prot · GR0950 · 2003-12-16 00:00:00 — Kvinnor har fortfarande inte rätt att bestämma över sin egen kropp och därmed över sitt eget liv och sin egen hälsa. EU:s prioriteringar och val av insatser på utvecklingsområdet måste styras av kunskapen om de ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. ska fortsätta att driva på EU i de här frågorna. Tillsammans med EU kan vi driva på andra länder i den rika världen, som inte förmår se bortom egenintresset till förmån för en rättvis och hållbar global utveckling. På samma sätt ska vi arbeta i de multilaterala sammanhangen. Också FN, WTO, IMF och lider av bristande samstämmighet. ska fortsätta att driva på för ökat inflytande för utvecklingsländerna och ökad insyn i de finansiella institutionerna. Regeringen ser fram emot att få som samtalspartner även i de här frågorna. Fattigdomens krafter är så starka . Vi känner oss rätt hjälplösa. Det är känslan av hopplöshet som är så smärtsam; mer smärtsam än själva fattigdomen. Det här citatet kommer från en man i . Jag lånar hans ord för att tydliggöra fattigdomens moment 22. Fattigdom handlar om orimliga livsvillkor och om hunger, men det handlar också om brist på inflytande och om maktlöshet. De sakerna går hand i hand. Maktlöshet är i sig är en del av fattigdomen men också ett hinder mot varje försök att häva orättvisor. Därför ska svensk politik präglas av ett fattigdoms- och ett rättighetsperspektiv. De två perspektiven går som sagt hand i hand, och vårt fokus flyttas genom de här perspektiven från stater till den enskilde individens rätt att styra sitt eget liv. Detta delvis nya synsätt handlar om att svensk utvecklingspolitik ska se till individen som subjekt och bärare av rättigheter, vilket i sin tur sätter människans möjlighet att själv skapa sin utveckling i centrum. I och med propositionen tar vi tydligt avstånd från synen på fattiga människor som objekt och mottagare av åtgärder, eller som det ibland har varit i de värsta fallen som mottagare av vår välvilja och vår välgörenhet. Regeringens syn på solidaritet och respekt för våra medmänniskor gör detta självklart. En bra utvecklingspolitik vilar på solidaritetens grund. Det är ett erkännande av vårt ömsesidiga beroende och vårt gemensamma ansvar. Det handlar om att orka se sig själv i andra och att erkänna deras rättmätiga krav på att få skapa sin egen framtid. I regeringens proposition föreslås därför också ett nytt mål för svenskt utvecklingssamarbete: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Men som sagts : Propositionen handlar inte i första hand om utvecklingssamarbete. Det är bara ett av medlen för att nå de övergripande målen. Orsaken är att vi vet att i arbetet för en hållbar och rättvis global utveckling är utvecklingssamarbetet inte lösningen. Det är en viktig del men inte lösningen. Vi ska inte undervärdera biståndets roll som stöd och katalysator i den utveckling som människorna och länderna själva driver, men vi ska inte heller glömma att det krävs mycket mer för att vi ska kunna bidra till en rättvisare värld. Världen har uppmärksammat politik för global utveckling. Vi har fått mycket uppmärksamhet för den. Vi har ett gemensamt ansvar för att den ska bli verklighet. Som sagt: jag och mina kamrater i regeringen och ni och era ledamotskompisar här i , men också många fler. Att genomföra målsättningen i propositionen kommer att ta . Det kommer att vara svårt, men det kommer att vara lärorikt, spännande och roligt. Som avslutning vill jag tacka för engagemanget från utskottets sida. Jag riktar ett speciellt tack till , som jag vet har lagt ned mycket tid, men jag vill också tacka alla er övriga i utrikesutskottet. Det har varit ett bra samtal och en bra debatt så här långt, och jag ser fram emot genomförandet av propositionen. ser jag fram emot diskussion och flera frågor. 