prot · GR0915 · 2003-10-17 00:00:00 — Många arter i vårt hav är hotade. Kvoterna måste ned, selektiva redskap måste införas, begränsningar av fiskeflottan och fiskeansträngningen är krav som kommer från forskare. Det kan inte med bästa vilja i världen påstås att det var en glädjande läsning. Havet och dess organismer befinner sig i kris, och krisens upphov är människan. Det är föroreningar och överfiske kombinerat med politisk beslutsvånda som till stora delar skapar den situation som havet befinner sig i allt enligt rapporten. Den socialdemokratiska regeringen har tagit forskarnas råd på största allvar. Vår ambition har varit att vi i de internationella förhandlingarna ska följa det internationella forskningsrådet ICES rekommendationer. Vid de senaste förhandlingarna i , där man bland annat fastställde kvoterna för för fisket i , drev regeringen och samarbetspartierna frågan om att överenskommelsen skulle följa forskarnas rådgivning. Vi var beredda på att det skulle bli svårt att få med en majoritet på vår målsättning. Men vår ambition var bland annat att pressa ned kvoterna så långt som möjligt och skapa två förvaltningsområden i . deltog den här gången fullt ut i förhandlingarna och lyckades med sin medverkan pressa kvoterna åtskilliga tusen ton. Dessutom fick vi igenom en EU-deklaration som uttrycker ländernas vilja att skapa två förvaltningsområden . Detta är oerhört betydelsefullt för den fortsatta förvaltningen av torsken i . Att vi till slut kom fram till en gemensam överenskommelse som kan stå bakom innebär också att vi har en betydligt större trovärdighet och bättre förhandlingsposition när diskussionerna om nu startar. är i betydligt sämre skick vad gäller bestånden än . Där krävs än mer radikala åtgärder och politiskt mod. En av de stora internationella frågorna att komma till rätta med är den stora dumpningen av fisk. Bara i dumpas över fisk. Det är ett oerhört resursslöseri som inte bara skadar bestånden utan även fiskets anseende. Vi kan inte nöja oss med internationella överenskommelser. Vi måste också se vad vi kan göra nationellt. har en oerhört lång kust och stor skärgård med en befolkning som till stora delar är beroende av vad havet kan ge i form av yrkesfiske, fritidsfiske och turism. Att vi förvaltar våra resurser i havet på ett ekologiskt bra sätt är en förutsättning för att vi ska ha en levande kust och skärgård både under och ovan havsytan. Med den av beslutade utvidgningen av bemyndigande att även avse fiskets bedrivande kan vi åstadkomma en bättre hushållning med resursen så att värdefull fisk i större utsträckning går till människoföda. Det utvidgade bemyndigandet har också en regionalpolitisk dimension. Regionala hänsyn kan göra det motiverat att meddela föreskrifter om särskild tilldelning av fiskeresurser eller att fisket ska delas upp till exempel genom regional eller individuell kvotfördelning eller att fiske ska ske inom bestämda områden. Härigenom skapas möjligheter att stärka det småskaliga fisket som är ett kustfiske av mycket stor regionalpolitisk betydelse. Regionala kvoter får också den effekten att tonnaget stannar kvar och att vi på så sätt värnar en levande kust och skärgård. ligger bollen hos . Min förhoppning är att man hört regeringens mycket tydliga signaler i denna fråga och kommer med förslag innan kustfisket och kustfiskarna är borta. med sin långa kust och skärgård måste få till stånd en effektiv och bra kustzonsförvaltning ut till . Vi måste bli en föregångare på det här området och på så sätt visa vägen för andra nationer. Det är uppenbart att även de lokala, regionala och nationella nivåerna behöver förvaltningsplaner anpassade till olika ekosystem. Utarbetande av förvaltningsplaner som tar hänsyn till den biologiska mångfalden kräver ett deltagande av alla berörda myndigheter, miljöorganisationer, lokala och regionala företrädare samt, vilket är inte minst viktigt, berörda intresseorganisationer där yrkesfiskarna har en stor och mycket viktig roll. Ett mycket gott exempel på detta arbetssätt är framtagandet av förvaltningsplanen för skyddet av den biologiska mångfalden i skyddsområden. När förvaltningsplaner avtalas på biologiska grunder garanteras de enbart av kombinationen förståelse för förändring och ett formaliserat regelverk. Det är endast genom samförstånd som vi kan skapa regler som ger ett uthålligt fiske även för kommande generationer. 