prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:109Torsdagen den 22 majKl. 12.00 - 21.19Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 maj.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:330Till riksdagenInterpellation 2002/03:330 av ()om skyddszoner för asylsökandeInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 maj 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:353Till riksdagenInterpellation 2002/03:353 av () om arbetskraftsinvandringInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 maj 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:356Till riksdagenInterpellation 2002/03:356 av läraryrkets attraktivitetInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att delta vidöverenskommet datum.Stockholm den 16 maj 2003UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2002/03:367Till riksdagenInterpellation 2002/03:367 av avtal för verksamhetsförlagd utbildning i lärarut-bildningenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att delta vidöverenskommet datum.Stockholm den 16 maj 2003UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2002/03:372Till riksdagenInterpellation 2002/03:372 av () omde ensamkommande barnens trygghetInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 maj 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:384Till riksdagenInterpellation 2002/03:384 av överbeläggningen på kriminalvårdsanstalternaInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 15 maj 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:385Till riksdagenInterpellation 2002/03:385 av ersättning till advokaterInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 15 maj 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:386Till riksdagenInterpellation 2002/03:386 av och rådets direktiv (98/44EG)om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningarInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 15 maj 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:389Till riksdagenInterpellation 2002/03:389 av () om barn som sänds till bland annat SomaliaInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 maj 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:390Till riksdagenInterpellation 2002/03:390 av påföljd vid brott mot barnInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 15 maj 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:393Till riksdagenInterpellation 2002/03:393 av om åt-gärder för förstärkta forskningsmiljöerInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 juni 2003.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att delta vidöverenskommet datum.Stockholm den 16 maj 2003UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2002/03:405Till riksdagenInterpellation 2002/03:405 av effektivare lagstiftning i kampen mot narkotikaInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 15 maj 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:407Till riksdagenInterpellation 2002/03:407 av om behörighetsutvärdering av utländsk utbild-ningInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att delta vidöverenskommet datum.Stockholm den 16 maj 2003UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2002/03:409Till riksdagenInterpellation 2002/03:409 av () om ensamkommande flyktingbarnInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 maj 2003UtrikesdepartementetJan O Karlsson3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch överlämnats till utskott:2002/03:FPM75 Förslag till sysselsättningsriktlinjersamt rådets rekommendationer KOM(2003)176,177 till arbetsmarknadsutskottet4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:92 och 107 till finansutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återNäringsutskottets betänkande 2002/03:NU10Kulturutskottets betänkande 2002/03:KrU7Konstitutionsutskottets betänkanden /03:KU33och betänkande 2002/03:FöU56 § Lagrådets arbetsformerFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU32Lagrådets arbetsformer (prop. 2002/03:45).Anf. 1 (m):Herr talman! I KU:s betänkande om Lagrådets ar-betsformer behandlas regeringens förslag till ny lag,att ersätta den gamla , när det gäller villko-ren för Lagrådets funktion.Vi moderater har, i likhet med många andra, medstigande oro noterat den socialdemokra-tiska regeringens tendens att överse med - iblandrentav nonchalera - Lagrådets påpekanden. Det se-naste exemplet, som också har upprört många, gällerförslaget att företagen - även småföretagen - ska gesett kostnadsansvar för den tredje sjukskrivningsveck-an. Det är något som Lagrådet har avvisat på dengrunden att det möjligen först bör prövas mot EU:skonkurrensrättsliga lagstiftning. Men regeringentycks framhärda. Det finns också andra exempel påregeringens lagrådstrots.