104 () replik: Först, biståndsministern, är det ju mycket vi är överens om. Den här propositionen och det här betänkandet representerar ett nytt steg. tänkte jag dock fokusera på saker som vi inte är överens om. Det brukar ju vara det som vi använder riksdagsdebatten för, det vill säga att fokusera debatten. Det är två frågor där jag tycker att det är angeläget för regeringen att i det ena fallet byta politik och i det andra fallet skärpa politiken. Det ena gäller skuldavskrivningar. Jag menar att det vore rimligt att den här regeringen hade samma synsätt som den tidigare borgerliga regeringen, nämligen att skriva av skulder som i grunden inte är kommersiellt motiverade skulder, det vill säga sådant som handlar om investering i projekt som ska ge avkastning. Det växer ju nu fram en bred enighet, om jag har uppfattat det rätt, inom för att ta just det steget. Det återknyter som sagt till en politik som vi har haft tidigare från svensk sida. Det andra är det som statsrådet inledde med i citatet . Vi kan tänka tillbaka på dem som då var inte i denna kammare, för den fanns inte i kammare. De hade, tror jag, ett mycket optimistiskt perspektiv. Jag tror att det var mycket format av erfarenheterna från Marshallplanen och idéerna om att man med ett generöst och brett stöd skulle få till stånd en snabb utveckling. Och det har ju skett i stor utsträckning. Jag tycker att det är väldigt viktigt att hålla det optimistiska perspektivet att det är möjligt att gå från fattigdom till välstånd. Men här kommer jag då till frågan vi har ju erfarenhet från vår egen historia i utvecklingssamarbetet som säger att det inte alltid går så. Det finns också negativa erfarenheter, det vill säga länder som blir fattigare. Där borde vi mycket tydligare gå in på de erfarenheter vi bär med oss och se vad det är som har gått snett. Jag menar att där har både Globkom, som jag själv satt med i, och propositionen sin svaga punkt. 105 Statsrådet () replik: och jag har delvis olika syn på skuldavskrivningsproblematiken. Jag delar och mitt partis syn: Lån är någonting som är en del av ett lands verklighet. Det är inte lånen som sådana som är problemet, utan vi måste uppnå en balanserad politik där vi jobbar med skuldavskrivningar till en viss gräns till det som kallas hållbara skulder, ett begrepp som man kan diskutera på många håll vad det egentligen innebär. Jag tror inte heller att vi, med de begränsade resurser som vi trots allt har, ska prioritera skuldavskrivningar på det sättet. Resurserna behövs på andra områden än enbart direkta skuldavskrivningar. Vi ska jobba med utbildningar, förvaltningsstöd och olika typer av stärkande av marknadsekonomiska mekanismer i alla våra samarbetsländer som en del av en sammansatt politik för att stötta ekonomisk utveckling. Den andra frågan som tar upp handlar om erfarenheterna från biståndspolitik. Väldigt intressant skulle det vara att titta på erfarenheterna av biståndspolitik, det håller jag helt med om, men jag vill stryka under att det här inte är en biståndsproposition. Det är en sak som vi har lärt oss . Vi, ni och jag tror samtliga partier i riksdag har en tydlig syn på att det behövs flera medel i utvecklingspolitiken för att jobba med fattigdomsbekämpning. Bistånd är ett av medlen i en global utvecklingspolitik. Det har hänt både positiva och negativa saker i länder där svensk biståndspolitik och svenska biståndsmedel har funnits, och det skulle vara intressant att titta på erfarenheterna av det. 106 () replik: Det är ju bra att vi är överens på den punkten. Jag delar just den uppfattningen att det finns mycket att hämta hem. Vi bär med oss erfarenheter, positiva och negativa. Det vore bra om ett sådant arbete kom till stånd. Vi ska ju ändå gå tillbaka i vår egen historia och se på de erfarenheter vi bär med oss för att av dem dra slutsatser, inte för att stirra sig blind på det förgångna det ska man inte göra utan för att se framåt. Men man ska dra lärdomar av det förgångna. Det är också därför vi menar att skuldavskrivningen är viktig inte bara i sig. Den är viktig i sig därför att det handlar om lån som aldrig skulle ha givits som lån utan de facto givits som bistånd. Utfattiga