61 () replik: är mycket kunnig och engagerad i fiskefrågor, vilket även det här anförandet visade. Jag delar oron för att fiskeresurserna är hårt ansträngda. ICES, Baltiska fiskekommissionen och svenska forskare pekar på överfisket och svartfisket som kanske det största hotet mot fiskeresurserna. nämnde förhandlingarna i . Det har framkommit uppgifter om att man där såg mellan fingrarna med att vissa länder bedriver mer fiske än man har rätt till. Vi kristdemokrater har föreslagit skärpt kontroll och ett införande av checkpoints för utländska fiskare som går in på svenskt kustvatten och in på svenskt område och att de alltid ska anmäla sig när de går genom svenskt vatten. Varför håller inte och med om att det är en bra metod? 62 () replik: Jag håller helt med om att det är en bra metod. Frågan ligger hos . Det är verket som ska besluta om detta ska införas. Det är inte en riksdagsfråga eller en departementsfråga, utan det är verkets uppgift. Men jag håller helt med om att checkpoints är bra. Det har visat sig vara en mycket bra åtgärd när man har infört sådana i för att kontrollera fisket. Där är vi alltså helt överens. 63 () replik: Jag tyckte att slank ur den frågan lite väl lätt genom att hänvisa till en myndighet. Nog kan väl socialdemokraterna i ge synpunkter till regeringen om att regeringens myndighet i fråga om detta måste se till att det blir något gjort? Vi kan inte år ut och år in utifrån konstateranden från svenska fiskare, från forskare och från förvaltningsmyndigheter om att det bedrivs ett monumentalt överfiske och ett svartfiske sitta med armarna i kors och hoppas att myndigheterna ska göra någonting. Se till att regeringen i regleringsbrev och annat skickar den här signalen till berörda myndigheter. 64 () replik: Jag kan inte på något sätt hålla med om att vi sitter med armarna i kors. Är det något som har funnits högt upp på dagordningen så är det just kontrollen ute på havet. Den är oerhört svår. Men det har gjorts många satsningar på det här, och det har bedrivits ett stort samarbete mellan tull, kustbevakning och för att lösa dessa frågor. Men jag håller fortfarande med om att checkpoints nog vore en möjlig väg för att få en bättre kontroll av fisket. Men det kan inte vara så att vi i varje detalj ska gå in och styra verket, utan vi måste ge verket uppdraget att lösa frågan om kontrollen på ett effektivt sätt. Sedan kan vi härifrån signalera att vi tycker att det är bra med checkpoints och att man borde ta intryck från . 65 () replik: är den ende socialdemokraten som representerar utskottet och regeringen i fråga om jordbruket. Därför vill jag ställa en fråga. I regeringsförklaringen står det att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga dem som gäller för övriga . Jag kan som exempel nämna en skogsmaskinsförare i . I kostar dieselskatten mer än i . Och det gäller före den senaste höjningen som kom efter regeringsförklaringen. Min fråga är: Vad tänker Socialdemokraterna göra för att uppnå samma konkurrensvillkor? 66 () replik: Jordbrukspolitiken i sig är inte min starka sida. Men jag får hänvisa lite grann till det resonemang som jag är väl införstådd med och som nämnde här tidigare. Vi tänker gå igenom hela paketet när det gäller konkurrensen och vilka avgifter man har inom jordbruket. Jag vet också att dieselskatten har varit en av de ryggsäcksfrågor som vi har utlovat att vi ska lösa. Jag kan bara hänvisa till den översyn som sker . 