prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Men det finns en fråga i betänkandet somberör det digitala marknätet, och det är frågan omTV 4:s koncessionsavgift.TV 4 har ensamrätt för de analoga TV-sändningarna och får betala koncessionsavgift fördetta. Men varför i all världen ska de betala konces-sionsavgift för den del som går i det digitalamarknätet? Kan förklara detta?Anf. 181 () replik:Fru talman! Det var bra att togupp de här två frågorna. Därmed markerar ocksåIngvar vad jag har sagt, nämligenatt det tidigare tog upp över huvudtaget inte fanns med i det här betänkandet.Jag ska börja med den bakersta frågan, TV 4:skoncessionsavgifter. Så länge har ensamrätt idet marknära nätet till kommersiell rikstelevision ärdet rimligt att ha koncessionsavgiften. Men alla för-står ju att i takt med att den digitala utvecklingensveper över och vi får detanaloga nätet nedsläckt kommer naturligtvis villkorenför koncessioner att dramatiskt förändras.Skulle det till exempel komma in någon ny aktör somaccepterar svenska sändningsvillkor - , TV 5eller vem det nu är - då förändras självklart spelvill-koren. Det är det som den särskilda utredaren till uppdrag att fundera över fram . Jagär helt säker på att vi kommer att kunna mötas brettparlamentariskt i denna fråga när vi har fått ett ge-nomtänkt förslag.I den andra frågan om de kommersiella lokalra-diostationernas koncessionsavgifter gäller, det skalyssnarna veta, att det var ett fåtal ställen där detfanns en ledig frekvens - , ,och några till - och där man gav ett 40 000kronors tillstånd. Det kan inte rubba konkurrensvill-koren. Men däremot har det gjort att man återigenförsöker från nätverksbyggarnas sida via bulvaner attro hem den tredje koncessionen också. är nästanalla koncessionerna överklagade i två instanser. Försthar man fått det via radio- och , och så hardet gått till det blir en spännande sommar och höst.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! I den sista frågan svänger sig KentHögström till det som jag nästan hade tänkt ta upp imin första replik, nämligen att han kommer att hänvi-sa till att det är på så få ställen. Är det rimligt att hatvå system med en väsensskild inriktning? Är detverkligen rimligt att man hanterar lokalradiostationerutifrån det här perspektivet oavsett om det är få ortereller inte? Ser inte att här finns ettsystemfel?När talar om framtiden för TV 4gömmer han sig bakom en utredning. För mig var detsjälvklart att det är helt orimligt attTV 4 för den delen som går i det digitala marknätetska betala någon som helst koncessionsavgift. Ettantal andra länder har den här problematiken och harlyckats hitta fördelningsnycklar, men vi gömmersådant bakom utredningar. Är det rimligt, KenthHögström, att man gör på det här sättet?Anf. 183 () replik:Fru talman! Ja, det är rimligt att man utreder ensådan fråga noggrant. Det är mycket rimligt till ochmed att den utredningen sätts i en kunnig jurists hän-der. Det är bara 140 000 hushåll som kan taemot den digitala signalen från , medan restenser det via kabel eller via analogt nät. Det är klart att ilängden, i det långa loppet, är det självklart att TV 4:skoncessionsvillkor kommer att förändras om detkommer fler aktörer. Men det är rimligt att utreda.Det är också rimligt att man prövar nya tillstånds-villkor för den kommersiella lokalradion där det finnsplats för ett så kallat billigt tillstånd, ett test på vill-kor. Det är rimligt. Det orimliga är det system somden dåvarande borgerliga regeringen satte i sjön 1993och som har gjort att så många radiostationer och såmånga nätverksägare nu lider av höga konces-sionsavgifter och att det fortfarande finns det sompredikar advokatur kring det systemet i denna kam-mare. Det finns väl inget system som har satts i gångav svenska politiker som så snabbt har blivit förkastatav en hel bransch. Man vill ur det, det är för dyrt. Detär bara några få som har gjort vinst över huvud taget.Man vill byta system, men man är orolig för att maninte får tillbaka