prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — (Beslut skulle fattas . )13 § Fri- och rättighetsskyddsfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU26Fri- och rättighetsskyddsfrågor.Anf. 179 (m):Herr talman! Det här är också ett traditionellt ut-skottsbetänkande som uppträder med ganska godregelbundenhet efter den allmänna motionstiden. Detär ett betänkande som ofta betitlas fri- och rättighets-skyddsfrågor och som upptar en rad krav på förbätt-ringar på olika håll och kanter. Det kan gälla livs-åskådning, samvetsklausul, förbud mot rasistiskaorganisationer, negativ föreningsfrihet, skydd motdiskriminering av nationella minoriteter, teckenspråk,svenskt medborgarskap, äganderätt och mycket annat.I den mån vi inte har några reservationer från Mo-deraternas sida står vi bakom majoritetsskrivningarna.Men vi har faktiskt en hel del reservationer fogade tillbetänkandet. Det brukar också höra till traditionen attdet blir rätt många moderata reservationer när vi haratt bedöma fri- och rättighetsskyddsfrågor.Vi menar att fri- och rättighetsskyddet i vårt landmåste förstärkas på olika sätt, framför allt med avse-ende på äganderätten och näringsfriheten. börvara ett land där mänskliga fri- och rättigheter skyd-das fullt ut, och grundlagens skydd mot rättighetsin-skränkningar ska vara lika starkt oavsett vilka fri- ochrättigheter som det avser. En inskränkning i till ex-empel den enskildes äganderätt ska endast få görasför att tillgodose ändamål som är godtagbara i ettdemokratiskt samhälle.Vidare menar vi att minoritetsskyddet måste stär-kas generellt när man beslutar om lagstiftning sominnebär inskränkningar i de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Man kan till exempel göra bruk av detuppskovsförfarande varom talas i 2 kap. 12 § tredjestycket i regeringsformen för att förstärka minoritets-skyddet och ge mer tid för debatt, eftertanke ochnoggrant övervägande. En förstärkning av minoritets-skyddet, fri- och rättighetsskyddet stärker också med-borgarnas förtroende för det politiska systemet ochför den demokratiska beslutsprocessen. En rättsstat,som ju i många och långa stycken gärna villframstå som, sätter statens intresse framför individensrätt.Vi har också synpunkter på Europakonventionenoch regeringsformens skyddsnivåer. Vi menar att enmöjlighet vore att upphöja tillgrundlag.Jag ber att få yrka bifall, herr talman, till reserva-tion nummer 1 i betänkandet.Vi har också en reservation som heter Negativ fö-reningsfrihet. Man borde få och ha en grundlagsskyd-dad rätt att utan sanktion utträda ur en förening. har tolkat på den härpunkten, och enligt den tolkningen ska den negativaföreningsfriheten vara skyddad på svensk arbets-marknad. Men det förekommer likväl, herr talman, attfackliga organisationer nekar eller ställer upp hinderdå en medlem önskar utträda eller skapar svårigheterför arbetsgivare som vill anställa någon som inte ärfackligt ansluten.Det har också visats på svårigheter för en arbets-sökande i de fall arbetsgivaren förbundit sig att endastanställa dem med viss facklig tillhörighet och denarbetssökande tillhör en annan facklig organisationeller inte tillhör någon facklig organisation över hu-vud taget. Då kan man säga att det föreligger en vissform av diskriminering av den enskilde individen. Viefterlyser en uttrycklig bestämmelse om skydd förden enskildes rätt att stå utanför en organisation. Ensådan bör finnas i regeringsformens fri- och rättig-hetskatalog.Vi har också en reservation nummer 7, som tarupp frågan om retroaktivitetsförbud i lagstiftningen.Användningen av den i lagstiftningen begränsademöjligheten att lagstifta med retroaktiv verkan påskatteområdet till exempel leder till stor rättsosäker-het för enskilda individer och inte minst för näringsli-vet. har en sådan retroaktivskattelagstiftning beslutats en eller omåret. Det tycker vi är högst egendomligt och värt attifrågasätta. Det är därför nödvändigt, enligt moderatsynpunkt, att regeringsformens principiella förbudmot retroaktiv