67 () replik: Det svenska jordbruket är inte betjänt av att man tänker. Det svenska jordbruket är betjänt endast av att man handlar och att det händer någonting. Och är det bråttom. Vi går in i en avreglering som gör att det svenska jordbruket kommer att få helt andra konkurrensmöjligheter än tidigare beroende på att direktstöden frikopplas. hänvisar till att man ska tänka . Det innebär 2004. Och så kanske de nya reglerna träder i kraft . Då är det alltså skarpt läge, som jag har hört här tidigare. Jag frågar: Är beredd att se till att vi får samma konkurrensregler som övriga ? Jag ska komma ihåg det svar som lämnas nu för att kunna påminna om det. 68 () replik: Det är eftersträvansvärt inom alla sektorer att vi har lika konkurrensförutsättningar. Det jag kan säga här är det som statsministern egentligen har gått ut och lovat. Han ska, såvitt jag har förstått, åtgärda den här frågan till 2005, och vi ska ha dessa överläggningar om skatter, avgifter och så vidare inom jordbruket . Det är alltid en avvägning när vi ska lägga fram en budget. I slutänden ska detta gå ihop. Vi från socialdemokratin tycker att det är otroligt viktigt att vi har en budget i balans. Vi vet att det kan finnas olika åsikter om det. Det har vi sett . Men för oss är det viktigt att det ska gå ihop i slutänden. 69 () replik: Jag har först en snabb kommentar. sitter ju i miljö- och jordbruksutskottet i majoritetsställning. Han har en direkt ingång till regeringen, och han borde kunna driva det här med kontroller och checkpoints på ett framgångsrikt sätt. Min fråga, fru talman, handlar om naturvårdsavtal. talade mycket väl om förvaltningsplaner vad gäller havet och fisket. Naturvårdsavtal är också någonting som är viktigt. Jag undrar vad säger om de frivilliga överenskommelser som innebär att ägaren kan fortsätta att bruka sin skog eller sin jord på ett varsamt sätt. Vilken är uppfattning om det? 70 () replik: Det är väl alltid bra om man kan komma överens på en frivillig basis om att vårda skogen och markerna. Det har vi väl inga olika uppfattningar om. 71 () replik: Jag hoppades på att vi inte skulle ha det. Det som ibland ställs på sin spets är mer restriktiva naturreservat och naturvårdsplaner. ska man ha naturreservat det är ingen diskussion om den saken eftersom det är så oerhört viktigt att skydda vissa områden. Men med naturvårdsavtal kan man komma mycket längre. 72 () replik: Det är naturligtvis en avvägning som man måste göra när man ska införa naturvårdsreservat och när man ska göra en överenskommelse. Om man kan nå lika långt med en överenskommelse tycker jag att det är bra. 73 () replik: I den politiska kohandeln om makt var det många som torskade, inte minst naturresursen i torsken. Efter årtionden av svenskt arbete i framkant står vi i begrepp att radikalt minska uttag, att få selektiva åtgärder och mycket annat. Efter det som hände var vi många som var oroliga för hur det skulle ta att återupprätta anseende i förhandlingar. Min fråga är: Hur bedömer att det har gått till årets runda? Hur kommer det att ta tills vi har samma anseende och kan vara lika pådrivande som vi har varit? 74 () replik: Jag tror att vi har haft och har ett mycket gott anseende i förhandlingarna. Vi är mycket trovärdiga i diskussionerna. Det märktes inte minst på det förlängda sommarstopp som vi fick till stånd . Då fick vi med oss och EU. Bara det tyder på att de tar allvarligt på de här frågorna. Men det finns också stater inom EU som är oerhört mycket mer beroende än vad är av den här resursen och som också driver frågorna. Därför är det svårt att få en enighet rakt över. Men jag tror att de allra flesta innerst inne tycker och inser att det här är en hotad resurs, där har en bra ståndpunkt. 75 () replik: En följd av detta är att Östersjötorsk går på lastbil till och till övriga världen och att skolor i till exempel serverar fisk från andra sidan världshaven. Vad görs från regeringshåll för att ändra på detta vad gäller konsumentpolitik och annat? 