Även om det inte föreligger någon formell skyl-dighet för regeringen att inhämta yttrande från Lagrå-det bör så ske i vissa angivna lagstiftningsärenden,vilka närmare framgår av regeringsformens 8 kap. 18§. Där anges även vad Lagrådets granskning ska avse.Regeringen är i och för sig inte förpliktigad att följaLagrådets rekommendationer, även om det oftast ärklokt att göra det. Meningen med ett självständigt ochfrån regeringen fristående lagråd är ju bland annat attkontrollera att föreslagen lag inte står i strid medgrundlagarna eller rättsordningen i övrigt, att upprätt-hålla god rättssäkerhet och att angivna syften med ettlagförslag kan förväntas bli uppfyllda.Fram var det obligatoriskt att höraLagrådet inför varje nytt lagförslag, men obligatorietavskaffades av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen under borgerlighetens samlade protester.Då vi hade jämviktsriksdag mellan blocken, alltså175 på den ena sidan och 175 på den andra, år 1980ville den dåvarande borgerliga regeringen återinföraobligatorisk lagrådsgranskning, men den gångenavgjorde saken så att det motstående förslaget,det vill säga den nu gällande lagen om Lagrådetsarbetsformer, antogs.I det förslag som regeringen nu lägger fram före-slås utan närmare motivering att chefen för på egen hand av regeringen ska kunnabemyndigas att vidta sådana åtgärder som tidigarebeslutats av regeringen kollektivt. Det kan till exem-pel gälla förordnande av ledamöter i Lagrådet, änd-ring av antalet avdelningar eller i frågor om antaletledamöter som respektive Rege-ringsrätten har att utse samt en del andra administra-tiva beslut.Detta, herr talman, kan vi moderater inte accepte-ra. Med hänsyn till Lagrådets centrala roll och viktigafunktion i lagstiftningsprocessen bör alla beslut somrör dess arbetsformer i princip fattas genom kollekti-va beslut av regeringen, som hittills.Jag yrkar därför avslutningsvis, herr talman, bifalltill reservationen.Anf. 2 ():Herr talman! Lagrådet har en central ställning isvensk politik. Lagrådets uppgift är dels att se till attsäkerställa en kvalitet i den lagstiftning som vi fattarbeslut om här i , dels att värna grundläg-gande rättsliga och konstitutionella principer.Vi har sett hur, precis somHenrik S Järrel nämnde, Lagrådets ställningstagandenallt oftare har negligerats och förbisetts av regeringennär regeringen har lagt fram sina lagförslag.Samtidigt kan vi se en, från mina utgångspunkter,glädjande utveckling. Vi ser hur Lagrådet har blivitallt tuffare och skarpare i sin kritik och allt tuffare närdet gäller att ta sin uppgift på allvar och att våga varalite skarpare också gentemot de förslag som man integillar.Vi välkomnar den utvecklingen. Vi tror att det ären riktigt utveckling för om vi kan få ettstörre inslag av lagprövning i svensk författning. Detär viktigt att enskilda medborgare har möjligheten attfå sina rättigheter värnade av en oberoende juridiskinstans. Vi tror att det är viktigt och riktigt att vi går iden riktningen.Lagrådets arbetsformer, som vi debatterar , ärdärför ingen petitess. Det är ingenting som vi barakan lägga till handlingarna och se som rent administ-rativa förfaranden, utan det är någonting som är cent-ralt för hur vi ser på lagstiftning och hur vi ser påmöjligheten att granska lagstiftning i Sverige.Därför menar jag att det är olyckligt att regeringenhar lagt fram ett förslag om att regeringens kollektivabeslutanderätt i frågor som rör Lagrådet ska avskaffasoch att en stor del av dessa befogenheter ska läggasöver enskilt på justitieministern. Jag tycker att det ärbetecknande för utskottsmajoritetens uppfattning attdetta betecknas som rent administrativa förändringar.Men det är inte rent administrativa förändringar omdet är så att justitieministern själv kan fatta beslut omvilka personer som ska sitta i Lagrådet eller om justi-tieministern själv kan tala om hur Lagrådet ska varaindelat och uppbyggt.Det är förstås frågor som är avstörre principiell karaktär.Den förändring som kommer att vidtas genomriksdagens beslut innebär också att man bryter motden svenska traditionen när det gäller hur vi beteck-nar regeringsärenden. Vi har ett kollektivt beslutsfat-tande i regeringen. har det bara varit i un-dantagsfall som enskilda ministrar och statsråd kun-nat fatta beslut utan att man fattat ett kollektivt rege-ringsbeslut. bryter man upp den