prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Det är enhällighet somgäller förutom i vissa få fall där det är öppet för majo-ritetsomröstning. Du säger också själv att man aldrighar använt detta. I nästa andetag säger du att du villha mer majoritetsomröstning för att den vägen tvingafram fler gemensamma ställningstaganden. Jag förstårinte hur det hör ihop.Jag tror att man i den europeiska unionen strävarefter gemensamma positioner för att det helt enkeltgör att EU:s position blir starkare. Så fort man har ensplittrad europeisk union i en utrikespolitisk frågakommer man att bli utnyttjad och splittrad av krafter-na runtomkring. Det är det som är drivkraften. Det ärinte vad som står i stadgarna om hur besluten ska gåtill. Det är viljan att få ett enigt beslut som kan för-ändra saker och ting på marken. Jag förstår inte dinlogik i att om vi öppnar upp för majoritetsomröstningså kommer det att leda till fler gemensamma positio-ner.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Det är faktiskt en erfarenhet som vihar inom EU. Vi hade när allting togs medenhällighet. Sedan kom den så kallade enhetsaktensom innebar att man tog majoritetsbeslut vad gällerden gemensamma marknaden. Det innebar att mankom väsentligt mycket längre också i enhällighet närman införde denna beslutsordning. Det har sedan gåttigen på många olika områden där just strävan attfinna en konsensus med en kvalificerad majoritetsbe-slutsordning har lett till att man står starkare gemen-samt. När man har enhällighet har det lätt blivit så inte gör några försök. Man står kvar på sinapositioner. Det är väl också det som har skett i delarav utrikespositionen, att man bara stått på sina posi-tioner. Man har aldrig brytt sig om att söka sig framtill en gemensam ståndpunkt.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag tror att vi skiljer oss åt när detgäller anledningen till att detta har vuxit fram. Göranfokuserar på att vi har fattat beslut om att få fram engemensam utrikes- och säkerhetspolitik och att man iNicefördrag och annat har öppnat upp för en möjlig-het att kunna fatta majoritetsbeslut. Det handlar dåom implementering av beslut som har fattats medenhällighet.Jag tror inte att det är på det sättet. Jag har enmaterialistisk historieuppfattning här. Det är snararedet som har skett på marken som påverkar hur unio-nen arbetar. Det jag, fru talman, i min stapplandeinledning försökte påtala var att EU har gjort godasaker på den europeiska kontinenten. Men vi miss-lyckades på i början. Jag tror att detta var dendrivkraft som gjorde att ledare faktiskt sade:Nej, detta vill vi inte uppleva en gång till. Låt oss setill att vi har ett mer enigt uppträdande, att vi samlaross kring en politik, försöker bli starkare i civil ochmilitär krishantering och ser till att sträva efter ge-mensamma positioner. Alternativet är ju så mycketsämre.Jag tror att det är precis detta vi kommer att se nuockså med . Vi har varit oerhört splitt-rade, men det finns en kraft som säger: Nej, så härkan vi inte fortsätta. Vi måste gå vidare.Jag tror alltså inte att det är regelverket som så-dant som gör att vi strävar efter gemensamma posi-tioner utan snarare läget på marken.Anf. 38 ():Fru talman! I den här debatten känner jag mig litesom katt bland hermelinerna. Det är bara jag ochKerstin som representerar konstitutionsut-skottet; de andra är fina utrikespolitiker. Sedan är jagväl lite udda på en annan punkt eftersom Kristdemo-kraterna är det enda parti som inte har någon motivre-servation, bortsett från regeringspartiet. Det beror påatt vi med de öppna och problematiserande skriv-ningarna har fått de synpunkter vi framfört underutskottets arbete tillgodosedda.Fru talman! Det var faktiskt utrikes- och säker-hetspolitiken som var den utlösande faktorn för detEuropasamarbete som växt fram sedan andra världs-kriget. Det som kallas Europeiska unionen till-skapades för att förhindra återkommande förödandekrig i . Fredstanken är det bärande argumentetför