76 () replik: Där är jag och helt överens. Det är förskräckligt att man dömer ut lagligt svensk fiskad torsk på marknaden. Det kommer det ena uttalandet efter det andra, från kungen och nedåt. Jag tycker att det är förskräckligt. Det dumpar priset på fisken. Vi exporterar fisk ned till och och importerar fisk från och hit. Det är totalt vansinnigt. Vi har ett gemensamt ansvar för att gå ut och tala om att torsken är fantastiskt fin föda, att vi ska äta den och att den ska fiskas lagligt. 77 (): ska vi prata regionalpolitik. Vi kan konstatera att regeringen fortfarande inte förmår skapa regional balans i . av landets befolkning bor i överhettade områden med brist på bostäder till rimliga priser. I de här områdena är det också brist på arbetsplatser inom vissa sektorer. Det är ofta en stressig tillvaro, stora trafikproblem, flera stora och stökiga skolor och inte sällan olämpliga uppväxtmiljöer för barn och ungdomar. Överhettade områden skapar extra kostnader för samhället fråga Stockholmspolitikerna! Människorna mår inte alltid så bra i sådana här miljöer. har vi lika stora grupper svenskar som bor i glesbygd och landsbygd med motsatta problem. Vi kan alltså konstatera att totalt nästan halva befolkning bor i områden med obalans. Det är en obalans som kostar samhället pengar och skapar sociala problem. Hur ser regeringens regionalpolitik ut? Löser den problemen? Nej, det ser snarare ut som om det blir sämre och sämre. Regeringen har bara lyckats att få 23 av 88 etableringar av statliga myndigheter att hamna utanför . Det är pinsamt dåligt! hör vi om planer på att banta sin verksamhet. Var tänker man banta någonstans? Utanför ska det bantas, som vanligt. Det är varken bra ur regionalpolitisk synpunkt eller utifrån SVT:s ambitioner att på ett bra sätt kunna spegla och bevaka vad som händer i hela landet. Regeringen är passiv och tillåter att statliga myndigheter och företag får agera egoistiskt utan att ta ett övergripande regionalpolitiskt och socialt ansvar. Man finner ett betydligt större regionalpolitiskt engagemang och ansvar hos många av våra privata familjeföretag än från staten som företagsägare. En viktig fråga när vi talar om regionalpolitik är att påpeka att i stället för kortsiktiga regionalpolitiska bidrag för att få i gång företagsamhet behöver vi i första hand en bättre generell politik för hela landet och i synnerhet en bättre svensk näringslivspolitik för att det ska vara mödan värt att starta och utveckla företag. Företagarna har långa listor på vad som borde förbättras i svensk politik för att tillväxten ska kunna skapas en tillväxt som skulle vara extra värdefull i glesbygd utan konkurrenssnedvridande sidoeffekter. Regeringens svar på detta är att man ska ta bort bolagsskatterna. Men kära regering, den punkten har aldrig funnits med på några företags önskelistor! Det finns ett 25-tal andra punkter som är betydligt viktigare om man nu vill ha tillväxt, som ju regeringen säger sig vilja ha. En annan åtgärd som skulle vara bra ur regionalpolitisk synpunkt vore om kommuner och landsting i högre grad lade ut mer av sin verksamhet på entreprenad. Det skulle betyda mycket för att framför allt kvinnor i glesbygd skulle kunna starta småskalig verksamhet. Jag vill också påpeka att regeringen gör ett stort misstag när man inte satsar mer på att marknadsföra som ett unikt turistland. Det är en bransch som är speciellt viktig för lands- och glesbygd och för att skapa regional balans. Det saknas entreprenörer i regeringen som har fingertoppskänsla för lönsamma satsningar. turistbransch omsatte , varav 44 miljarder från utländska besökare. Detta skapar arbete för 126 000 människor i . Regeringen är tydligen nöjd med turistbranschens resultat, men här ser vi ett resultat av en misslyckad politik. Branschen skulle kunna vara dubbelt så stor. turistbransch omsätter per capita mindre än hälften av EU-snittet. är alltså ett av de sämsta länderna inom branschen. Beror det på att inte har någonting att erbjuda? Nej, tvärtom har unika och bättre förutsättningar än de flesta länder. Varför kommer då inte turisterna? Turistbranschen består av många