prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Jag tycker att man ska sätta den stora satsningen i pengar för inköp av mark i samband med det som var inne på, där man minskar rådgivningsinsatserna till det reguljära skogsbruket. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraternas betalning till för statsministerposten svider, såväl för skogsvårdsorganisationen som för enskilda skogsägare. Jag går över till ett annat viktigt område, nämligen sanering av förorenad mark. Jag tycker att majoriteten tar till för lite pengar. Man kommer inte att kunna uppnå de mål vi har ställt upp för att sanera förorenad mark. Vi fyller på med ytterligare 120 miljoner för att man ska kunna nå målet. Avslutningsvis vill jag återgå till klotet som helhet. Vi har i vår idé om budget lagt en grundplåt till en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar, som kanske kan röra sig om andra sidan . Vi har också tittat på klotet mer som helhet och sagt att vi vill avsätta miljöbistånd motsvarande 200 miljoner . Det gör att man i länder som inte klarar att fixa en hållbar utveckling på egen hand kan få stöd från oss. har en större tilltro till underifrånperspektiv och det civila samhällets bidrag i miljö- och naturvården. 153 (): Jag ska försöka ge syn på det här betänkandet. Jag blev lite förskräckt när jag hörde företrädare i miljöfrågorna. Han ägnade huvuddelen av tiden åt att tala om vad man inte ville göra och sedan lite grann om vilka skadeeffekter miljöarbetet kan ha på andra områden. I övrigt kan jag hålla med om mycket av det som har sagts från , och när det gäller behovet. Man önskar mer resurser. Jag kan säga att det önskar vi också. Jag tror att de andra som står bakom propositionen, Vänstern och regeringen, också önskar det. Det är alltså en proposition som läggs i ett läge som är ekonomiskt kärvt. Det bör man ha i minnet. Utrymmet för nya reformer var inte särskilt stort. Jag vill gärna se det här i skenet av den deklaration från regeringen som har gjorts tidigare, att vi strävar mot ett ekologiskt, långsiktigt hållbart samhälle. I själva verket handlar det om en sorts skuldsedel, där man har utlovat och utlovar så även i betänkandet att betala tillbaka den miljöskuld som vi har till nästa generation. Vi ska alltså inom en generation åstadkomma en förbättrad miljö så att vi kan lämna över vårt samhälle till den nya generationen utan miljöskulder. Det är i varje fall en förhoppning, och den preciseras också i de miljömål som vi har. Ingen har uttryckt sin glädje över att vi har miljömålen, så det kan jag göra. Det är en väldig fördel att vi i propositionen och betänkandet så tydligt har gått igenom de olika områden där miljöarbete krävs. Det finns 15 olika områden med utsatta delmål. Delmålen har dessutom ett tidsperspektiv, 2010. Det är alltså ett kortare perspektiv. Det är bra preciseringar av vad vi vill nå. Och det medför den stora fördelen att vi, när vi står här och talar om detta , kan relatera det pågående arbetet till målen. Som flera har konstaterat är det inte glädjande på alla punkter. Vi ligger efter till exempel när det gäller biologisk mångfald och frågan om hanteringen av skog. Vi måste öka takten. Men då vet vi det och försöker öka takten. Det är bra. En ekologiskt långsiktigt hållbar utveckling handlar om att behålla ekologiska system. Det handlar om den biologiska mångfald som finns inom en ekologi en ekologi är de arter som finns inom ett visst naturområde och deras samspel sinsemellan och om de kemisk-fysiska betingelserna. Nedsmutsningen av det här området är alltså också en skada som inte kan accepteras om det ska vara långsiktigt hållbart. Jag tänker inte gå in på alla de miljökvalitetsmål och delmål som vi har utan i stället gå direkt på budgeten och säga något kort om den, eftersom det är den som det handlar om. Vi ser att den är uppdelad i tre viktiga delar det gäller alltså satsningen på arbetet . Det är de tre viktiga delar som behöver fungera parallellt för att det här ska gå att genomföra. Först gäller det naturligtvis att veta vad det är man ska göra. Hur ser läget ut? Man måste få beskrivningar av olika biotoper, naturtyper, havet, luften och så vidare. Det är en forskningsuppgift. Man klarar inte det här utan att ha bra forskning, både kortsiktig och långsiktig. Vi behöver också ha myndigheter som samordnar och organiserar det miljöarbete som finns ute i kommuner, landsting, länsstyrelser och inte minst hos allmänheten. Alla människor måste delta i arbetet för en bättre miljö. Och vi behöver, förutom detta, naturligtvis