länder ska inte ha lån på det sättet, om man inte ger lån till specifika projekt som ska ge avkastning. Det handlar också om att kunna få en nystart och att kunna skriva bort det förgångna. Det har begåtts mycket fel och misstag. Man kan trampa runt i det förgångna för att lära sig för framtiden det kan vara viktigt men man ska inte fastna i det. Ska man få en nystart i så tror jag man behöver just att kunna starta med att få bort det gamla. Slutligen vill jag säga något om samordningen inom EU. Det var en central del i konventet, också i det förslag till konstitutionellt fördrag som tyvärr nu inte blev av. Det är ett exempel på saker som vi missar om vi inte kommer överens om ett konstitutionellt fördrag. Det är precis det som det handlar om. EU måste ha samma politik tvärs över hela linjen. Vi kan ju inte ha en jordbrukspolitik som direkt går emot intressen när vi på andra håll säger oss vilja främja dem. Vi blir inte trovärdiga i EU:s utrikespolitik på det sättet. Det är inte så mycket riktat mot ministern, utan jag vill framhålla vikten av att vi faktiskt får ett nytt konstitutionellt fördrag så att vi också på EU-nivå kan ta upp de här aspekterna. 107 Statsrådet () replik: Jag delar inte riktigt syn på att skuldavskrivningen är den viktigaste lösningen, som det ibland låter som när diskuterar skuldavskrivningar. Jag tror att man måste hitta en nivå med ett slags hållbar skuldhantering kombinerad med rättvisa och rättmätiga handelsförhållanden, biståndsinsatser och så vidare, det vill säga olika typer av insatser i en övergripande global utvecklingspolitik. Där har vi helt enkelt olika åsikter. Jag skulle också vilja kommentera det du sade sist om EU. Det är oerhört viktigt att vi jobbar med samstämmig politik på EU-nivå. Jag är också en varm vän av EU och EU-samarbetet. Det här är en fråga som vi har drivit på många sätt. Alla mina kamrater i regeringen jobbar med de här frågorna. Det som är tråkigt när man kommer ut på EU-området är det motstånd som man möter från andra regeringar. Det skulle vara en viktig insats från om du diskuterar den här frågan i din partigrupp och med dina partikamrater på EU-nivå för att öka samstämmigheten på EU-nivå. 108 () replik: Fru talman och biståndsministern! Av diskussionen som jag och hade tidigare framgår det ju att och Socialdemokraterna har lite olika syn på vilket som ska vara huvudmålet. Men jag är ändå lite nyfiken på att höra hur du vill jobba med just demokratibiståndet. är det ju ett faktum att många av de största biståndstagarländerna är föga demokratiska. Många är rentav enpartistater, kommunistiska sådana, där människor inte har speciellt många mänskliga fri- och rättigheter alls. Jag undrar vad du har för visioner, just vad gäller det bilaterala biståndet, för att skärpa dialogen med dessa diktaturstater. Jag undrar också hur du ser på det bistånd som går till frivilligorganisationerna, där bistånd också kan hamna i fickorna på personer som inte är speciellt demokratiska. Jag läste en intervju med dig i när du var nytillträdd där du nämnde specifikt. Där har vi ju ett fall där får svenska skattebetalares pengar via Forum Syd. är ju en organisation som stöder diktatur, där man kan få fängelse om man utmanar regimen. Vad tycker du där? Din företrädare, , nämnde ju att han kunde tänka sig att stoppa den här formen av bistånd. Är du också beredd att göra det? 109 Statsrådet () replik: I propositionen föreslås ett fattigdoms- och ett rättighetsperspektiv. Helt centralt i rättighetsperspektivet är de mänskliga rättigheterna och demokrati. Demokrati och mänskliga rättigheter går hand i hand med varandra som delar av rättighetsperspektivet. Mycket har hänt på just biståndsområdet, om vi nu pratar om biståndet som en del av utvecklingspolitiken, och det har blivit tydligare i landstrategiarbetet att länderna ska vara aktiva i en demokratiseringsprocess. Många av de länder som vi jobbar med i utvecklingssamarbete är, precis som säger, inte demokratier, utan biståndet