skattelagstiftning skärps. Det är vidareönskvärt att över huvud taget se över retroaktivitetss-kyddet för att göra det mer allmänt tillämpligt i frågaom all lagstiftning med retroaktiv verkan som miss-gynnar medborgare eller en grupp av medborgare,hävdar vi i vår moderata reservation.Sedan har vi en reservation, herr talman, somupptar frågan om svenskt medborgarskap. Vi menaratt en person ska kunna fråntas sitt svenska medbor-garskap om han eller hon kommer till vårt land och ären grov narkotikabrottsling, som vi exemplifierarmed, eller har en annan grovt kriminellt belastadbakgrund och har förvärvat sitt svenska medborgar-skap på ohederlig grund, falska uppgifter eller me-delst bestickning kanske har köpt - det får vi väl inteförutsätta förekommer - eller ordnat ett falskt passgenom organisationer eller myndigheter som inte ärsvenska. En sådan person ska kunna fråntas sittsvenska medborgarskap, i all synnerhet om han ellerhon också har ett annat medborgarskap så att maninte gör vederbörande statslös. Den möjligheten börprövas, och regeringen bör överväga en sådan möj-lighet i lagstiftningen.Vi har en reservation som upptar frågan om ägan-derätten, där vi tycker att det är finns anledning attstärka den grundlagsskyddade äganderätten och im-materiella rättigheter. Den privata äganderätten är avgrundläggande betydelse, säger vi, för hela samhälls-systemet. Det är angeläget att det finns ett starktskydd för egendom i författningen liksom i den un-derliggande lagstiftningen. Det är grundförutsättning-en för en god och positiv ekonomisk utveckling.Äganderätten ska skyddas, och det görs också i 2kap. 18 § i regeringsformen och även i Europakon-ventionen, men den bör omfatta också fast och lösegendom och även rättigheter som fordringar ochimmateriella rättigheter. Skydd för immateriella rät-tigheter ges dock inte i till exempel regeringsformen.Det är därför angeläget att den enskilda äganderätten iprincip är okränkbar och att inskränkningar i ägande-rätten endast får ske i klart angivna fall, och då medfull ersättning för den enskilde.Äganderätten behöver stärkas med tydliga ersätt-ningsregler vid inskränkningar i nyttjanderätten. Vimenar att regeringen bör ges i uppdrag att lägga framett förslag om ändring av regeringsformens skydd föräganderätten så att den förstärks och står i samklangmed Europakonventionen.Slutligen, herr talman, något om reservationnummer 20, som vi har tillsammans med de övrigaborgerliga partierna och och som handlarom partibidrag från fackligt anslutna personer. Härmenar vi att den utredning som det handlar om, Of-fentlighet för partiers och valkandidaters intäkter, börges ett tilläggsdirektiv av innebörd att man också skaundersöka vilket stöd som till exempel de politiskapartierna får via fackliga organisationer.Regeringen tillkallade en särskild utre-dare som har att överväga hur man ska öka allmän-hetens insyn i hur de politiska partierna finansierarsina politiska verksamheter och hur personalvals-kampanjerna finansieras. I ett internationellt perspek-tiv är det inte alls ovanligt med en rättslig regleringnär det gäller partiernas och valkandidaternas intäk-ter. För bedömningen av partistödssystemets utform-ning - det har betydelse för att bedöma även övrigafinansieringskällor och stödformer som partierna ochkandidaterna har - är det viktigt att veta vilka stöd defår från fackliga organisationer.Det uppdraget har, såvitt vi har kunnat utläsa, inteframgått av de direktiv som den här särskilda utreda-ren har. Till den ändan är det viktigt att utredaren får iuppgift att studera även den delen. Så jag yrkar bifalläven till reservation 20.Anf. 180 ():Herr talman! Det moderna samhället rymmer enrad olika mål- och intressekonflikter. I grundenhandlar politik om att välja, om att våga prioritera devärden som är viktigast.Som en röd tråd genom flertalet konflikter löperden principiella striden mellan individ och kollektiv,mellan enskilda människors frihet och kollektivetsintressen. Liberaler står på den enskilda