ett bra regelverk och lagverk och kontrollsystem, som ser till att man följer de regler och lagar som finns. I den här delen av budgeten satsas det 297 miljoner på forskning, på Formas, det särskilda miljöforskningsrådet. Det är alldeles utmärkt. Det är ett nytt råd som redan har visat ordentlig handlingskraft när det gäller att ta itu med forskningen på det här området, även den långsiktiga forskningen. Det handlar om den samordnande uppgiften, som har, som har ökat i omfattning. Det var inte länge sedan vi hade kretsloppspropositionen här. Vi vet att fick i uppgift att organisera avfallshanteringen i landet, samordna den och komma med förslag om en långsiktig hantering av avfallet. Vi har en rad myndigheter och institutioner som direkt fokuserar på nedsmutsningen och kontrollen av den. Det är Kemikalieinspektionen, , och så vidare. Var och en disponerar anslag i storleken . De är väl etablerade och har hög standard också internationellt sett. Vi tycker naturligtvis från sida att det inte finns mycket i den här budgeten att ropa hurra över när det gäller ekonomiska storsatsningar, men det finns en del i den. Jag ska återkomma lite mer till det när vi kommer till utgiftsområde 23. Jag vill bara nämna till exempel att miljöorganisationerna i budgeten får en förstärkning av sina anslag på . Det ser vi som ett bra anslag och som en tydlig markering från sida om att vi uppskattar det arbete som görs. Det gäller informationen som miljöorganisationerna ger till allmänheten men naturligtvis också det arbete som de lägger ned som remissinstanser i fråga om de förslag som kommer från regeringshåll. De har en viktig uppgift att fylla och är också ett naturligt kontaktorgan när det gäller den allmänhet som arbetar entusiastiskt med de här frågorna. Jag skulle kunna avsluta med att titta på summan i den här budgeten. 3,7 miljarder, står det. Jag hade inte tänkt titta särskilt på den. Men när klagade över resursbristen och sade att han inte hittade åtgärderna och satsningarna och sådant tänkte jag att det finns skäl att titta på den. Och visst ser satsningen väldigt liten ut totalt 3,7 miljarder. Det är bara att tänka på försvarskostnaderna. De är tio gånger större. Till och med försvaret sätter miljöhotet framför hotet av ett krig. Miljöhotet är det största hotet, enligt försvarets bedömning. Vi kanske skulle kunna ta till oss det här i . Då kan vi konstatera en sak. Om man satsar en tiondel, på detta fantastiska problem som vi har, av vad man satsar på försvaret är det någonting som långsiktigt inte är alldeles förståndigt när det gäller att arbeta för ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle. Vi har varit med vid framtagandet av den här propositionen och står bakom regeringens förslag. Därmed tackar jag för ordet. 154 () replik: Jag försöker alltid hitta nya vinklar i mina anföranden, så att jag ska roa mina lyssnare. valde jag att referera till och instämde i en hel del av de texter som finns där. uttryckte att han blev skrämd när han lyssnade på mitt anförande. Då skulle jag vilja ställa några väldigt konkreta kontrollfrågor till för att sammanfatta mitt anförande. Anser att vill värna låginkomsttagare? Vill göra det möjligt för människor att bo kvar i glesbygden? Anser att det är dåligt att miljöpolitiken gynnar höginkomsttagare och drabbar låginkomsttagare mer? Anser att det är dåligt att vi inte vet hur miljöpolitikens intäkter och kostnader fördelas? Anser att vi borde hitta möjligheter att utforma miljöpolitiken så att de negativa fördelningseffekterna minskas? 155 () replik: Vinklarna ska jag inte bedöma. Skillnaden mellan och kan väl vara att ni letar efter vinklarna medan vi går rakt fram när det gäller miljöpolitiken. De andra frågorna var listigt formulerade på det sättet att det var en blandning av frågor som man kan svara ja respektive nej på. Då måste jag försöka svara på dem. Vi har enträget försvarat de här frågorna, som du kommer med. När det gäller låginkomst- och höginkomsttagare ska vi inte gå igenom det, för det är inte det som den här budgeten handlar om. Det brutna taket är ett bra exempel på en omfördelning som vi vill ha både när det gäller socialförsäkringssystemet och andra bitar. Självfallet stöder vi låginkomsttagargrupperna och arbetslösa. Man kan titta i budgeten i stort och i det partiprogram som vi har. När det gäller de sociala skevheterna som finns i vårt samhälle är det sida upp och sida ned med förslag till åtgärder för att man ska komma till rätta med den växande klyfta som finns i vårt samhälle mellan rika och fattiga. Det är fullständigt oacceptabelt och går i täten för att bryta detta. Det får vara ett sammanfattande svar på de där frågorna. 