ska bidra till en demokratiseringsprocess. I landstrategierna står också att vi ska utvärdera dem med jämna mellanrum, och om processerna vänder i negativ riktning ska vi överväga att avsluta, minska eller förändra biståndet beroende på nivåer i samarbetet. I något fall har det också skett. Regeringen har valt att just nu fortsätta att hålla inne budgetstöd till . Det beror på att de saknar transparens genomskinlighet i sin budget, och därmed kan vi inte följa upp vad pengarna används till. Då kan vi inte heller återrapportera det till svenska skattebetalare. Sedan gällde det hur man generellt ska arbeta med demokratibistånd. Demokratibistånd är en sak, och att med bistånd stödja demokratisk utveckling är kanske en annan. Man brukar prata om demokratibistånd när det handlar om stöd till att bygga upp förvaltningar, organisationer, politiska partier och liknande. Att på det sättet stödja kompetens- och kunskapsuppbyggande och bygga en demokratisk kultur i ett land är en helt central del i svenskt bistånd. Utan en demokratisk kultur blir inte demokratin långsiktigt hållbar. Det är alltså mycket viktigt. Det andra gäller att just stärka landsstrategiprocesser och ha tydligare målsättningar kring det i biståndsarbetet. 110 () replik: Jag vill återkomma till den andra frågan jag ställde, nämligen hur statsrådet ser på det bidrag som exempelvis får. Det är svenska skattepengar som går via Forum Syd. Jag vet att Sida fört en dialog med Forum Syd om detta, och företrädare har, som jag nämnde, också tagit upp frågan. Jag skulle vilja ha en kommentar till det. kommer väl statsrådet inte att vara med i den budgetdebatt som vi har , men senast fick jag indikationer från biståndsvärlden om att många större organ som jobbar med biståndsfrågor förbereder sig på att regeringen inte heller 2006 kommer att uppnå enprocentsmålet, som aviserats. Jag skulle vilja ha en kommentar till det. Om Socialdemokraterna lyckades uppnå enprocentsmålet vore det i så fall en historisk händelse med tanke på att de gjort det. Hur ser prognoserna ut? Kan vi få en kommentar? 111 Statsrådet () replik: Svenska enskilda organisationer jobbar genom Forum Syd eller på annat sätt med så kallat 8020-bistånd. De har stor frihet att jobba inom de områden som de är ansvariga för, och det tycker jag är oerhört viktigt. Däremot ska de jobba på ett demokratiskt sätt. Man får absolut inte vara rasistisk, främlingsfientlig eller något sådant. Enskilda organisationer ska i sitt biståndsarbete alltså verka för alla grundläggande värderingar kring mänskliga rättigheter och demokrati. Det betyder att det här är en fråga som vi helt enkelt får titta på tillsammans med Forum Syd och alla andra ramorganisationer för att se hur den hanteras. Enprocentsmålet ligger fast i 121-punktsprogrammet med samarbetspartierna. Det ligger också fast enligt beslut på vår senaste partikongress. Det finns heller inga andra indikationer. Vårt förslag är att vi går i budgeten. 112 () replik: Först vill jag ta upp samordningsfunktionen och hanteringen av målkonflikterna. Biståndsministern sade att socialdemokraterna är stolta över att man lyfter fram konflikter, och det må väl vara. Det är viktigt att göra det för annars kommer man inte åt dem. Trots det fanns på den punkten inget förslag i propositionen. var för all del inte biståndsminister då. Ett av konfliktmålen är hållbar utveckling och miljö. Kan jag vara lugn för att man lyfter upp målkonflikterna och verkligen ser till att få en samordningsfunktion? Det andra jag vill ta upp gäller de två perspektiven. Det är inte svårt att som centerpartist ställa upp på fattigdomsperspektivet och rättighetsperspektivet med individen i centrum. hade vi just devisen individen i centrum, vilket är oerhört viktigt och genomsyrar allt. Det är helt fantastiskt att vi nu fått Socialdemokraterna att acceptera detta med individen i centrum i motsats till kollektivismen. Kan jag även vara lugn för att vi verkligen fått ett genombrott för det tänkesättet? Det tredje