EU, även om samarbete inom olika områden är avvärde i sig. Genom att integrera de europeiska län-derna i ekonomiskt avseende skapar man ett ömsesi-digt beroende, vilket i sig blir fredsbevarande. En titti backspegeln klargör, vilket många har varit inne påhär, att denna idé har visat sig hållbar under . EU kan alltså sägas vara ett exempel på enframgångsrik utrikes- och säkerhetspolitik.Fru talman! Vi kristdemokrater delar uppfattning-en om en enhetlig uppbyggnad av unionen så att manslipper tudelningen mellan EG och EU och därmedockså avvecklar pelarsystemet. Det är därför rimligtatt EU blir den juridiska personen för samarbetet iframtiden.Fru talman! EU:s framtidskonvent är nu inne påsitt slutvarv. Något som började i Laeken i slutet på2001 håller nu på att utvecklas till en slutprodukt redoatt levereras till toppmötet i . Det finnsmycket positivt att säga om processen i konventet.Själv tillhör jag dem som blev positivt överraskade.Erfarenheterna från det tidigare konventet om stad-garna om mänskliga rättigheter var inte så upplyftan-de - jag syftar då på själva sättet att arbeta. Men detnuvarande framtidskonventet har arbetat öppet ochmed stor lyhördhet för meningarna inom konventet.Speciellt viktigt tror jag det var att det på vissa strate-giska områden tillsattes arbetsgrupper för att ta framunderlag.Ett problem har varit att frågan om balansen mel-lan institutionerna inte blev föremål för sådan be-handling. Möjligen kan det bero på presidiets ellerdess ledningsfunktions önskan om att styra upp dessafrågor på ett visst sätt. Detta förhållande har lett tillatt skarpa motsättningar nu i konventets slutfas ut-kristalliseras just omkring institutionerna. I fredagsföredrogs muntligen ett slags kompromiss på områ-det. Såvitt jag kan bedöma är det ett undermåligtförslag som knappast kan anses göra skäl för namnetkompromiss. Ska det kallas det får vi - för att citeraen känd politiker - nog gå ned i spagat.Den så kallade kompromissen innebär att tillämpas såvitt avser institutionerna till2009. Därefter gäller följande:· Det ska vara en kommissionär per medlemsstat,men bara 15 ska ha rösträtt. Rösträtten cirkulerarjämlikt mellan medlemsstaterna.· Det blir en permanent ordförande för . Man har dock nu ändrat den engelska titelntill Chairman i stället för President.· Europeiska rådets ordförande ska ha en roll iunionens utrikespolitik. Det innebär att unionensutrikesminister, något man också har föreslagitska tillskapas, får en något mindre framträdanderoll.· Det blir också några förändringar när det gällerantalet ledamöter i samt frå-gorna om kvalificerad majoritet.· Lagstiftande rådet och Allmänna rådet samman-förs i viss utsträckning.· Det roterande ordförandeskapet för fackminister-råden förlängs från till ett år.Fru talman! Vi är för vår del övertygade om attkonstruktionen av maktfördelningen inom EU måstebygga på den hybrid som tidigt utvecklades. Kom-missionen ska även i fortsättningen ha monopol påinitiativrätten och vara en oberoende självständigkraft, och ska delta i beslutspro-cessen. Rådet ska tillsammans med parlamentet utgö-ra den lagstiftande funktionen. Enligt Kristdemokra-terna bör huvudprincipen för beslut inom unionenvara den så kallade gemenskapsmetoden.Ett antal förslag inom konventet riskerar att ledatill en totalförstöring av systemets uppbyggnad. Förmycket av praktiskt ad hoc-tänkande präglar fleraförslag. Jag skulle vilja se lite mer av kontext, det villsäga omsorg om maktsystemets konstruktion ochsamband.Fru talman! En permanent ordförande för kommer att leda till en underminering avkommissionens ställning och kommissionsordföran-des roll i synnerhet. Än tydligare blir detta om denneordförande ska ha en viktig roll i unionens utrikespo-litik. Med detta får unionens utrikesminister en någotmindre framträdande roll.Fru talman! Denne så kallade utrikesminister, somhar diskuterats tidigare här , är dessutom till sinkaraktär en märklig figur. Han eller hon ska varaordförande för