156 () replik: Jag trodde att jag gjorde det väldigt enkelt för genom att ställa ledande frågor som alla skulle kunna besvaras med ja. Jag trodde att värnade låginkomsttagare, tyckte att det skulle vara möjligt att bo kvar i glesbygden och att det var dåligt att ha en miljöpolitik som gynnar höginkomsttagare men som drabbar låginkomsttagare. Jag trodde att tyckte att det var dåligt att vi inte vet hur miljöpolitikens intäkter och kostnader fördelas i samhället. Vi har aldrig genomfört några sådana studier. Jag trodde att han skulle hålla med om att vi skulle hitta möjligheter att utforma miljöpolitiken så att de negativa fördelningseffekterna minskas. Jag trodde att vi skulle kunna vara överens om detta, men det är vi onekligen inte. Ja, förvisso, jag talar ganska mycket om miljöskatter men också en del om det som vi beslutar i olika sammanhang. Det är klart att miljöskatterna huvudsakligen hanteras av skatteutskottet. Men som riksdagsledamot har man ett kollektivt ansvar för hela kakan. Jag tycker att det här är frågor som vi borde ställa oss oftare. Vad är effekterna av det vi beslutar? Det var egentligen den enda poängen jag hade med mitt anförande. Där kan man nämna skatteväxlingen som är delansvarigt för och som har lett till att höginkomsttagare klarar sig bättre undan medan låginkomsttagare och glesbygdsbor är de som drabbas allra hårdast. Det är viktigt att man ser hela det här perspektivet för att kunna klara av miljöpolitiken. Den måste gå hand i hand med ekonomisk och inte minst social utveckling. Jag hade förväntat mig att jag skulle få ett enkelt ja-svar från . Men det var tydligen mer komplicerat än så. 157 () replik: Vad svarar man på frågan om vi tycker att det skulle vara bra med miljöpolitik som gynnar höginkomsttagare? Det är klart att vi inte tycker det. Vi har aldrig haft en tanke på att föreslå eller medverka till en sådan politik. Skatteväxlingen innebär vissa nackdelar. Det ska erkännas. Men det är inte för låginkomsttagare utan för dem som har villa med oljeeldning. De förlorar på skatteväxlingen. Låginkomsttagare tjänar på den. Det är ingen debatt som vi ska föra här. Att i allmänna termer, utan att ge ett enda konkret exempel på en fråga som du tyckte var intressant att diskutera, påstå sådana här saker anser jag vara någon sorts debatteknik. Jag vet inte hur man ska deklarera det. Vi är alltså inte för att ha en miljöpolitik som på något sätt skulle missgynna höginkomsttagare, låginkomsttagare eller någon annan grupp. Vi har en miljöpolitik som ska gagna ett långsiktigt ekologiskt hållbart samhälle. Det är det som vi arbetar med på den här delen. Vi har naturligtvis viktiga insatser att göra inom socialpolitiken, arbetspolitiken, arbetstidsförkortningsfrågan, sjukförsäkringssystemet och så vidare. Men vi kan inte ta upp den debatten här. 158 (): Målet för den svenska miljöpolitiken ligger fast. Vi ska inom en generation, som vi hört tidigare, kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det har den här fastställt, och det är inte alls längesedan, . Det är en modern miljöpolitik. Vi har en miljöpolitisk strategi som också väcker en del internationell uppmärksamhet. Många uppskattar våra ambitiösa strävanden att i många fall gå före vår omvärld. Internationellt förtroende som vi på så sätt skapar behövs för att vi ska nå framgång, inte minst för oss själva när det gäller gränsöverskridande miljöproblem. Att vi har strukturen på plats innebär inte att vi kan slå oss till ro. Vi är en bra bit på väg på omställningen till ett hållbart samhälle, men det är i början som det är enklast. Det blir svårare längre fram. Då handlar det inte längre om några stora punktutsläpp som ska täppas igen. Det handlar om innehållet i våra produkter, att effektivisera energisystem och om resursanvändning. På en del områden handlar det om att ändra livsstil. Det handlar inte bara om uppoffringar. När vi moderniserar får vi många förbättringar på köpet. Exempelvis leder förändringar ofta till en bättre arbetsmiljö som vi så väl behöver för att få ned den alltför höga sjukfrånvaron. Vi utvecklar också teknik som kan bli en stor exportframgång för oss. Det handlar både om kunnande och om tekniska lösningar. Många länder, inte minst EU:s kandidatländer, har ett stort utvecklingsbehov för att uppfylla det medlemsavtal som de har undertecknat. Jag hoppas att de svenska företagen är på bettet och visar sitt kunnande. Det ger oss både