små entreprenörer, där få har råd att satsa på internationell marknadsföring. Detta måste svenska staten ta ansvar för i likhet med vad som görs i andra länder. Man måste marknadsföra landet som ett unikt turistland som är värt att besöka. Sedan, när folk blir intresserade av , kommer de små entreprenörerna in med sin marknadsföring. Men är näst sämst i EU på att marknadsföra sitt land. Vi satsar bara en tredjedel av vad och satsar per capita. föreslår i vår budgetmotion en fördubbling från 100 miljoner till 200 miljoner för marknadsföringssatsningen. För en entreprenörssjäl som jag är det självklart att vi ska göra den här satsningen. Bara en halv procents ökning av turismen från utlandet skulle ge pengarna tillbaka. av utländska turisters konsumtion går nämligen tillbaka till samhället i form av skatter. En hundraprocentig ökning av marknadsföringen skulle inte ge en hundraprocentig ökning av utländska turister, men säg försiktigt . Turistbranschen skulle då öka sin omsättning med 22 miljarder och skapa 17 000 nya arbetstillfällen många av dessa i glesbygd där de unika turistprojekten finns. Totalt skulle det här öka turistbranschens totala omsättning i . Staten skulle genom den här satsningen få ökade skatteintäkter om ca 10 miljarder, motsvarande hela den regionalpolitiska budgeten. Regeringen pratar om betydelsen av tillväxt. Jag har här och på några punkter gett förslag om hur man kan skapa tillväxt. I vår motion i det här ämnet ges ytterligare förslag. Det är nu hög tid att regeringen slutar att prata om tillväxt och i stället börjar leverera tillväxt för att skapa en bättre regional balans i . 78 (): Kolonialismen i är av samma slag som spanjorernas i , fransmännens i , britternas i , ryske tsarens i och portugisernas i . Det rör sig om utsugning och storskalig kontroll av ekonomiska värden. Överallt handlar det om naturtillgångar. De här orden är inte mina egna. Det var som skrev så här i en krönika i och det ligger väldigt mycket i hans klarsyn. är en oerhört naturresursrik region, men av rikedomarna från vattenkraften, skogen och malmen hamnar den övervägande delen på helt andra håll. Vi norrlänningar har med andra ord förutsättningar för att klara oss själva utan stöd från övriga landet, om vi bara finge tillbaka av de pengar som rasslar in i skattkista. Men hur ska då det gå till? Jo, vi kan lära oss av . Där har man ett fungerande system som innebär att de regioner som producerar vattenkraft får återbäring av det värde som vattenkraften genererar. Där ser man vattenkraften som en resurs med stark lokal tillhörighet. Om vi skulle göra likadant i , skulle vi kunna betala tillbaka till exempel . Det skulle innebära många till de regioner som producerar vattenkraft. Det skulle innebära att exempelvis kommun i , som står på ruinens brant, skulle vara en kommun med mycket god ekonomi. I den kommunen finns det nämligen nio kraftverk. Skogslänen producerar av den svenska vattenkraften. Om alla riksdagsledamöter skulle tala för detta synsätt och dessutom från alla partier rösta som kommunpolitiker förordar i de regioner som de kommer från, skulle det säkerligen skapa ringar på vattnet, och vi som kämpar för denna rättvisa skulle få positiva svar på sådana motioner som jag och många andra har skrivit . och skogslänen över huvud taget är ju också rika på skog, som ger en råvara som är väldigt värdefull för statens finanser. Exportvärdet är över 80 miljarder . För att frakta fram skogsråvaran till industrier som ska förädla den behövs det en väl utbyggd infrastruktur. Jag kan faktiskt säga att det är rätt så god tillgång på vägar i skogslänen, men jag kan inte med bästa vilja i världen påstå att det är god standard på dessa vägar. I beslut om infrastruktur säger man att satsningen på bärighet ska gynna näringslivet och framför allt skogsnäringen. Skogslänen bidrar tack vare basindustrierna inom områdena skog, massa och kraft till att förstärka landets BNP och ger med andra ord närande bidrag till