sitt varumärke och sin frekvens. Därhåller jag med att det i det längreloppet är orimligt att ha det här dyra systemet. Låt ossi stället försöka reformera detta och skapa en sundareoch bättre tillvaro för den kommersiella radion.Anf. 184 ():Fru talman! Det har fallit på min lott att avslutaden här intressanta debatten. Det är väl möjligt att jaginte lyckas föra in några helt nya frågor eller aspekteri debatten, men jag tänkte ändå ta tillfället i akt ochredovisa några ståndpunkter och åsikter.Jag ska börja med presstödet. Det är mycket svårtatt överskatta den betydelse som massmedierna harför demokratin. Utan en fungerande offentlighet, utanen effektiv granskning av de styrande förtvinar folk-styret. är massmedieverksamhet till allrastörst delen kommersiell. Den funktion som massme-dierna har för demokratin och yttrandefriheten spelaren väldigt liten och ibland ingen alls roll när manfattar beslut om rationaliseringar och nedläggningar imedieföretagens styrelser. Det är därför som detmåste finnas en demokratiskt motiverad mediepolitiksom också har verksamma medel att styra och i vissafall inskränka marknadskrafternas makt på medie-marknaden just för att upprätthålla mångfalden ochkonkurrensen.Ett av de viktigaste instrumenten för detta ärpresstödet. Från visst håll är detta presstöd ganskaförtalat. Jag måste säga att det svenska presstödet ären av de mest framgångsrika demokratiska reformersom någonsin har genomförts i det här landet. Det harredan sagts i den här debatten, och jag säger det igen,att just genom att vi har haft presstödet har vi kunnatbevara en massmedial mångfald när det gäller dags-press och i viss mån också annan press som annarsinte skulle ha funnits.Det är självfallet inte så att presstödet har förhind-rat varje tidningsnedläggning. Nej, så är det naturligt-vis inte. Vi har sett många tidningsnedläggelser. Detsenaste stora fallet är den tragiska nedläggningen avArbetet i . Det är sant att presstödet inte harförmått förhindra allt detta, men det har förhindratväldigt mycket. Som underströkfinns det på ett stort antal orter, 17 orter enligtmina uppgifter, möjlighet att välja mellan två mor-gontidningar att prenumerera på, medan i till exempelDanmark som har inte presstöd finns denna möjlighetbara på ett enda ställe, nämligen . I övrigtär det lokala mediemonopol som gäller. Samma situ-ation skulle vi haft i det här landet, lokala mediemo-nopol, om vi inte hade haft presstödet.Det innebär inte att vi kan slå oss till ro och nöjaoss med att försvara presstödet i dess nuvarande ut-formning och omfattning. Tvärtom, om vi nöjer ossmed det kommer vi snart att finna att presstödet intelängre fungerar på det sätt som det var tänkt. En av debrister som presstödet inte har kunnat avhjälpaär det som kallas för medieskuggan. Det här har nyli-gen undersökts av två medieforskare som heter och . De har tittat på massmedi-esituationen i några Stockholmskommuner.De avslutar sin undersökning med att citera denamerikanske presidenten , som1787 sade följande - det är min fria översättning: Omjag fick bestämma huruvida vi skulle ha regering utantidningar eller tidningar utan regering skulle jag intetveka att föredra det senare.Nord och kommenterar detta i sin under-sökning och säger att om tredje president hadebott i eller 2002 hade hanmed all säkerhet varit mycket missnöjd med sakernastillstånd.Så är det. Jag är själv från och har varitpolitiskt aktiv i . Vissa skullekanske tro att politiker skulle tycka att det är ganskaskönt att slippa den massmediala granskningen. Jagkan försäkra att det ingalunda är på det sättet. Detfinns få saker som är så frustrerande som att arbetapolitiskt i en kommun utan att det finns någon reellmedial bevakning vare sig i form av tidningar eller iform av etermedier.Hur i all världen får den medborgare i en sådankommun som till äventyrs är något lite intresserad avvad som händer i kommunalpolitiken den här kun-skapen? Ja visst, man kan gå till kommunalhuset ochbe att få läsa protokollet från