människanssida. Vi tar strid för den enskilda människan, hennesrätt till frihet, integritet och makt över sin egen tillva-ro.Det kan låta självklart, men vid närmare betraktel-se utmanas den här tanken ständigt både historisktoch i nutid. Hoten mot den enskilda människans fri-het kommer från både större och mindre kollektiv. Dehar kommit från staten, som lät tvångs-sterilisera människor som ansågs undermåliga. Dekommer från staten i form av ett svagt skydd förden privata äganderätten. De har kommit från enfackföreningsrörelse som mot männi-skors vilja anslöt dem till ett politiskt parti och somän , ofta under stort hemlighetsmakeri, inte låterde egna medlemmarna få reda på hur stor del av derasmedlemsavgifter som i praktiken går till stöd tillpolitiska partier. Allt detta är bara några exempel.Hoten mot den enskilda människans frihet kom-mer från både höger och vänster. De kommer frånvänster i form av tendensen att sättastatens intresse före individens rätt. De kommer frånhöger i form av bristande engagemang och iblandlikgiltighet inför vikten av att också värna friheten förde människor som inte tillhör majoritetsbefolkningen,exempelvis på grund av sexuell läggning eller natio-nell tillhörighet.Svensk politik präglas i hög grad av att kollekti-vens intressen sätts före enskilda människors rätt.Sverige har i förhållande till många andra demokrati-er ett svagt utvecklat skydd för mänskliga fri- ochrättigheter. I det betänkande som vi behandlarlyser den kollektivistiska grundsynen igenom. Motden inställningen står vi liberaler i skarp opposition.Därför har vi liberaler valt att reservera oss för enförstärkning av den negativa föreningsfriheten, rättenatt utan sanktioner och utan påtryckningar stå utanfören förening.Det förekommer fortfarande, än 2003, attfackliga organisationer nekar eller ställer upp hinderdå en medlem önskar utträda eller skapar svårigheterför en arbetsgivare som vill anställa någon som inteär fackligt ansluten. Det är absurt.Därför har vi liberaler också valt att reservera ossför en förstärkning av skyddet i grundlagen motdiskriminering på grundval av sexuell läggning. Ing-en medborgare ska behöva bli kränkt på grundval avvem man älskar, allra minst av staten när staten antarny lagstiftning.Därför har vi liberaler också valt att reservera ossför en förstärkning av de nationella minoriteternasställning. behandling av vår egen ursprungs-befolkning, samerna, är ett sorgligt kapitel. Det är enlång serie av oförrätter. Det borde vara naturligt attSverige möjligt ratificerade den så kalladeILO-konventionen nummer 169, som rör just rättig-heter för ursprungsbefolkningen.Därför har vi liberaler också valt att reservera ossför en förstärkning av äganderätten, för att också detsom rör immateriella tillgångar ska få ett ökat skydd igrundlagen.Av särskilt intresse, inte minst på grund av demajoritetsförhållanden som råder i denna kammare,är emellertid en uppgörelse som har slutits mellan defyra borgerliga partierna och om ökadinsyn och offentlighet också i det ekonomiska stödsom fackföreningsrörelsen ger till Socialdemokrater-na.Under senare år har de politiska partiernas finan-siering varit en väldigt omdebatterad fråga. ärunikt på denna punkt i två avseenden. För det förstaär vi det när det gäller den maktpolitiska symbiossom finns mellan Socialdemokraterna och facket.Förra året, , gav 75 och till Socialdemo-kraterna enligt egna uppgifter som lämnats till Riks-dagens utredningstjänst. Det här stödet kommer integratis. I utbyte kräver facket inflytande. LO köperpolitisk makt, ofta dessutom helt ogenerat.För det andra gäller det den totala avsaknaden avregler för partiernas finansiering. Det gör att ett om-fattande finansiellt stöd kan ske i det fördolda. Ocksåi praktiken har hemlighetsmakeriet varit utbrett. NärRiksdagens utredningstjänst begärde in upp-gifter från fackliga organisationer om deras stöd tillpolitiska partier vägrade helt frankt många att svara.Att LO skulle ha givit mellan 75 och 85miljoner kronor till