utrikesfrågorna i rådet men samtidigtvice ordförande i kommissionen med ansvar för utri-kesfrågorna. Detta kallas för dubbelhattning. Var ochen kan ju tänka sig hur det skulle se ut med någonmed två hattar på. I min fars hembygd, nämligenöstra , fanns ett original som även jag sågnågra gånger när jag var liten. Hon kallades och hade alltid flera hattar på sig. När manfrågade henne varför hon hade det svarade hon alltid- och jag översätter till normalsvenska - "när manhar råd till det". På göingska, som jag är dålig på,skulle det väl låta ungefär: "ess en har rå te att".Frågan är om EU har råd med en dubbelhattad ut-rikesminister. Om man i stället tar bilden av att sittapå två stolar kommer man nog till mer av realism.Dubbelhattningen innebär en olycklig sammanbland-ning av institutionerna. Här finns som jag ser det enallvarlig brist på kontext. Det är kanske svårt att hittabra svenska analogier, men man kan jämföra dubbel-hattningen med om en justitieminister ocksåvore medlem av Högsta domstolen.Fru talman! Jag vill avslutningsvis bara peka påatt EU har ett globalt ansvar framöver för att skyddaoch förbättra miljön samt verka för en hållbar förvalt-ning av de globala värdena. Till exempel bör manverka för biologisk mångfald, bevarande av atmosfä-ren, tillgång till rent vattnen och en effektiv preven-tion av hiv/aids.Unionens politik inom området för utvecklings-samarbete ska baseras på långsiktighet med målet attutrota strukturell fattigdom, att arbeta för en hållbarekonomisk, social och miljömässig utveckling, attuppmuntra alla länders integration i världsekonominsamt att utveckla och befästa demokrati och rättssys-tem och genom detta reducera konfliktorsaker.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till för-slaget till beslut i betänkandet i dess helhet.Anf. 39 Utrikesminister ():Fru talman! Ett tag verkade det bli en debatt föreller emot Nato eller för eller emot EU. Det tyckerjag är onödigt. Det viktigaste vi har att diskutera justnu är faktiskt EU:s yttre förbindelser och hur dessakan stärkas. Det är inte bara avgörande för EU utanockså avgörande globalt att vi kan stärka vår gemen-samma utrikespolitik.Detta är ingen fråga som handlar bara om institu-tioner eller former. Det handlar i högsta grad om hurvi kan påverka verkligheten. börjademed att ta en del exempel. Det handlar om . handlar om krig eller fred, och EU har härdet avgörande positiva inflytandet. Det handlar omMellanöstern. handlar det om den fredsplan somalla parter nu håller på att enas kring. Dennafredsplan skulle inte ens ha funnits om inte EU:sgemensamma utrikespolitik hade påbörjats.I dag handlar det till exempel också om ,där EU kan få spela en avgörande roll. ärockså det mest aktuella exemplet, ett land där manhaft krig i och med grannländer . Tremiljoner människor har dött. Äntligen har man fått enfredsöverenskommelse. Äntligen håller man på att fåen övergångsregering. Äntligen håller man på att tasig ur krisen. Just i det läget tillstöter dock nya pro-blem: ett krig i kriget uppe i nordöstra , i Bu-nia.Vem vänder sig då FN:s generalsekreterare tilloch ber om hjälp? kan göra en del men kaninte göra det ensamt. kan göra en del men kaninte ta ledaransvaret. prioriterar det inte. I detläget är det EU som FN:s generalsekreterare vändersig till. Och vi har med försvars- och utrikesut-skottet diskuterat de svenska förutsättningarna attbidra.Det här är bara ett exempel från på att EUbehövs. Men vi behöver också EU:s gemensammautrikespolitik på och i för vikti-ga mål som mänskliga rättigheter, fattigdomsbe-kämpning och demokrati. Det är det som konventetsarbete och betänkandet ytterst handlar - hur förstär-ker vi våra möjligheter att arbeta för dessa viktigaprinciper?Vi vet ännu inte vad resultatet kommer att bli avkonventets arbete. Men allmänt sett kan vi se att detfinns många bra förslag och att det är positivt om manfår ett begripligt fördrag som kan förstås av medbor-garna om den allmänna inriktningen att stärka