prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Uppbyggnadenav den så kallades snabbinsatsstyrkan och arbetet iförsvarsmaterielpanelerna samt överenskommelsernai WEAO, det västeuropeiska krigsmaterielsamarbetet,avslöjar en redan djupt gången integration av för-svarssamarbetet.Jag sade även att anser att varje EU-land själv ska förfoga över sitt försvar. Därefter kande ställa sina kapaciteter till FN:s förfogande i de fallman anser sig ha anledning att ingripa militärt. Ut-vecklingen inom EU har dock lett till att en ståendeEU-armé kommit allt närmare ett förverkligande.GUSP:s framväxt och den gradvisa övergången till enförsvarsallians visar på en uppenbarstatsbildningsprocess av EU.Det här bildar bakgrund till att vi i så få avseen-den delar utrikesutskottets aktuella bedömningar iavsnittet om GUSP och EFSP även i det här betän-kandet.Några av de allvarligaste aspekterna, som jag interedogjorde för i debatten om det sammansatta ut-skottets betänkande, vill jag kommentera helt kort nu.Vi menar att det är bekymmersamt att såväl avtal somstrukturer och kapaciteter så starkt har blandats mel-lan Nato och EU på den militära sidan. För en lekmanär det omöjligt att avgöra vem som opererar var ochhur och var gränsen går mellan de olika organi-sationernas befogenheter. Därför är talet om att EUinte är en försvarsallians, att aktiviteterna i ESDP är"av rent mellanstatlig karaktär" eller att "det vilar ivarje medlemslands hand att fritt förfoga över detta".Det är både illusoriskt och vilseledande, anser jag.Genom att vara EU-medlem finns ingen re-ell politiskt möjlighet att blockera militära operatio-ner som sker i den svåröverskådliga överlappningsom Nato-, PFP-, EU/KUSP-, PARP- eller ECAP-verksamheterna utgör. Tycker åskådarna att det här ärkrångligt, kan jag erkänna att även många riksdagsle-damöter tycker det.Vi noterar att vår bedömning skiljer sig från ut-skottsmajoritetens vad beträffar balansen mellan dencivila och de militära kapaciteterna i EU. Vi efterlyseren utveckling personellt och ekonomiskt för de civilaoch konfliktförebyggande kapaciteterna som ska varajämförbart stora med vad som har mobiliseratsför ESDP:s militära förmåga, på det sätt som angavs iPetersbergsuppgifterna.Utskottets tolkning av orden att insatser "skall skei enlighet med principerna för FN:s stadga" är mycketsträngare än vad som har gjorts av de flestasvenska bedömare. Om det, som utskottstexten häv-dar, innebär att beslut först måste fattas i innan EU går ut i strid, är det märkligt attförfattarna av konventets GUSP- och ESDP-texterundvikit att vara precis så explicita på den punkten.Vi är således mycket mer bekymrade än vad utskottetär över att möjligheterna att tolka är såvida.Miljöpartiet delar inte heller utskottets mening attfredsbevarande insatser från EU ska kunna ske medbara ett anrop från en inblandad part. Allt våldsan-vändande måste vara sanktionerat av FN, och dess-utom vara begärt av en inblandad part.Vi betvivlar vidare att det med en sådan höggra-dig samordning av försvars- och säkerhetspolitikensom nu sker kan bli möjligt för att kanskeensamt "kunna bejaka krishanteringsinsatser somvilar på folkrättslig grund". Det här var ett citat frånutskottsbetänkandet. Det kan, oavsett formerna försjälva beslutsfattandet, politiskt leda till helt ohållbarasituationer. Över huvud taget saknar vi en regelrättfolkrättsdiskussion i samband med konventet, somborde ligga till grund för målsättning och inriktningav en eventuell gemensam försvars- och säkerhetspo-litik/utrikespolitik.Runt resonemangen om neutralitet, alliansfrihetoch roll i ett samarbete som det EU nu ut-vecklats till måste återigen framhållaföljande: Med en solidaritetsklausul inskriven i för-dragstexten, såsom konventet står i begrepp att före-slå, blir det mycket svårt för någon att hävda att denutveckling som skett enbart syftar till attordna lite minröjning eller skicka några poliser tillkonflikthärdar.Sverige blir moraliskt, ekonomiskt och diploma-tiskt bundet till en union som har en stark egen militärslagkraft, som har långtgående och omfattande sam-arbete och samövning med en renodlad militäralliansoch som vidare har ett vapensamarbete, krigsmateri-elforskning och handelsavtal på vapenområdet medvärldens största militära supermakt och med femandra starka militärmakter inom EU.Våra slutsatser i detta det viktigaste avsnittet ärenkla:· säkerhetsbegreppet till att omfatta reellamen även icke-militära hot.