det senaste fullmäkti-gemötet. I bästa fall kan man se det på Internet också.Men detta ersätter självfallet inte den offentliga de-batten, den offentlighet som är helt nödvändig för enfungerande demokrati. Detta saknas i en stor del avSveriges kommuner , och jag menar att vi måsteförsöka hitta medel för att komma åt även detta.Detta är ett större problem till och med än att detpå vissa orter saknas en andratidning. Därför har vifrån sida skrivit en motion om detta.Vi har föreslagit en översyn av presstödet där blandannat en av uppgifterna är att titta på detta, men vipekar även på ett antal andra problem med det nuva-rande presstödets utformning. Jag ska inte räkna uppalla de punkter som kan finnas där utan bara peka pånågra få.Presstödet är till exempel inriktat på upplagesiff-ror. Men det är ofta inte upplagesiffrorna som är denavgörande faktorn för den ekonomiska överlevnadenutan det är annonsintäkterna. I och för sig har första-tidningen ofta de största annonsintäkterna, men det ärinte alltid så. Det finns exempel på att andratidningenhar de största annonsintäkterna men ändå dessutomfår presstödet. Det är inte rimligt.Intressen när det gäller invandrare och minoritets-språken har också uppmärksammats, och dessa harinte heller presstödet på ett riktigt bra sätt kunnattillgodose. Och det finns andra sådana punkter.Vi menar därför att det behövs en översyn avpresstödet, och den kan göras på lite olika sätt. Mankan göra en särskild presstödsutredning för att titta påde här frågorna eller - det finns en hel del som talarför det - man kan tillsätta en bredare medieutredningsom inte bara tittar på just presstödet utan försöker sevilken vår mediepolitik är i dagens mediepolitiskalandskap. Vilken mediepolitik ska vi ha? Vilka målhar vi? Vilka verktyg har vi för att uppnå dennamångfald och denna offentlighet som vi alla är över-ens om är väsentlig för demokratins fortlevnad?Vi vet att regeringen just nu överväger hur manska titta på det här. Att man ska titta på det tror jag ärganska klart. Men man sitter fortfarande och funderarpå vad som är den bästa formen för det här. Jag kanförstå att Socialdemokraterna kanske är lite ovilligaatt skriva regeringen på näsan vad man menar attregeringen kommer att komma fram till inom kort.Därför har vi med glädje ställt oss bakom utskottetsförslag, som inte innebär ett formellt bifall till motio-nen men som i sak är ett kraftfullt bifall till de förslagoch de synpunkter som vi för fram i motionen. Densom läser det här betänkandet i departementet eller pånågot annat ställe kan inte tveka om vad det är somkonstitutionsutskottet och, förmodar jag, den härkammaren vill. Vi måste se till att få en ordentliggenomlysning av presstödsreglerna i syfte att upprätt-hålla en demokratisk och väl fungerande mediepolitiki . Därmed yrkar jag bifall till utskottets för-slag i dess helhet.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! är en mycket konsek-vent politiker. Det hänger samman. Han vill att statenska ha mycket makt, och han redovisar också en me-diepolitik som bygger på att staten ska bestämma vadsom är demokratiskt motiverat i mediesamhället.Men visst blev jag förvånad när han citeradeThomas . Jag tror nämligen inte att ThomasJefferson hade hävdat att medierna ska vara en funk-tion av den statliga mediepolitiken. Vi ska väl aktaoss för att dra några växlar på vems sida han hadestått i den här debatten, men jag tror inte att han hadestått på , därför att fria medier äraldrig en funktion av vad den politiska makten tyckerär en rimlig konkurrens eller en rimlig mångfald. Deär alltid en funktion av vad människor vill ha somläsare men också som opinionsbildare i olika former.Det är det som skiljer fria samhällen från slutna sam-hällen.