här principen ochsäger att justitieministern själv ska kunna fatta viktigabeslut. Det är en utveckling som vi kraftigt motsätteross.Herr talman! Jag ber därför att få yrka bifall tillreservationen.Anf. 3 ():Herr talman! Jag hade för av-sikt att företräda utskottet, och det ska jag göra. Detvå föregående debattinläggen har mestadels handlatom det som inte återfinns i det här betänkandet ochdet som inte berörs av regeringens proposition ellerutskottets framställning till kammaren.Men hänsyn till den debatt om Lagrådet som fö-rekommit i några medier vill jaggärna säga att från socialdemokratisk utgångspunktspelar Lagrådet en viktig roll i lagstiftningsprocesseni . Lagrådets granskning på förhand av rege-ringens propositioner är av stor vikt för att få en kva-litetssäkring. Sedan är systemet så uppbyggt att rege-ringen har att bedöma Lagrådets uttalande, argumen-tera för eller emot det och överlämna en propositiontill om de slutsatser som regeringen harkommit fram till. Sedan gör en samman-vägning av de olika argumenten. Det sker alltså iriksdagens utskott. Därför menar jag att vi har enalldeles utomordentligt bra process i Sverige.Båda mina meddebattörer utgick ifrån en maximom att regeringen i ökande grad bortser från Lagrå-dets yttrande. Det skulle finnas en mycket klar ten-dens här. Jag skulle gärna vilja fråga vilken undersökning som stöderden tesen. Jag har i alla fall inte sett någon undersök-ning som visar detta. Det återfinns definitivt inte ivare sig proposition eller betänkande.Man debatterar det som nu har att taställning till som om det är en oerhört principielltviktig fråga. Men man ska komma ihåg att grundernaför Lagrådets arbete inte ändras på något sätt. Det ärde båda högsta domstolarna som utser Lagrådetsledamöter. Regeringen fattar det gemensamma be-slutet om Lagrådets organisation sett , precis som tidigare.Det som både och för stora viktiga principiella frågor är att rege-ringen ska ha möjlighet att bemyndiga chefen förJustitiedepartementet, det vill säga landet justitiemi-nister, att förordna sådana ledamöter i Lagrådet sominte är eller har varit domare i någon av de högstadomstolarna under förutsättning att ledamoten tidiga-re har tjänstgjort i Lagrådet. Det kan alltså inte lan-dets justitieministern fatta beslut om enligt debattö-rerna här, därför att man då i grunden rubbar Lagrå-dets ställning.Enligt förslaget ska Justitieministern också kunnabemyndigas att fatta beslut om ändringar i antaletavdelningar . Om det inte finnstillräckligt många regeringsförslag kan man minskaantalet avdelningar. Finns det fler regeringsförslag äntidigare planerat ska man kunna öka antalet avdel-ningar. Det handlar alltså om en anpassning till ar-betsvolymen.Vidare ska han kunna fatta beslut i frågor som rörantalet ledamöter som var och en av domstolarna skautse i Lagrådet. Det har också att göra med den resurssom Lagrådet behöver för att kunna fullgöra sittgranskningsarbete.Justitieministern ska också kunna bemyndigas attfatta beslut om att det i vissa fall ska vara fyra leda-möter vid behandlingen av vissa frågor i Lagrådet.Han ska också kunna meddela Lagrådet att rege-ringen inte har några ärenden att lämna till Lagrådetunder en viss tid.Kammarledamöter! Det här är det som Järrel ochKrantz kallar för stora, principiella, viktiga frågorkring Lagrådet. Visligen avstod de ifrån att exempli-fiera vilka förslag som den här propositionen faktisktinnehåller. I stället väljer de att försöka få till stånd endiskussion om att regeringen nonchalerar Lagrådetoch att socialdemokrater skulle vara mindre intresse-rade av att man ska ha en väl fungerande lagstiftning.Jag tycker att det är trist att man inte ska kunna varaeniga om så pass enkla frågor som det här handlar omnär vi talar om spelreglerna för landets politiska verk-samhet.Jag är glad över att vi ändå har fått en total upp-slutning i utskottet kring de väsentliga frågorna närdet gäller Lagrådet och att Lagrådet har en viktig ochcentral roll i svenskt lagstiftningsarbete.