· Avveckla EU dess militära egenkapaciteter ochskilj ut Nato för gott.· Decentralisera utrikespolitiken och åternationali-sera försvarspolitiken.· Underställ allt internationellt fredsarbete av allagrader och all våldsanvändning FN:s initiativ ochledning.· Inse att den nu aktuella gemensamma utrikespoli-tiken till den allra största delen handlar om militärkapacitet, inte om fredsaktiviteter och· att den militära utvecklingen - försvarsunionen -är helt parallell med valutaunionens utvecklingoch Schengens allt starkare gränser, murar ochutanförskapande avvisningspolitik.EU är så nära en federal stat med ett gemen-samt försvar, gemensam valuta och gemensam gränssom ett före detta mellanstatligt freds- och handels-samarbete någonsin kan komma.Emellertid, herr talman, handlar regeringens skri-velse och det här utskottsbetänkandet om mer änEU:s växande militära slagsida. Låt mig beröra någrasaker.Miljömässigt utvecklas inte EU på det sätt som vioch många med oss hade önskat. Vi hade kunnatutnyttja de starka strukturer som unionen har till att takrafttag i fråga om till exempel det stora hot mot helamänskligheten som klimatförändringarna utgör. Iljuset av det menar vi att transportpolitiken är ettstrategiskt område. EU har aktivtunderstött alla former av infrastruktur, men framförallt vägbyggande, utan rimlig hänsyn till miljö-, na-tur- och kulturvärden. Detta i kombination med blandannat den inre marknaden samt missvisande prisrela-tioner har bidragit till ökande problem med"trafikinfarkt" i . Vidtas inga motåtgärder kanproblemen väntas förvärras den närmaste framtiden,inte minst till följd av EU:s förestående utvidgning.Det får negativa konsekvenser, inte enbart ur ettlokalt perspektiv utan även ur ett regionalt och inter-nationellt perspektiv. Trafikutvecklingen försvårar tillexempel för EU att leva upp till sina åtaganden enligtKyotoprotokollet om klimatförändringar. Alltför oftatas tekniska förbättringar ut i form av högre prestandai stället för effektivare bränsleanvändning.Betänkandet berör även EU:s ambitioner att fort-sätta utvidgningsprocessen. Och nota bene nu: Vivälkomnar varmt den delen av EU:s utveckling justav den enkla anledningen att bara så, genom en ut-vidgning, kan EU rättfärdigas som mer än enbart enelitistisk klubb och bara så, genom utvidgningen, kandet finnas ett visst hopp om en fortsatt mellanstatligoch platt karaktär.Men utvidgningen får inte ske till vilket pris somhelst. Det är viktigt att se vilka inre förhållandenkandidatländerna har och i vilken global ställning deverkar. Min tvekan, herr talman, gäller just nu Turki-ets krattade väg in i unionen. Den tidtabell som fast-lagts verkar bortse dels från att till övervä-gande delen är ett land som styrs av en militärt domi-nerad kommitté, vilken av allt att döma håller dendemokratiskt valda regeringen i sina trådar, dels attde mänskliga rättigheterna långt ifrån är tillgodosed-da. Vidare är Natokopplingen i omvärldsre-lationer besvärande. Att inte inse vilken oerhörd be-tydelse får som både EU-medlem och strate-giskt placerad Natomedlem i en het region av världenär naivt. Därför yrkar jag bifall till reservation 1.Vi menar också att en regelrad men klokt arrange-rad arbetskraftsinvandring är ett måste för framtiden.Därför bör inkommande EU-medborgare genast få enmöjlighet att verka på hela den europeiska arbets-marknaden. Vi kommer därför att ansluta oss till denfyrpartimotion, nr 3, som finns om fri rörlighet.En viktig markering som både den svenska rege-ringen och EU borde ha gjort för längesedan är attbojkotta israeliska varor som producerats på ockupe-rad mark. Det är inte en teknisk fråga och ska intebehandlas som en teknisk fråga. Det handlar om attslutligen sätta kraft bakom rader av verkningslösaFN-resolutioner och att visa att omvärldens tålamodmed det oanständiga våldsutövandet mot ett ockupe-rat folk utan armé är slut. Det här uttrycks i reserva-tion 14.Försiktighetsprincipen inom EU och WTO är ock-så utmärkt politik, så vi kommer även att stödja re-servation 20.Miljöpartiets starka kritik av utvecklingen av deneuropeiska unionen ligger fast. I en globaliserad världfinns det ett enormt behov av multilateralt, mellan-statligt samarbete med freds- och miljöskyddandeinriktning. Men det EU som vi ser utvecklas framförvåra ögon bakåt i tiden och framåt efter konventetfjärmar sig från det idealet med sjumilakliv.Frågan är bara när folkflertalet inser detta.