Även om det besvärar kan jag sä-ga att det i det gamla slutna fanns väldigtmånga tidningar som kanske inte gjorde läsarna ochmedborgarna så nöjda, men de politiska makthavarnakände sig aldrig frustrerade över att deras beslut integick att läsa i tidningarna.Jag förstår att kände sig frustreradunder tiden som aktiv politiker i av att detinte fanns några tidningar som skrev om det somMats ansåg skulle refereras. Men i friasamhällen växer medierna fram beroende på männi-skors önskemål och värderingar och på de opinions-bildningar och de ansträngningar som görs. Det kanju hända att de förändringar och den utveckling vi harsett inom medieområdet beror på de förändrade vär-deringar som människor har.Det är viktigt att notera att dynamiken när detgäller tryckta medier faktiskt finns utanför detområde som är av staten reglerat genom presstöd.Den visar sig i stället genom nya tidningar och genomnya skrifter som växer fram. Svara på frågan: Varförfinns dynamiken där och inte inom det presstödsom-råde som talar om?Anf. 186 () replik:Fru talman! Nya medier växer fram därför attmänniskorna efterfrågar det. Problemet i ärju inte att det refereras fel saker i medierna utan attdet inte finns några medier som refererar någontingöver huvud taget.Det är inte så att mångfald i etern på något sättmekaniskt eller ens dialektiskt, höll jag på att säga,följer av privata intressen, fri konkurrens och så vida-re. Fri konkurrens på medieområdet tenderar snarareatt leda till privata medieoligopol som i sin tur såsmåningom leder till privata mediemonopol.Mer kommersialisering innebär inte mer mångfaldper automatik. Det är därför - och det är min poäng -man behöver instrument för att upprätthålla dennamångfald. Man kan föra filosofiska resonemang omhuruvida staten har rätt att göra detta eller inte. Jagbara konstaterar att det svenska presstödet har varitframgångsrikt. Utan det svenska presstödet hade viinte haft den mångfald som vi faktiskt har. Då hade viinte haft alla dessa folkpartitidningar som faktisktbidrar till att upprätthålla mångfalden. Då hade vi intehaft dessa centertidningar som också bidrar till dennamångfald. Jag kan beklaga att det inte räckte till föratt klara också en vänsterdagspress, men vi har i allafall en mångfald. Den är ofullständig men ändå be-tydligt mer omfattande än om vi inte hade haftpresstödet.Anf. 187 () re-plik:Fru talman! Det finns ett problem i resonemang. Å ena sidan talar han om den storamedieskuggan som en konsekvens av den presspolitiksom nu bedrivs. Å andra sidan säger han attpresstödspolitiken har varit ypperligt framgångsrik.Saken är ju den att presstödet har skapat en låst situa-tion som har motverkat och försvårat för nya tidning-ar att växa fram. Både och jag vet attdet är fullt möjligt att starta en ny tidning för att be-vaka vad som sker i eller varje annan del avStockholmsregionen där det finns en medieskugga.Det är bara det att människor inte tenderar att ha detintresse och de värderingar som anseratt de ska ha. Det har i stället vuxit fram andra tid-ningar, dagstidningar som bevakar samhället utifrånandra perspektiv än den politiska maktens indelning.Det har vuxit fram andra tidskrifter som människortar del av. Man lyssnar på radio och ser på TV i andrasammanhang. Faktum är att presstödet har förhindratnya tidningar att växa fram.Fru talman! Jag skulle till slut vilja ställa en fråga.Jag har en reservation, nr 4 i detta betänkande, somhandlar om EG:s TV-direktiv. är enav de främsta motståndarna mot EU-samarbetet ikonstitutionsutskottet. Kan på tvåminuter förklara varför han är för att EU ska regleraprogramutbudet i svenska medier?Anf. 188 () replik:Fru talman! Det var två saker. Vi kommer natur-ligtvis inte överens genom denna debatt. Jag barakonstaterar att jag har en helt annan syn på vad den såkallat fria konkurrensen har för effekter. För Mode-raterna är det väldigt enkelt. Om det inte finns folksom kan betala för det så behövs det inte. Så kan manmöjligtvis resonera när det gäller tvål och tandkrämoch en del andra saker. Men man kan inte resonera pådet sättet när det gäller medier. Medier har en annanroll också, en särskild och viktig roll i demokratin.Man kan inte överlåta det till de fria marknadskraf-terna, som det brukar heta. Resultatet