statsbudgetens samlade skatteintäkter. Det är därför inte mer än rätt att staten prioriterar bärighetspengar till de här regionerna. Skogsindustrins största transportbehov finns i , men yttillståndet på de belagda vägarna är där fortfarande sämst i landet. Skogsindustrin har därför problem med att få bra kvalitet på virkesråvara året runt. Man har stora problem med detta under vårens tjälskadeperiod. Följden blir att skogsföretag tvekar till att investera i dessa regioner. En del säger att det är bättre att satsa utomlands. Vi vill inte se sådana effekter som påverkar arbetstillfällena. I görs stora satsningar på att bygga järnväg, nämligen på . Det är mycket positivt för länet eftersom det skapar arbetstillfällen, som så väl behövs. Det är satsningar som vi är väldigt glada över, och det är många miljarder som staten pumpar in i detta bygge. Men för att det ska bli en hundraprocentigt bra satsning behöver vi få möjligheter att bygga bort en del flaskhalsar som ligger ungefär i höjd med ett område mellan och , ja egentligen ända ned till . Vi är väl medvetna om svårigheterna att få staten att lägga ut så många miljarder som behövs för detta. Även övriga delar av landet behöver ju faktiskt pengar till infrastruktur. Men vi som bor i skogslänen har förslag om hur detta ska kunna lösas genom alternativa finansieringar. Efter att ha presenterat de här tankarna för statsrådet vet jag att hon visat ett intresse för dessa lösningar. är en tillgång för hela landets ekonomi. Förutom alla de naturresurser som finns där har vi också tillgång till vacker, tyst och lugn natur. Det är en attraktiv del av landet att bo och arbeta i. Genom bifall till flera av motioner skulle ekonomin för den norra delen av landet förbättras. Skatteutjämningen i landet skulle också kunna se annorlunda ut. vill inte vara en koloni till det övriga utan vi vill ha en god ekonomi i våra kommuner. Vi vill slippa att stå med mössan i hand och be om skatteutjämningspengar och bidrag. 79 (): När jag sitter i min riksdagsbänk och lyssnar på debatten hör jag att de flesta ledamöter och även ministrarna talar om behovet av tillväxt för att vi ska kunna värna om välfärden i landet. Jag delar helt den uppfattningen, men det som jag saknar i debatterna, inte minst från regeringshåll, är konkreta förslag om hur villkor för tillväxt kan skapas. Debatten handlar mer om att föra samtal än om att komma med konkreta förslag. Så har det varit i snart . Så fort någon företagsledare, näringslivsföreträdare eller politiker kommer med konkreta förslag om hur tillväxt kan skapas och förbättra villkoren, inte minst i glesbygden, blir svaret: Nej, det går inte. Det är inte rätt väg att gå. Det må vara att vissa tycker att våra förslag inte är rätt väg att gå, men kom då själva med bättre konkreta förslag och se till att de genomförs! Under de som jag har varit i riksdag har jag till leda hört talet om att hela landet ska leva. Det har alltid stannat vid vackra ord men har inte lett till några konkreta förslag. Vi kan inte fortsätta så har. behövs skarpa förslag, som gör att vi får fler företag och fler arbetstillfällen i hela landet. Vi kristdemokrater är övertygade om att kreativiteten finns ute i landet, men regeringen är handlingsförlamad och saknar kraft att ge kreativa människor de rätta förutsättningarna. har konkreta förslag för att skapa tillväxt i hela landet. Regeringens regionalpolitik har gått i stå. Alltför många beslut i regering och riksdag har kraftigt försämrat levnadsvillkoren på landsbygden. Låt mig bara nämna en kommun i , kommun, vars ekonomi har blivit så katastrofal att man nu måste låna till de anställdas löner. kommun leds av en socialdemokratisk majoritet. I avsaknad av en konstruktiv regionalpolitik fortsätter regeringen och dess stödpartier att driva medborgarna och landets kommuner och landsting till ruinens brant. Alltfler uppgifter åläggs kommuner och landsting utan finansiering. Regeringen höjer energiskatten för miljöns skull säger man.