dengemensamma utrikespolitiken. Det är bra att målenblir tydligare, att konfliktförebyggande och civilkrishantering tydligt blir en del av de så kallade Pe-tersbergsuppgifterna, att fattigdomsbekämpning ochmänskliga rättigheter blir mål för EU, att man erkän-ner att olika mål och områden måste samverka, vilketockså innebär att vi kan ha till exempel enjordbrukspolitik som verkar tvärtemot biståndspoliti-ken.För att klara tydliga mål när det gäller utrikespo-litiken måste man också stärka EU:s gemensammakapaciteter, både för civil och för militär krishante-ring. Det är naturligt att man visar varandra solidariteti terroristbekämpningen. Så görs redan, men nuhandlar det också om att göra det tydligare i för-draget.Det är bra att man utökar möjligheten till majori-tetsbeslut för att genomföra frågor där man är överensoch där man har kommit överens men att mansamtidigt behåller huvudregeln, att man måste fattabeslut med konsensus när det gäller nationell säker-het.Jag tycker alltså att det finns många positiva sakersom vi har sett i konventsförslagen så här långt. Se-dan har vi haft en diskussion här, och man har haft enlång diskussion i konventet, om andra institutionellafrågor, till exempel dubbelhattningen. Låt mig frånbörjan slå fast att vi inte ska ha någon övertro på attinstitutionella lösningar löser politiska problem ochger enighet. I grunden handlar det faktiskt om attmedlemsländerna måste sätta sig gemensamt ochdiskutera sig fram till en gemensam syn och gemen-samma lösningar. Det finns ingen quick fix när detgäller utrikespolitiken. Men det är klart att man kanpröva dubbelhattningen om man får dennaperson starkt knuten till rådet och att man gör till-räckligt tydligt i de institutionella frågorna vad rådetär ansvarigt för och vad kommissionen är ansvarig förså att det inte blir en organisatorisk mischmasch somkan leda till större problem i praktiken.Låt mig också slå fast att det inte finns några för-slag som på något sätt hotar den militära alli-ansfriheten. Och det är viktigt. Skälen till att vi ärtveksamma för att inte säga direkt mot förslagen omömsesidiga försvarsförpliktelser och möjligheternaför närmare samarbete mellan vissa stater handlarframför allt om att vi ser en väldigt stor risk för enuppdelning av EU och risken att vi får ett splittrat EUi stället för det starka och gemensamma EU som vivill ska kunna agera.I det sammanhanget får jag väl ändå ta upp . Jag skulle vilja fråga honom:Vilka säkerhetsfördelar ser av ettsvenskt Natomedlemskap? har inte ett säker-hetsunderskott. har ett säkerhetsöverskott. politisk organisation som EU går man med för har en politisk gemenskap. Man tycker att det ärpositivt med den politiska gemenskapen. I en militärorganisation som Nato går man med för att man tyck-er att det ska ge ökad militär säkerhet. Vi vet att viinte får ökad militär säkerhet av ett Natomedlemskap.Varför vill ha ett svenskt Natomedlem-skap? Jag har förstått att majoriteten av Folkpartietsmedlemmar också ställer den frågan. Därför är detviktigt att svara på den.Lars talar om den dubbla agendan när detgäller utrikespolitiken. Nej, , det finns ing-en dubbel agenda. säger att vi inte erkänneratt EU har förändrats. Jo, visst har vi gjort det. Menprecis som påpekade i sin inledning harvärlden också visat oss hur den har förändrats. När vitalade om EU:s krishantering hade viinte ens sett resultatet efter . Det som visåg efter var faktiskt att man inte komdit med de fredsbevarande styrkorna . Man hadeinte möjlighet att förhindra fortsatta övergrepp, och vivar för dåliga på att samordna civila insatser, polisin-satser, militära insatser och insatser som skulle stärkademokratin. I det läget fick EU:s olika ledare en or-dentlig tankeställare om att man måste förbättra insat-serna inom EU och att man dessutom måste varaberedd på att kunna klara sådana insatser mer på egenhand och att man därför måste stärka den militärakrishanteringen som man bygger ut dencivila krishanteringen.Detta har inte varit någon gömd dagordning. Detär någonting som vi har diskuterat mycket, ofta ochöppet under de år som har gått, men där gränsen na-turligtvis går mellan ömsesidiga försvarsförpliktelser,försvarsgarantier eller någonting som gör att vi blirdel av en annan försvarsunion.Fru talman! Avslutningsvis tycker jag att mycket ikonventet ser positivt ut. Jag tycker att det viktiga föross i riksdag är att fortsätta att diskutera hurvi gemensamt kan stärka EU:s utrikes- och säkerhets-politik för att verkligen bli ett starkt globalt verktygför fred, demokrati och mänskliga rättigheter.