blir inte sådantsom medborgarna faktiskt önskar att det ska bli.Jag tror att invånare, om man nu skatala om dem, mycket väl skulle vilja ha en dagstid-ning, kanske av det slag som det finns utrymme förpå en del andra orter som till exempel. Jagtror att det skulle finnas ett intresse för det. Men manär naturligtvis inte intresserad av att betala 25, 50eller exemplaret för en sådan tidning. Av nå-got skäl som jag inte är man att reda ut är de kom-mersiella villkoren inte sådana att det har varit möj-ligt att få massmedial bevakning av till exempel Bot-kyrka och en del andra kommuner.Vad gäller EG är jag i och för sig inte på någotsätt anhängare av att EU ska styra programinnehållet iSverige. Det betraktar jag som en av de mer korkadeidéer som har fötts inom EU-systemet. Men, somsagt, det är inte jag som är EU-anhängare. Det ärGunnar Hökmark.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag har inte begärt denna replik för attkritisera eller polemisera eller ens korrigera det avEinarsson sagda, utan snarare för att förtydliga enstrof i hans inledning. Han sade sig förstå att vi soci-aldemokrater inte ville skriva regeringen på näsanoch därmed ta ett initiativ för den eventuellt kom-mande propositionen om en ny presstödsutredning.Vi har fört fram argumenten i texten. Vi kan läggatill ytterligare argument. Den argumentation somfinns i texten och den som har redo-gjort för om mediaskuggans betydelse till exempeleller bristen på medier i många delar av landet ärvital. Det finns en annan sak som vi kan notera ochsom inte har tagits hänsyn till i det nuvarandepresstödssystemet. Det är fallet när förstatidningargår ihop med andra tidningar och säkerställer att denandra tidningen fortfarande kan leva med ett 51-procentigt skilt material. Man har över huvud tagetinte tänkt till på den punkten i det nuvarande system-et. Det är också en anledning till att man borde ha enny presstödsutredning.Men om man säger ja till en sådan utredning, vil-ket är då det värsta läget? Skulle det kunna innebäraatt några av mittenpartierna gör sällskap med Mode-raterna i syfte att avveckla? Det är en fråga som manmåste resa innan man drar i gång en ny presstödsut-redning. tittar jag på centerpartisten här i kamma-ren. De och måste vara med pådetta.Jag vill i alla fall påannonsera för kammarens ledamöter som är intresserade avmediedagar att det i ABF-husetanordnas en stor folkrörelsebaserad mediehearingmed olika workshops och olika inledande talare:Centerledaren, socialdemokratiske ledaren och mångaandra. Välkommen dit!Anf. 190 () replik:Fru talman! ger mig inte direktnågra möjligheter att gå i polemik, förtydliga ellerförsvara någonting. Vi är helt ense på den här punk-ten. Det arrangemang som gör reklam förtycker jag verkar mycket intressant. Jag ser framemot det och hoppas kunna delta i det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Studiemedelsfrågor med meraFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2002/03:UbU7Studiemedelsfrågor med mera.Anf. 191 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillden moderata reservationen nr 1 samt säga att vi förtids vinnande avstår från att yrka bifall till de övrigareservationerna även om vi självfallet stöder samtliga.Fru talman! Den avgjort viktigaste satsningen in-för framtiden är utbildningen. Den goda utbildning-ens främsta förutsättningar är i sin tur tillgången påresurser och upprätthållandet av en hög kvalitet. Des-sa saker går hand i hand.En av de viktigaste frågorna är emellertid ocksåde villkor som gäller för enskilda studenters ekono-miska situation. Vi moderater vill ha en samordningav studenternas ekonomiska och sociala situationunder den samlade studietiden. Det behövs en kart-läggning av samspelet mellan studiestödssystemetoch andra förmånssystem såsom bostadsbidraget,socialförsäkringssystemet, socialbidraget och arbets-löshetsförsäkringen. Studenternas situation har alltförlänge fallit mellan stolarna.Det tydligaste exemplet på detta rör den roll somCentrala , , spelar. Många avde problem som finns har uppstått genom en rigid synpå studiefinansieringen som ytterst har sin grund iCSN:s dubbla monopol som beslutande myndighetoch som utbetalare. Varför ska egentligen utbetal-ningarna av studiemedlen och myndighetsansvaretvara oupplösligt förenade?Det finns flera möjligheter till konkurrens och al-ternativ som inte tillvaratas. Studenternas möj-lighet att betala tillbaka lånen har till exempel hamnatvid sidan av fokus i debatten. Faktum är att det i rea-liteten inte finns en hållbarhet i det nuvarande sys-temet, inte ens en gång efter den sista reformen, sär-skilt vad gäller skuldsättningsproblematiken. I taktmed att antalet studenter ökar kommer dessa problematt accentueras och kanske inte ens denna kammarekommer att kunna springa ifrån det. Det behövs avflera anledningar politisk enighet kring ett långsiktigt,hållbart och framför allt överblickbart studiefinansie-ringssystem.Moderaterna är inriktade på att konstruktivt sökalösningar för ett heltäckande studiefinansieringssys-tem som bygger på bredast möjliga politiska förank-ring och som uppfyller följande avgörande principer.För det första ska ett framtida studiefinansierings-system vara ekonomiskt hållbart och överblickbart,både för den enskilde studenten och för samhället.För det andra ska högre utbildning löna sig ävenekonomiskt. Ett sätt att bidra till högre lönsamhet äratt på olika sätt försöka minska studenternas skuld-sättning. Vi vill bland annat ta bort fribeloppet ochgöra det möjligt för studenterna att arbeta extra utanatt få minskade studiemedel.För det tredje ska systemet bidra till att motverkaden sociala snedrekryteringen. Det är många som av olika skäl inte vågar ta steget in i den akade-miska världen. Det avgörande är att högre studier skalöna sig. Studier utomlands ska inte missgynnas. Detger mer av spetskunnande och nödvändigainternationella kontakter.För det fjärde ska skulderna betalas tillbaka. Bådenuvarande och föreslagna system bidrar snarare tilldet motsatta, ökad skuldsättning, eftersom sannolik-heten att den enskilde ska kunna betala tillbaka studi-elånet innan avskrivningen sker för många individerär fullständigt obefintlig.Vidare ska systemet skilja på sådan finansieringsom är relaterad till studierna och sådan som intedirekt kan hänföras till det här området, exempelvissådan som rör bostad . För sådanakostnader måste vi tillskapa särskilda lånesystem.Dessutom ska alla studenter ha rätt till såväl pri-vatekonomisk rådgivning som information om vilkenkvalitet olika utbildningar har innan de fattar ett av dekanske viktigaste investeringsbesluten i sina liv.Självfallet måste också ett större mått av flexibi-litet tillåtas så att även längre studier kan finansierasvia studiemedel och de som så vill kan erbjudas stu-diemedel per år.Slutligen vill vi konkurrensutsätta CSN genom attskapa möjligheter för de studenter som så vill att fåsina studielån via sin bank eller andra låneinstitut.Fru talman! För att ett ökat byggande av student-bostäder ska bli verklighet anser vi att ett flertal poli-tiska förändringar måste genomföras. Det måste blilättare att bygga billigt. De höga skatterna på byg-gande och boende måste sänkas. Konkurrensen påbygg- och byggmaterialmarknaden måste öka och ettfriare hyressättningssystem tillåtas.I grunden måste planprocessen snabbas upp ochbli både billigare och effektivare. kan en detalj-plan överklagas i tre instanser och ett bygglov i fyra.Detta är bisarrt. Kostnaderna för de här processernamedför att nybyggnation hindras. är det inteheller tillåtet att bygga ovanpå befintliga fastigheter.Om detta hade tillåtits hade man till exempel kunnatbygga ovanpå stationsområden, parkeringshus ellerkontorslokaler. Dagens regler hindrar därmed byg-gande av ett stort antal bostäder.Bostadsbristen får inte bli ett hinder för människoratt utbilda sig. För att snabbt och enkelt skapa stu-dentbostäder föreslår vi att tillfälliga studentbostäderskulle kunna sättas upp runtom i landet.