inkomster till och en bättre miljö. lämnar en rapport om läget för att nå våra 15 miljökvalitetsmål och deras delmål. Det är den andra rapporten som har kommit. Årets uppföljning visar att det med ytterligare åtgärder är fullt möjligt att nå 11 av de 15 uppsatta målen. I förslaget till budget förstärks miljöbudgeten med ytterligare 400 miljoner och uppgår till nästan 3,8 miljarder. Ytterligare förstärkningar föreslås . Rådet bedömer att det är svårt att nå målen på fyra områden. Tre av dem, begränsad klimatpåverkan, giftfri miljö och ingen övergödning, är sådana där vi mer eller mindre är beroende av internationella överenskommelser. Vi äger alltså inte hela frågan själva. Hoten mot dessa mål ser jag främst i den högerkantring som sker i och framför allt inom EU. EU har länge varit den faktor i världen som har stått för den mest progressiva miljöpolitiken, men det finns tendenser till att värnandet om miljön halkar ned på dagordningen. Hanteringen av kemikaliepolitiken är ett tecken på detta. Här har ni på den borgerliga sidan också en uppgift, om ni i internationella sammanhang vill vara pådrivande, som en del av er vill framstå som här i kammaren. Genom att föra en liknande argumentation i era partigrupper i bland annat skulle ni kunna påverka miljöpolitiken i en positiv inriktning. Vi gör det, men för tillfället har vi en majoritet till höger emot oss, både i parlamentet och när det gäller ett flertal av medlemsstaterna. Det framgick också, , av Från Riksdag & Departements näst senaste nummer. Jag går över till reservationer och särskilda yttranden. Det finns bara en reservation till betänkandet. Anledningen till det har vi redan hört. Det finns fem särskilda yttranden. reservation handlar om forskningsanslagen. Den forskning vi har att besluta om på detta utgiftsområde gäller arbete, och majoriteten har ingen annan uppfattning än vad motionärerna har. Universiteten omfattas inte av detta anslag. Vi närmar oss tidpunkten för forskningspropositionen, som mycket riktigt förutsåg. Vi får förhoppningsvis anledning att ta upp frågan inom den här mandatperioden. poängterar i sitt yttrande att anslaget till det miljöpolitiska området i stort sett har fördubblats sedan förra valet. Jag kan inte tolka påpekandet på annat sätt än att ni tycker att anslaget är för stort. Jag är stolt över den utvecklingen. Vi i majoriteten menar allvar när vi ställer upp mål. Det gäller också i miljöpolitiken. För att vi ska uppnå de miljökvalitetsmål som vi i stor enighet har fastställt i behövs det ökade resurser, och det tänker vi fortsätta med. I ert yttrande framgår också att det avsätts för lite medel till skötsel av den skyddade marken. I nästa andetag vill ni dock ta bort närmare ½ miljard från anslaget till biologisk mångfald. Det är från detta anslag skötselpengarna tas. Jag ser det som ganska ologiskt att dels kräva mer åtgärder, dels dra bort 500 miljoner i anslagspengar. Det går inte heller att koppla detta till den låt oss kalla det välgörenhetsfond för miljön som ni vill skapa. Denna vill ni få till stånd , och den kan alltså inte bidra till något av de närmaste årens skötsel av naturvården. Det är på detta område, biologisk mångfald, som den stora förstärkningen sker i budgeten. Närmare 500 miljoner ytterligare avsätts för att skydda den biologiska mångfalden. Medlen används, förutom till skötsel av skyddad mark, till kalkningsverksamhet och markinköp. Förstärkningen görs därför att pekar på att det blir svårt att nå miljökvalitetsmålet levande skogar. Vi har inte skyddat mer än ca 80 000 av de i målsättningen uppsatta produktiv skogsmark som ska skyddas till 2010. Däremot är vi långt över målet när det gäller de frivilliga avsättningarna. Också de skulle vara klara , men där har vi alltså nästan dubbla avsättningen . Då blir min fråga till : Ställer inte längre upp på miljökvalitetsmålet levande skogar? Sedan kan jag säga att de partier som varit mest högljudda i debatten här är de som har minst pengar till miljöpolitiken. Det enda undantaget är , och jag tycker inte att var speciellt högljudd heller. Det är en väldigt spretig opposition på miljöområdet. När det gäller inköp av mark för naturreservat vill öka anslagen medan ni andra tre vill minska dem. För att sanera och återställa förorenade områden vill minska anslagen. och vill öka dem. När det gäller stöden till klimatinvesteringar vill öka dem. och vill minska dem. Det ger inte bilden av något borgerligt alternativ på miljöområdet när ni är så oense på så väsentliga områden. Avslutningsvis vill jag tacka Vänstern och för ett gott samarbete. Vi har återigen visat att vi har ett samlat grepp över hela miljöområdet och avser att ta de beslut som behövs för att uppnå våra miljökvalitetsmål. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2003/04:1 delvis). (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde LU14 Ändringar i årsredovisningslagen, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. UU8 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i Kammaren biföll utskottets förslag. SfU4 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, c) 3. res. 2 (m) 4. res. 3 (kd) Förberedande votering 1: 45 för res. 2 32 för res. 3 226 avstod 46 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 61 för res. 1 47 för res. 2 195 avstod 46 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 168 för utskottet 57 för res. 1 78 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 24 v, 13 mp För res. 1: 39 fp, 18 c Avstod: 47 m, 31 kd Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 (Försöksverksamhet) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 216 för utskottet 39 för res. 4 48 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 31 kd, 23 v, 18 c, 13 mp För res. 4: 39 fp Avstod: 47 m, 1 v Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkterna 35 Kammaren biföll utskottets förslag. SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12) Punkt 1 (Allmänna principer för socialförsäkringarna) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (fp) 3. res. 4 (c) Förberedande votering: 40 för res. 1 18 för res. 4 245 avstod 46 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 169 för utskottet 38 för res. 1 95 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 24 v, 1 c, 13 mp För res. 1: 38 fp Avstod: 47 m, 1 fp, 31 kd, 16 c Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (v) Votering: 147 för utskottet 24 för res. 3 132 avstod 46 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 1 fp, 1 kd, 1 c, 13 mp För res. 3: 24 v Avstod: 47 m, 38 fp, 30 kd, 17 c Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 3 (Utlandsstuderandes försäkringstillhörighet) 1. utskottet 2. res. 6 (m) Votering: 256 för utskottet 47 för res. 6 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 39 fp, 31 kd, 24 v, 18 c, 13 mp För res. 6: 47 m Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 9 (Tillfällig föräldrapenning för egenföretagare) 1. utskottet 2. res. 10 (fp, m, c) Votering: 198 för utskottet 104 för res. 10 1 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 1 fp, 30 kd, 24 v, 12 mp För res. 10: 47 m, 38 fp, 1 kd, 18 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 15 (Mål för ökad hälsa i arbetslivet) 1. utskottet 2. res. 18 (fp) Votering: 199 för utskottet 39 för res. 18 65 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 31 kd, 24 v, 13 mp För res. 18: 39 fp Avstod: 47 m, 18 c Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 16 (Orsaker till ohälsan) 1. utskottet 2. res. 22 (kd) Votering: 186 för utskottet 31 för res. 22 86 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 24 v, 18 c, 13 mp För res. 22: 31 kd Avstod: 47 m, 39 fp Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 40 (Elöverkänslighet som arbetsskada) 1. utskottet 2. res. 41 (v, c, mp) Votering: 248 för utskottet 55 för res. 41 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 47 m, 39 fp, 31 kd För res. 41: 24 v, 18 c, 13 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 45 (Frågor rörande socialförsäkringsadministrationen i övrigt) 1. utskottet 2. res. 48 (mp) Votering: 260 för utskottet 13 för res. 48 30 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 47 m, 39 fp, 1 kd, 24 v, 18 c För res. 48: 13 mp Avstod: 30 kd Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 47 (Flexibel pensionsålder m.m.) 1. utskottet 2. res. 49 (kd) Votering: 271 för utskottet 30 för res. 49 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 46 m, 39 fp, 24 v, 18 c, 13 mp För res. 49: 30 kd Avstod: 1 kd Frånvarande: 13 s, 9 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha varit frånvarande. Punkt 49 (Återställande av pensionerna till värde) 1. utskottet 2. res. 51 (v) Votering: 278 för utskottet 24 för res. 51 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 46 m, 39 fp, 31 kd, 18 c, 13 mp För res. 51: 24 v Frånvarande: 13 s, 9 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 50 (Bostadstillägg i särskilt boende) 1. utskottet 2. res. 52 (fp, m, c) Votering: 197 för utskottet 104 för res. 52 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.