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag är glad över det tydliga beskedetom att det minsann inte finns någon dubbel agendautan att står fast vid den militära alliansfri-heten. : Finns det inte något som helst pro-blematiskt med att den socialdemokratiska regeringenhar ingått en säkerhetspolitisk doktrin och en över-enskommelse om en sådan med partier som full-ständigt fjärmas från samma doktrin och säger attnästa naturliga steg är ett svenskt medlemskap i ? Det är ju vad står och sägerhär och som står i deras reservation till det här betän-kandet. De ansluter sig ju till den linje som Folkparti-et har och som gjorde att uteslöts från ensådan överenskommelse . Finns det ing-en som helst komplikation med att den breda majori-tet som utrikesministern påstod sig ha skaffat för ensvensk militär alliansfrihet numera är mycket smala-re? Finns det inget problem med att dem som man hargjort en överenskommelse med i stort sett talar om attden rimliga tolkningen av den doktrinen är att Sverigebör gå med i Nato? Självklart är det ett problem. Menutrikesministern valde att ställa åt sidandärför att man tydligt var för ett Natomedlemskap.Sedan valde man att ställa och Vänster-partiet åt sidan därför att vi stod för den socialdemo-kratiska kongressens beslut när det gäller militäralliansfrihet, och det var inte ett sätt att undvika be-skyllningar för dubbel agenda.Dessutom finns det en mängd förslag som pre-senteras och som faktiskt leder till att det blir svårareatt se den nationella utrikespolitiken . Detgäller utökad användning av röstning med kvalifice-rad majoritet även kring utrikes- och säkerhetspolitis-ka frågor, men det gäller också posten som en utri-kesminister, någon sorts gemensam talesperson förutrikespolitiska frågor för den europeiska unionen.Detta försvårar för oss att föra en självständig ochradikal utrikespolitik.Anf. 41 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Det exempel på att vi inte kan föra ensjälvständig utrikespolitik som tog upp idebatten med är - låt mig vara ärlig ochsäga det - ett misstag som begicks för två och etthalvt år sedan. Vi har omröstningar i FN varendamånad. Vi har ett antal omröstningar varenda månad.En gång röstade vi mot det som är vår normala linje.Det var ett misstag. Det kan jag erkänna i efterhand.Men att ett misstag begås är välinte riktigt skäl för att säga att nu inte längrekan bedriva en utrikespolitik.Men vad är det som kan göra att det inte bara bliromröstningar och inte bara retorik utan att man fak-tiskt också genomför det? Jo, det är att EU försökeratt agera gemensamt när det gäller stora kriser. Ochdär har väl inte eller hellernågon glädje av att står som ett isolerat landeller att andra europeiska länder som isolerade öarutan att vi faktiskt gemensamt kan agera till exempelför som innebär en palestinsk stat2005?Det blir oerhört mycket kraftfullare än om Sverigeskulle agera ensamt. Jag förstår inte att Vänsterpartietgenom att fortsätta att ihärdigt säga nej till EU där-med också valde att ställa sig utanför den säkerhets-politiska överenskommelse som ni annars hade kun-nat vara en del av. Jag vet att jag, oavsett vad Mode-raterna säger om tolkningen, har ett brett stöd bådehos svenska folket och i svenska för attSverige ska fortsätta att vara militärt alliansfritt.