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slaget i betänkande.Anf. 4 (m) replik:Herr talman! Låt oss börja med detta med bemyn-diganden av statsråd. På grund av Lagrådets centralaställning menar vi att det är alldeles utomordentligtviktigt att regeringen in corpore beslutar om arbets-formerna för Lagrådet. Då stöder vi oss bland annatpå ett uttalande som KU gjorde redan riksdagsåret1976/77 som handlar om statsråds bemyndiganden.Där heter det bland annat: Mot bakgrund av principenom kollektivt beslutsfattande inom regeringen villutskottet framhålla att denna princip inte bör urholkasgenom alltför vidsträckta bemyndiganden till enskiltstatsråd. Liksom bör därför enskilt statsråd,utom i vissa undantagsfall, endast ges beslutanderätt ifrågor som har samband med departementsadminist-rationen - och Lagrådet ingår inte i departementsad-ministrationen - och beredningsarbetet i vid mening.Låt mig sedan kommentera Lagrådets sätt att kri-tisera regeringens lagförslag. Det finns ett antal lag-förslag där Lagrådet har haft synpunktersom i mer eller mindre grad har nonchalerats, tillexempel nya sambolagen, utvidgningen av lagen ombesöksförbud, lagen om terroristbrott, strängare straffför brott mot barn, skärp lagstiftning mot klotter,obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro, förbud motalkoholreklam, överflyttning av asylärenden tillmigrationsdomstolar, skärpta straff för människohan-del, homosexuellas rätt att prövas som adoptivföräld-rar, indirekt tobaksreklam och grupptalan.Herr talman! Det är några exempel som kanskebelyser det faktum att Lagrådet inte alltid hörsammasav regeringen.Anf. 5 () replik:Herr talman! Förslaget handlar om Lagrådets ar-betsformer, inte om Lagrådets funktion i systemet.Det är precis vad propositionen beskriver, nämligenarbetsformer. Det jag läste upp för kammarens leda-möter alldeles pekar ju på att det inte handlar ombemyndiganden på väsentliga punkter, det vill sägainte om Lagrådet ska granska eller inte granska ochhur man ska förhålla sig till Lagrådet. Det handlar omjust om Lagrådets arbetsformer.Sedan räknar upp ett antal lagråd-syttranden där Lagrådet har varit kritiskt. Det är välsant. Det är väl Lagrådets uppgift att kritisera. Detvore intressantare om nu också förkammarens ledamöter redogjorde för den vidare be-handlingen av de här frågorna och den juridiska av-vägning som sedan har gjorts av regeringen och riks-dagen. Det är först då som man får någon heltäckandeundersökning av hur det faktiskt förhåller sig.Det finns ju en rad lagrådsyttranden historiskt sett.Egentligen värjer jag mig för att ta de här exemplendärför att de är så pass flagranta eller vad man skakalla dem. Men Lagrådet avstyrkte i all sin juridiskavishet avskaffandet av dödsstraffet i Sveri-ge, och i samma juridiska vishet avstyrkte Lagrådetockså införandet av åtta timmars arbetsdag. Det är välinte alldeles säkert att Lagrådet alltid har träffat rätt ialla sina bedömningar i det här sammanhanget.Däremot, herr talman, anser jag att Lagrådet träf-far alldeles korrekt rätt när man slutar sin bedömningav ett från minoriteten i KU, Järrel och , re-mitterat förslag med att säga: Lagrådet kan samman-fattningsvis inte tillstyrka att förslagen görs till före-mål för lagstiftning i föreliggande skick. På denpunkten delar jag Lagrådets uppfattning. Det är alltsåKrantz och Järrel som har levererat det lagförslagettill Lagrådet genom ett utskottsminoritetsskydd.Anf. 6 (m) replik:Herr talman! Som jag sade i mitt huvudanförandehar inte regeringen skyldighet att åtlyda Lagrådetsrekommendationer. Men det är oftast, herr talman,klokt att göra det. Det är alltid en fråga om övervä-ganden och bedömningar, naturligtvis är det så, menoftast har Lagrådet ganska, för att inte säga mycketgott fog för sina invändningar och påpekanden.Jag vill också påpeka att regeringen ibland följerLagrådet. Jag säger inte att man inte alltid gör det,men det händer att man inte gör det i vissa centralaoch viktiga frågeställningar.Vår kritik bygger på att man ska bemyndiga ettenskilt statsråd, en departementschef, möjligheten attgöra den här typen av förändringar och även på attregeringen i den här propositionen väldigt lite, för attinte säga att man inte över huvud taget har motiveratvarför man vill göra de här ändringarna. Man avvikerdärför från en ordning som har varit gällande länge,nämligen att regeringen fattar sina beslut i princip incorpore. Och när man bemyndigar gör man det inomdepartementets beredningsområde och liknande. MenLagrådet ligger faktiskt utanför departementet ochska vara ett självständigt organ.Anf. 7 () replik:Herr talman! Lagrådets självständiga ställning ärfundamental i hela systemet. Den rubbas ju inte ge-nom de administrativa förenklingar som föreslås.Jag har fortfarande lite svårt att förstå varför rege-ringen in corpore, som uttrycker saken,måste fatta ett beslut om att meddela Lagrådet att detinte har några ärenden att vänta . Detär klart att landets justitieminister är alldeles ensam.Han kan naturligtvis inte, enligt Järrel och , fåett sådant förtroende i regeringen att han kan få lämnadetta meddelande till Lagrådet, utan det ska regering-en sammanträda om för att få fram sitt budskap.Jag tycker faktiskt att man har fog för att dra slut-satsen att reservationen inte handlar om saken utanden handlar om att få en debatt om Lagrådets ställ-ning och att återigen i kammaren kunna anklaga So-cialdemokraterna för att vara mindre intresserade avatt lagstiftningen håller hög kvalitet.