säger att undantag ska undvikas.Men ibland kan det finnas skäl för undantag, och detfinns faktiskt också några undantag . Detfinns exempelvis skogskonto och upphovsmanna-konto för författare. Jag tycker att det kan finnas skälatt även titta på idrottarna och deras inkomster.Finansministern säger också att det inte är fören-ligt med vedertagna principer. Då kan jag bara görareflexionen att skulle vi levt efter vedertagna princi-per under hela livet, skulle vi fortfarande vara pårenjägarstadiet. Jag tycker att omprövningar skaparutveckling.När det gäller, som det också står i svaret, att inteinföra idrottskonto eller andra särskilda skattelättna-der kan jag bara konstatera att det nog finns lite olikaåsikter om det här i regeringen. Jag tog mig frihetenatt ställa frågan till idrottsministern vid frågestunden.Jag har också ställt frågan till föregående idrottsmi-nister. Och båda två anser att det finns skäl att verkli-gen titta på vilka olika möjligheter det finns att un-derlätta för elitidrottare när de tjänar pengar under enkort tid.Jag tycker att det känns lite grann som att minis-tern har stoppat huvudet i sanden och inte vill förståproblemet, idén eller vad jag ska kalla det för. Id-rottskontot skulle ju faktiskt ge mer pengar i skatte-kistan. Det är alltså inte så att det blir en skattelättnad.Om elitidrottarna väljer att bo kvar i ochskattar när de tar ut sina pengar får vi ju in skatteme-del , i stället för att många av dem sersig nödsakade att flytta till andra länder.För sedan fick vi besked om attvår vann storslalomtävlingen. En braplacering för henne innebär ju mer sponsorpengar,mer pengar som ska beskattas. Jag hoppas att hon måstanna i landet trots det.Till veckan kommer vi att ha besök i landet avsvenskar, bland annat och , som kommer att vara med på GI-galan påGloben. De har valt att flytta till på grund avatt de inte skattemässigt kan klara av att bo i Sverigeoch skatta bort så oerhört mycket pengar.Vi är stolta över dem och säger att vi är duktiganär de vinner. Då ska vi också vara stolta över democh se till att kan bo kvar i landet. Våra duktiga elitid-rottare gör väldigt mycket PR i världen för vårt land.Vi belönar dem väldigt dåligt genom att beskatta demmed höga inkomstskatter under det fåtal år som detjänar mycket pengar.Inser inte ministern att det är positivt ur flera syn-vinklar att vi har dessa fantastiska idrottsungdomar?De är positiva förebilder inte bara vad gäller PR förlandet utan även för ungdomar. Det är viktiga före-bilder speciellt när vi har bekymmer med folk-hälsan och vill få i gång våra unga att vara mer aktivarörelsemässigt.Finansministern säger också att andra grupper harojämn arbetsinkomst. Det kan så vara. Jag tyckerändå att det finns anledning att titta på just idrotts-ungdomarna. Väldigt många av dem har dessutomförsakat sin utbildning för att de har satsat på idrotten.Andra länder har löst detta, till exempel Norge.Trots dessa argument upplever jag att ministern ärväldigt kallhamrad och inte ens vill fundera över ochse på en lösning. 109 Finansminister ():Fru talman! Jag gratulerar gärna tillhennes fantastiska vinst i dagens VM-lopp. Jag hop-pas naturligtvis att det ska följas av fler svenska id-rottsungdomar som är framgångsrika.Jag delar interpellantens uppfattning att det alltidär bra om vi kan få in mer skatteinskomter även frånvåra idrottsstjärnor. Så långt är vi alldeles överens.Jag har dryftat detta med många idrottsministrar. Detär en situation som tål väl att fundera på.Jag har också prövat frågan. När vår nuvarandeoch tidigare idrottsminister har sagt att de tycker attdet är en intressant idé att pröva delar jag uppfatt-ningen att vi ska pröva möjligheten. Det har vi ocksågjort fortgående i och kommittill de slutsatser som jag har redovisat här.Man kan göra den här typen av begränsningar el-ler undantag i vår nuvarande enhetliga lagstiftning.Jag kan dela uppfattning att manibland ska göra avsteg. Jag har också själv föreslagitsådana vid olika tillfällen. När man gör sådana avstegfrån principer måste man vara mycket medveten omatt det kan få följdkonsekvenser.På samma sätt som säger och somjag redovisar i mitt interpellationsssvar går det lätt atträkna upp en rad olika yrkesgrupper som också haroerhört ojämna inkomster under livet och över tiden.Det väcker följdfrågor. Ska man sätta stopp bara vididrottsmän, kulturarbetare eller andra grupper somhar ojämna inkomster?Det är i den diskussionen som vi har insett att detinte är så lätt att avgränsa bara en viss bestämd grupp,att det bara gäller idrottsmän eller vissa kulturarbetareoch andra grupper. Man måste kanske se det över ettännu större område.