jag vill ta upp gäller jämställdheten. I de flesta samhällen arbetar kvinnor mer än män, de tjänar mindre, får mindre utbildning och stöter på fler hinder när det gäller att få tillgång till välstånd, lån, information och kunskap. Det är också svårare för kvinnor att driva företag i utvecklingsländerna. Jag har krävt att vi ska få en strategi från regeringen som omfattar metoder för hur man arbetar för att förhindra diskriminering av kvinnor. Är biståndsministern beredd att jobba för det? 113 Statsrådet () replik: Jag ska börja med att tacka för att ni i utskottet förstärker och stryker under vikten av koordineringsfunktionen. Det är otydligt skrivet i propositionen. Det har nog delvis gjorts med flit, eftersom regeringen vill diskutera hur man ska organisera det hela. Det är bra med det förtydligande och det tillkännagivande som utskottet gjort. Något slags samordningsfunktion kommer det att bli. Hur den ska se ut ber jag att få återkomma till. tog speciellt upp hållbar utveckling. Det är ju ett av de åtta huvuddragen. För mig personligen, liksom för regeringen, är det ett viktigt perspektiv. Våra konsumtionsmönster, vår energiförbrukning och så vidare är helt centrala delar i en politik för rättvis och hållbar utveckling. Också den frågan återkommer vi till på olika sätt. Beträffande individen i centrum har vi nog delvis lite olika syn på historien. Jag tycker att socialdemokratin alltid kämpat för individens frihet. Vi har kanske uttryckt det på olika sätt genom historien, men sägs det definitivt. Jag ser fram emot ett samarbete även på detta område. När det gäller jämställdheten är det, precis som säger, kvinnor som är de fattigaste i världen. Men det är också kvinnor som på lokal nivå ofta driver den ekonomiska utvecklingen, och om man får säga så den reella ekonomiska utvecklingen, för familjen. Att det måste få genomslag i vår bistånds- och utvecklingspolitik är helt riktigt. Det har också länge varit en central del i svensk politik. Det finns jämställdhetsprogram som antagits både på regeringsnivå och av Sida, och vi ska fortsätta att verka i enlighet med dem. Om detta sedan behöver förändras och genom tydligare strategier följas upp kan jag inte svara på . 114 () replik: Jag tror också att det behövs ett stöd, och jag kan från min sida, från sida, utlova ett stöd för att lösa frågan om samordning och hantering av målkonflikter. De är naturligtvis inte enkla alla gånger. När det gäller strategin mot diskriminering håller jag med om att det är en svår fråga. Därför är det också viktigt att ha strategier, och jag menar att det även är viktigt att få veta hur man löser det hela. Jag noterar att jag inte fått svar på det, och jag inser att det kanske inte är så enkelt att svara på. Jag vill emellertid gärna skicka med det. En tredje fråga, som inte berörts i debatten, gäller avbindning av biståndet. Från sida avvisar vi en ensidig avbindning av svenskt bistånd. Vi menar att det är orimligt såsom världen nu ser ut. Avbindningen måste ske i samma takt här som i omvärlden. Jag har i utskottet fått gehör för många av de förslag jag lagt fram och det är positivt men så icke på den här punkten. Jag vill gärna höra hur biståndsministern ser på avbindningsproblematiken i biståndet. 115 Statsrådet () replik: Jag ska börja med att säga att det beror på hur man kommer att bedöma propositionen som vi vet ifall vi når jämställdhetsmålen. Jag håller helt med om att de är viktiga. Däremot kan jag nu inte säga om det behövs förstärkningar på strategisidan. Både propositionen och betänkandet skiljer på policy och genomförande av avbindning, vilket är oerhört viktigt. Vi ska fortsätta att driva på policyarbetet på /DAC- och EU-nivå, och även på andra ställen, för att få en ökad del av avbundet bistånd. På så sätt kan vi helt enkelt få ett effektivare bistånd, ett effektivare användande av våra svenska skattemedel. har en relativt hög nivå av avbundet bistånd, vilket jag tycker är helt riktigt. Det blir ett effektivare och bättre bistånd om den som är bäst skickad genomför insatsen. Därför ska vi vara stolta över att vi har det. Vi kan dock inte gå alltför långt före de andra länderna eftersom det skulle missgynna svenskt näringsliv, men lite grann i framkanten tycker jag nog att vi ska fortsätta att ligga. 