Socialdemokraterna är därför enuppskattning. Förmodligen rör det sig om betydligtstörre summor. Lägg därtill det omfattande indirektastödet i form av exempelvis gratis arbetskraft undervalrörelsen.Också för många LO-medlemmar är det dolt hurstor del av den egna medlemsavgiften som går tillSocialdemokraternas partikassa, ett parti som med-lemmen själv kanske inte alls sympatiserar med.I juni förra året tillsattes en utredning med uppgiftatt granska partiernas finansiering i syfte att öka insy-nen, i syfte att öka öppenheten. Näringslivet nämndesi direktiven som ett viktigt maktcentrum vars pen-ningstöd borde granskas. Som av en händelse förbi-gicks emellertid i direktiven, utfärdade av den social-demokratiska regeringen, det omfattande ekonomiskastödet från facket till Socialdemokraterna. Det förbi-gicks med tystnad.Naturligtvis är detta mycket fräckt och mycketnonchalant, men självfallet är det endast ytterligareett bevis för att Socialdemokraterna inte skyr någramedel i sin strävan efter makt. Då får principer ochideal ge vika för praktiska realiteter. Makt går förerätt.Jag är därför mycket glad att det i utskottet harträffats en uppgörelse, som förhoppningsvis sederme-ra också vinner kammarens bifall, som innebär attluckan i utredningsdirektiven täpps till. Tilläggsdi-rektiv ska utfärdas med innebörden att också facketsstöd, precis som näringslivets, till politiska partier skagranskas. Stora, hemliga penningstöd till politiskapartier är stötande i en demokrati oavsett varifrån dekommer. Medborgare har rätt till insyn i hur partiernafinansierar sin verksamhet. De nya direktiven är bör-jan till slutet på hemlighetsmakeriet kring LO:s parti-bidrag, och det är på tiden.Jag står självfallet bakom samtligareservationer, men för att vinna tid nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 6, 9 och 20.Anf. 181 ():Herr talman! Jag ska anknyta till en gammal lut-hersk tradition och fråga: "Vad är det?". Jag vill frå-ga: "Vad är det goda samhället? "Samhälle är ju den gemenskap av människor somvi har inom ett visst område. Om man tittar på hur enordbok definierar begreppet "samhälle" är det påföljande vis: "Helhet bestående av en större gruppindivider som lever tillsammans på organiserat sätt. "Det låter kanske lite krångligt, men ungefär så fårman väl tänka sig att definiera begreppet "samhälle".Men det är också baserat på vissa värden. Jag är inteetymolog. Jag kan inte alltid så mycket om ordenshärstamning, men ordet "samhälle" bygger väl an-tingen på att man har en gemensam "häll", alltsågrund, eller så är det möjligen begreppet"sammanhållning" som har gett begreppet"samhälle". I båda fallen handlar det om att det måstefinnas vissa värden som håller det hela ihop.Därmed ligger också fokus på ordet "goda" i detgoda samhället. Vad är det goda? Här måste vi foku-sera på värdena och värderingarna. Det goda ligger idet som vi uppfattar som gott i vissa värden och vär-deringar. Det är därför de är så centrala i samhällsut-vecklingen. Ett samhälle kan inte fungera utan ettgemensamt etiskt minimum, till exempel respektenför människovärdet.När jag funderade lite på det här anförandet slogsjag av en bild som jag träffade på när jag läste en antologi där bland andra AlfAhlberg medverkade. Han tog upp riskerna för skjuter undan människovärdet och att manglömmer bort hur viktigt det är för en god samhälls-utveckling. Han tar en bild från en västgötakyrka. Därhade man en gammal sed: När man gick in i kyrkanstannade man vid ett visst ställe och bugade. Detfanns egentligen inget rationellt skäl till att man gjor-de det på just detta ställe. Väggen var vitkalkad, ochdet var inget speciellt kännetecken på den. Den ungagenerationen tyckte att det var löjligt att hålla på ochstanna vid det där stället, så det lade man av med i sinmodernism. restaurerade mankyrkan, och då upptäckte man att det under vitkalk-ningen fanns en kristusbild. Det var ingen tillfällighetatt folk hade stannat till.Alf pekar på att just människovärdet ochde grundläggande