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag tror att utrikesministern aldrig harvarit så tydlig. Jag har aldrig någonsin så tydligt somutrikesministern nu uttrycker sig hört att det var ettmisstag att agera på det sätt man iFN:s generalförsamling gjorde inför omröstningenom en resolution som fördömde övervåld påpalestinskt ockuperat territorium. Självklart välkom-nar jag detta. Det är ett mycket tydligt ställningsta-gande mot hur då agerade. Om det skylls påett misstag accepterar jag det. Det är åtminstone tyd-ligt att man då inte gjorde vad man borde ha gjort,nämligen ha stått upp för den palestinska befolkning-ens rättigheter.Men lite för snabbt går utrikesministern förbi detproblem som det ändå måste vara att man först slårsig för bröstet och säger: Vi har fått en bred säker-hetspolitisk doktrin, en överenskommelse mellan fyrapartier i riksdag. Sedan - i princip sammadag som den offentliggörs - säger ett av de ingåendepartierna att man inte riktigt tolkar den som utrikes-ministern gör. Ett annat parti, ,säger att man inte utesluter Natomedlemskap i enframtid. I dagens debatt säger attnästa naturliga steg - utifrån denna säkerhetspolitiskadoktrin, som också hyllar - är ettsvenskt medlemskap i detta inte ses som ett problem för en regeringsom faktiskt har sagt sig vara mycket nöjd med att haskapat en bred majoritet bakom den säkerhetspolitis-ka doktrinen förstår jag inte hur ett problem ser ut.Anf. 43 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Vi är inte överens med Moderaternaom den tolkningen - det är väl uppenbart - utan dettycker jag snarare är ett problem för änför Vänsterpartiet.Anf. 44 () replik:Fru talman! Det är alltid konstigt med dem somsäger att saker och ting är för evigt, vare sig det gälleralliansfrihet eller det gäller euroutanförstående ellermedlemskap. Vi är, , medlemmar i en de-mokrati, och demokratier kan alltid ändras.Anf. 45 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att repliken gäller utrikesminis-tern, inte . 46 () replik:Fru talman! Jag förivrade mig där, vilketjag beklagar.När det gäller detta med kvalificerad majoritet kanman inte - som utrikesutskottets ordförande tidigare sade och som utrikesministern sade -tvinga länder att göra saker och ting som de egentli-gen vill, och institutionella lösningar kan inte fram-tvinga beslut som inte deltagarna accepterar. Meninstitutionella förändringar kan faktiskt främja godalösningar och kan främja hårdare ansträngningar attkomma överens. Vi vet ju inte riktigt hur det om vikörde en gång till hade gått om man på ettväldigt tidigt stadium hade haft sådana här regler. Dåhade kanske länderna mindre hamnat på kolli-sionskurs med varandra.Som vanligt tycker utrikesministern att det är förmycket Natodiskussioner när folkpartister står i talar-stolen. Men det beror ju på att vi har olika uppfatt-ning.Anna återkommer så gärna till med migmed diskussionen om att vi inte har något säker-hetsöverskott eller säkerhetsunderskott. Jag har tidi-gare haft den diskussionen med . Detta ärbara UD-snömos. Man får aldrig reda på något -överskott eller underskott, i förhållande till vad? Sägatt läget är ganska bra, så håller jag med om det.Vårt skäl för att gå med är ungefär som skälet förde tio nya länderna som vill gå med: Det främjarsäkerhet och stabilitet i i allmänhet, inte baraför Sverige.Men det viktiga är också att det nu är ett nytt Na-to. Vad ska detta nya Nato göra? Var ska de operera,och hur ska de operera? Det är en blandning av kris-hantering och militär kapacitet - kanske också civilkapacitet. Det är klart att skulle ha ett bidragatt ge i den diskussionen om man satt med vid Natosbord tillsammans med och andra länder.Där har vi en viktig uppgift inom Nato.Anf. 47 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Säkerhetsunderskott och säker-hetsöverskott betyder helt enkelt att har ettväldigt bra säkerhetspolitiskt läge. Vi ser ingen an-ledning att ändra på det och förstår inte varför vill förändra det.Jag tycker att det är en konstig prioritering att dis-kutera Nato här i stället för EU.