116 () replik: Man kan inte låta bli att ta tillfället i akt att få debattera lite med vår nya minister. Jag vill också ge henne tillfället att lyfta fram en del av politik för global utveckling som ingen har talat om , men som är mycket brännbar. Det är migrationen och dess ställning och betydelse. Frivillig migration är någonting som i stort sett är bra. Det brukar vara berikande både för individen, för det land som man kommer till och förhoppningsvis kanske också för det land som man återvänder till. Ofrivillig migration, flykt, är däremot ett svårt och infekterat ämne. Både i propositionen och i betänkandet står det att vi ska arbeta för att ta fram ett globalt regelverk för att reglera migrationen. Jag undrar om har hunnit fundera lite över hur, var och vem och lite riktlinjer för hur ska arbeta och driva den frågan framöver. 117 Statsrådet () replik: Migration är en oerhört viktig fråga. Jag var i . Det blir tydligt i ett land med kanske 4,44,5 miljoner invånare och där 700 000 personer bor utanför landet och har migrerat någon annanstans hur viktig den här frågan är. Några av dem har migrerat legalt, men de flesta illegalt. Som nämndes här tidigare i debatten så är återskickade pengar från personer som på olika sätt har flyttat i många länder en mycket viktigare del av landets intäkter än biståndspengar och andra intäkter. Jag måste erkänna att jag inte har hunnit fundera så hemskt mycket på det här. Jag tror att arbete i den globala kommissionen för migration och utveckling kommer att bli jätteviktigt i det här perspektivet. Den sattes i sjön och kommer att arbeta . Den ska titta just på kopplingen mellan migration och utveckling i migrantens perspektiv och i ett människorättsperspektiv men också i perspektivet för det land som man flyttar till. och kommissionen ska alltså titta på frågan från båda håll. Jag kommer att följa det med intresse. 118 () replik: Jag accepterar det svaret, men jag vill också skicka med en förhoppning om att det sätt som kommer och håller på att agera på i det sammanhanget blir med starkare, tydligare och bättre förtecken än vad det som vi har gjort inom EU:s ram har haft. när vi snart har fattat beslut om att genomföra betänkandet och därmed propositionen och de intentioner som finns där för en sammanhållen och global utveckling så undrar jag: Kommer regeringen att vara tydligare i EU med att öppna gränserna för flyktingmottagning där? Och kommer den här hemma att var tydligare med att välkomna en god arbetskraftsinvandring med bibehållna sociala regler? 119 Statsrådet () replik: På EU-nivån tror jag att är en av få röster för en generös flyktingpolitik. jobbar hårt, och möter ett hårt motstånd från många länder i övriga EU. Vi kommer att fortsätta att vara en sådan röst. Vi kommer också att verka för att ta in fler personer som flyr enligt flyktingkvoten och att också se över vad en flykting är. Detta kommer vi att arbeta med; det finns som en del av regeringens politik. Vi kommer att återkomma till frågan om migration och flyktingar på många ställen även på det här politikområdet. 120 () replik: Jag hann inte med detta när jag höll mitt anförande, så jag tar tillfället i akt nu; jag vill lyfta fram frågan om hiv/aids. Om man ser det i fattigdomsperspektiv så är det en fullkomlig katastrof på så sätt att sjuka och döende människor inte kan utveckla ett land. Aids berövar de fattiga länderna människor i sina mest produktiva år. Alla i samhället drabbas. I den senaste rapporten från och konstateras att förvånansvärt lite görs i söder om . sade biståndsministern att man kommer att intensifiera det riktade biståndet till kvinnor och att man ser det som en jämställdhetsfråga när det gäller genusperspektivet.