värderingarna riskerar att hamnasituationen att bli överkalkade - de lever kvar somsedvänjor och strukturer i ett samhälle ,men till slut kan de falla undan och inte bli värdeful-la. Det gäller alltså att ha ett fokus på de här grund-läggande värdena för att man ska få ett gott samhälle.Inga politiska beslut fattas utan att människosynoch etik spelar en grundläggande roll. uttryck-er vi inte explicit vilken människosyn vi har, men denfinns där alltid i någon form, underförstådd elleromedveten. Lagstiftningen är ett uttryck för samhäl-lets etik, som i sin tur grundas på värden, rättigheteroch normer.Värden kan identifieras genom att man frågar vadsom är värdefullt för den enskilda människan, för allamänniskor och för samhället. Gemensamma ochallmängiltiga värden är livet, människovärdet, kärlek,sanning, frihet, kunskap, den goda miljön etcetera. Deär alltså värden i sig.En rättighet innebär anspråk på att få uppnå, upp-leva eller realisera ett värde, och det handlar alltså omtill exempel rätten till ett meningsfullt liv, att bemötasmed värdighet och respekt, att få uppleva kärlek, attfå ta del av sanning, att få tillägna sig kunskap och fåta del av en ren miljö, bara för att ta några exempel.En norm är ett påtaget ansvar för värdena och rät-tigheterna till dem. Det kan gälla att respektera livoch andras människovärde, att visa kärlek, att hållasig till sanning och hederlighet, att tillägna sig kun-skap och att värna om miljön.Varje dialog i ett samhälle blir till en meningslös-het om det inte hos de diskuterande finns ett gemen-samt etiskt minimum, en gemensam uppsättningvärden och värderingar - ett fundament för dialogen.Det är just de frågeställningarna och den analysensom är försummade i svensk allmänpolitisk debatt.Det händer då och då att debatter uppstår. Om mangår tillbaka i tiden, , vardet inte så vanligt med den typen av debatter, men dethar och efterföljande år dykt upp litemer av den biten.Inget samhälle kan bestå utan ett grundläggandeetiskt minimum. Men om vi inte bryr oss om att ut-kristallisera det, diskutera det och förklara det ärrisken uppenbar att det faller i glömska och ersätts avett moraliskt gungfly, precis som den bild som AlfAhlberg målade upp när det gäller människovärdet.Det sätt på vilket vi upplever och tolkar världen berori mycket hög grad på det slags idéer som fyller vårasinnen. Det skrev filosofen . Att föra en debatt om de här idéer-na borde vara det centrala i allt samhällsengagemang.Mycket av vår samtid, herr talman, karakteriserasav osäkerhet, ibland förvirring, och av ett sökandeefter vad som är meningen. Vi tror att det är viktigtatt även politikerna möter dessa behov på ett naturligtsätt. har vi kristdemokrater pekat på detnorska exemplet med en värdekommission. Det har viockså lagt fram ett förslag om, som behandlas i dethär betänkandet. Vårt förslag om en värdekommis-sion har mött kritik på flera håll. Man ska inte skrivafolk på näsan ställningstaganden i etiska frågor, sägerman. Men det har ju heller inte varit syftet med envärdekommission.Till det politiska ledarskapet hör också möjlighe-ten att starta en diskussion och att försöka leda in denpå meningsfulla områden, även om politiker i dessasammanhang ska akta sig för att komma med faciteller pekpinnar. Vi kan peka på att regeringen ochandra politiska partier i andra sammanhang har varitmycket angelägna om att debatt skapas i olika frågor.Maktutredningen hade till exempel det syftet, ochDemokratiutredningen likaså. Det gällde att stimuleraden allmänna debatten om respektive frågeområde.Nu arbetar till exempel , som jagsjälv tillhör, med uppdrag av den karaktären: att sti-mulera debatten om EU. Är det att skriva folk pånäsan? Det är en bra fråga mot bakgrund av de argu-ment som har använts mot en värdekommission.Vi i ska utan att själva taställning bidra till att stimulera debatten om Europe-iska unionen och dess framtid. Själva det angreppssättsom vi menar att en värdekommission borde ha finnsalltså även i andra sammanhang, så det