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag ansluter mig till den långa listasom läste upp. Den skulle kunna görasbetydligt längre.Det intressanta här är att när om detta säger han ständigt att det är rent ad-ministrativa frågor, administrativa förenklingar. Detär precis det som är frågan. Är det rent administrativaförenklingar, administrativa förfaranden som vi dis-kuterar? Jag menar att när det handlar om en så passcentral institution i svensk politik som Lagrådet är,påverkar förstås också de arbetsformer som Lagrådethar denna institutions integritet, självständighet ochmöjlighet att vara oberoende. Det sambandet måsteväl också se.Det är därför som jag tycker att det är felaktigt inte fattar ett kollektivt regeringsbeslut om hurmånga avdelningar som Lagrådet ska ha eller former-na för val av ledamöter i Lagrådet. Detta är ju rättcentrala frågor som hänger samman med Lagrådetsmöjlighet att ha integritet och vara självständigt ochoberoende. Varför ska man då låta ett enskilt statsrådfatta de här besluten?Det är viktigt, tror jag, att också fundera på denhär principen ur ett större perspektiv. säger att det är detaljfrågor. Men regeringen fattari så fall mängder av beslut i andra detaljfrågor. VillGöran också säga att man där ska över-låta beslutanderätten till miljöministern, näringsmi-nistern, skatteministern eller vad det nu finns förministrar i regeringen? Ska också de frågor överlåtassom kanske har betydligt större detaljkaraktär än dehär frågorna? Vill helt byta principför det här systemet?Jag håller helt med om det hantog upp på slutet om Lagrådets yttrande i det så kalla-de Hebyfallet. Där är vi helt överens. Men det berorju på att och hans partikamraterinte lät oss i oppositionen i utskottet utreda dennafråga. Vi är helt överens med Lagrådet om att det ärett undermåligt underlag. Det hade utskottet kunnat gå med på att utreda. Men det för-vägrade och hans partikamrateross i oppositionen.Anf. 9 () replik:Herr talman! Om vi börjar med den sista fråganvill jag säga att det är en riktig beskrivning. Vi harinte velat satsa på den utredningsom och andra vill ha om indelnings-frågorna därför att vi heller inte vill ha den förändringsom eftersträvar, nämligen att flyttaindelningsbesluten från regeringen till . Vianser det vara principiellt felaktigt. En sådan utred-ning hade heller ingen förutsättningslös utgångs-punkt. Den skulle helt enkelt nå fram till det resultatsom man hade bestämt i förväg. Det är ju en egenar-tad infallsvinkel i en utredning.Sedan tycker jag kanske att det är en utomordent-ligt bristande respekt som och hansminoritetskamrater i utskottet har presterat på den härpunkten. Man har skickat över ett lagförslag till som man visste var undermåligt. Jag tycker attdet är att brista i respekt för denna viktiga institution.Men det ingår tydligen i politiska spel kringindelningsfrågorna.När det sedan gäller detaljfrågor och att Lagrådetsintegritet och självständighet skulle bli mindre av attjustitieministern får meddela vissa förutsättningar förarbetet, exempelvis att det inte kommer så mycketarbete eller att det kommermer arbete , är det, , en logiksom jag ärligt talat har väldigt svårt att följa.Beslutet om Lagrådets totala organisation, hurmånga lagrådsavdelningar som ska finnas, fattarregeringen gemensamt på sedvanligt sätt. Där finns juingen förändring. Det är ju anpassningar till ar-betsvolymen som justitieministern har möjlighet attgöra.Den andra frågan, herr talman, om andra politi-kområden ska flyttas över till andra ministrar hör intehemma i den här debatten, utan vi får nöja oss med attdiskutera Lagrådets arbetsformer.Anf. 10 () replik:Herr talman! Det sista tycker jag var intressant,för jag tycker att huvuddelen av det har pratat om handlar om helt andra frågor. Menjag återför gärna diskussionen till det vi ska prata om.Det finns en springande punkt där och jag skiljer oss åt, det vill säga att GöranMagnusson anser att rätt många frågor som vi disku-terar och som har varit föremål för kollektivtbeslutsfattande av regeringen nu ska föras över tillenskilt beslutsfattande av ett enskilt statsråd.