är inget kons-tigt med det. har det dykt upp enetikkommission för en del av samhällslivet, nämligenföretagandet. Därmed har argumentet mot en värde-eller etikkommission för hela samhällslivet undan-röjts.Av den anledningen, herr talman, vill jag yrka bi-fall till reservation 3. Vi har ett antal reservationer idet här betänkandet, och jag tänker inte yrka bifall tillsamtliga, utan jag nöjer mig alltså med reservation 3.Ett annat viktigt område är hur man ser på fri- ochrättighetskapitlet i regeringsformen. Vi har velatarbeta för att man skulle göra en total översyn av detandra kapitlet i regeringsformen om fri- och rättighe-terna.Herr talman! Den nuvarande svenska rättsord-ningen utgår i hög grad från ett rättspositivistisktbetraktelsesätt, det vill säga att rätt definieras opera-tionellt: Rätt är det som lagstiftaren kallar rätt. Avmin diskussion om värdefrågorna tidigare framgår attdetta inte är den syn som vi kristdemokrater har. Viser rätten som ett undersystem till det etiska systemet.Etiken bör utgöra det sammanhållande bandet, inte iförsta hand lagstiftningen.Rättsnormen borde därför ta sin utgångspunkt idet som är etiskt godtagbart och därmed anknyta tillden västerländska kulturtraditionen på ett mera natur-ligt sätt. Jag tycker att det vore bra om tydli-gare anknyter till den europeiska traditionen i dettaavseende, den som också representeras av . Det är inte så länge sedan man sågmed väldigt kritiska ögon på iSveriges riksdag och i svensk samhällsdebatt, men nunär man diskuterar fri- och rättighetsfrågor inom EUoch konventet har oerhört högstatus i svensk samhällsdebatt. Det är jag väldigt gladöver.Vi tycker att man borde titta på kapitel 2 i reger-ingsformen utifrån ett synsätt där det etiskt godtagba-ra bör vara vägledande. Där finns också de frågor omdiskrimineringsskydd som har nämnts tidigare i de-batten. Jag tror att det är ett effektivare och bättre sättän att man fokuserar på till exempel hetslagstiftning-en och liknande. har vi fått förändringar av1 kap. 2 § regeringsformen, där man har lagt till enrad områden där man ska arbeta mot diskriminering.Men de är inte rättsligt användbara. Vi tror att manmåste skapa ett grundläggande diskrimineringsskyddi regeringsformen som är användbart i rättsliga situa-tioner.Innan jag slutar vill jag bara säga någonting omreservation 20, som vi givetvis står bakom och kom-mer att rösta för. Vi har varit väldigt angelägna omatt, med hänsyn till den organisationslagstiftning vihar i , inte lägga oss i de fackliga organisatio-nernas bidrag som sådana, men vi kan ställa upp påden här reservationen därför att det handlar om attbelysa det politiska partiets mottagande av bidrag.Det är den viktiga biten för vår del i den här frågan.Anf. 182 ():Herr talman! Det är viktigt att hävda de mänskligafri- och rättigheterna, inte minst i tider då vi vet att detrampas på, åsidosätts och ringaktas runtom i vårvärld. Det finns dock en bred enighet i denna kamma-re kring grunderna för vårt samhälles uppbyggnadoch kring de värden som förenar vår demokrati, ochdet är bra. I det här betänkandet nöjer jag mig med attpeka på några skiljaktigheter som trots denna enighetförekommer. För oss i handlar det omsex punkter.Den första är den negativa föreningsfriheten. Fri-och rättighetskatalogen innehåller både en positivföreningsfrihet, rätten att bilda förening, och en ne-gativ, ett skydd för den enskildes rätt att utan sanktionutträda ur en förening. Här har vi tillsammans medandra funnit att regeringsformen saknar ett uttryckligtskydd i fri- och rättighetskatalogen. Vi tycker att detär rimligt att det rättas till. Av den anledningen har viföreslagit ett tillkännagivande till regeringen.Den andra punkten handlar om retroaktivitetsför-bud. Här finns det ett utrymme för lagstiftaren, alltsåför oss här i kammaren, att stifta lagar med retroaktivverkan gentemot medborgarna. Det finns i och för sigett uttryck om återhållsamhet. Det är kanske inte såmånga ärenden till antalet som har just enretroaktiv verkan.