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåvoteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeKUU2 EU:s yttre förbindelser i ett framtida kon-stitutionellt fördragPunkt 1 (EU:s yttre förbindelser i ett framtida kon-stitutionellt fördrag)Utskottets förslag till beslut med godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m)3. motiveringen i res. 2 (fp)4. motiveringen i res. 3 (v)5. motiveringen i res. 4 (c)6. motiveringen i res. 5 (mp)Förberedande votering 1:14 för res. 414 för res. 5278 avstod43 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () och UllaLöfgren (m) att fungera som kontrollanter vid lott-ningen samt () att förrätta lott-ningen.Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammarenhade således antagit res. 4.Förberedande votering 2:26 för res. 314 för res. 4265 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:43 för res. 224 för res. 3238 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:51 för res. 142 för res. 2213 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:159 för utskottet49 för res. 198 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag till beslut medgodkännande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 27 kdFör res. 1: 49 mAvstod: 42 fp, 1 kd, 24 v, 17 c, 14 mpFrånvarande: 12 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 6 v, 5 c, 3 mpKUU3 EU:s rättsliga frågor i ett framtida konsti-tutionellt fördragPunkt 1 (Europol och Eurojust)Propositioner ställdes först beträffande utskottetsförslag till beslut och därefter i fråga om motivering-en.Förslag till beslut:1. utskottet2. 1 (m)Votering:219 för utskottet49 för res. 139 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 42 fp, 28 kd, 3 v, 14 cFör res. 1: 49 mAvstod: 22 v, 3 c, 14 mpFrånvarande: 12 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mpTasso Stafilidis (v) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Motiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 (v)3. motiveringen i res. 3 (mp)Förberedande votering:25 för res. 214 för res. 3268 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:216 för utskottet25 för res. 266 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 41 fp, 28 kd, 15 cFör res. 2: 25 vAvstod: 49 m, 1 fp, 2 c, 14 mpFrånvarande: 12 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp9 § (forts. från 7 §) Verksamheten inom Euro-peiska unionen (forts. UU10)Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var några mycketbekymmersamma saker som företrädarehär sade. Först sade hon att hon gärna ville se enåternationalisering av försvarspolitiken i . Ärdet någonting vi har lärt oss sedan Westfaliska freden1648 är det att ju mindre åternationalisering av för-svarsmakter vi har, desto mindre risk för konflikteroch strider har vi. Jag tycker att det perspektivet låterfasansfullt att vi skulle ha 30 arméer och 30 flygva-pen, som det skulle bli i den vision som Miljöpartiethar för . Förskräckande!Sedan undrar jag om det här med FN-mandat förflygförbudszonerna. Jag återkommer till det. Hade detvarit bättre att de här flygförbudszonerna inte hadeupprättats i norra ?Jag ska repetera de frågor som jag ställde i mittanförande. Vill , i enlighet med PerGahrtons åsikt, dölja sin verkliga åsikt eller sitt pro-grammatiska arbete, att man ska arbeta fortlöpandeoch aktivt för att hitta nya och bättre former för detframtida mellanstatliga samarbetet som ett alternativtill EU och gå ur EU? Varför ska partiet i så fall döljasin inställning?Som ett resultat av detta, om det är så att ni stårkvar vid er tidigare ståndpunkt: Tänker ni aktiveraartikel 59 när den nu blir fördragsfäst och argumente-ra för att ska gå ur, med stöd av artikel 59?Anser partiet att man som ett första steg bör lämnatillväxt- och stabilitetspakten?Anf. 141 () re-plik:Herr talman! Det är mycket på en gång att försökahinna svara på i vettig tid.Åternationalisering av försvarspolitiken: Själv-fallet är det grundläggande perspektivet att ju mindrevapen, ju bättre. Det vi ser är ett enormt vapen-samarbete, en enormt stor vapenexport. Den gynnasju av att det är många stora starka ekonomiskt kraft-fulla intressenter som är med och kan köpa, utvecklaoch forska om vapen.Det är det här som är problemet i världen: Ju flervapen, ju större risk för krig.Det finns många små länder som inte har ett för-svar. har till exempel några symboliska solda-ter. Man kan mycket väl tänka sig att länder avstårfrån att ha ett försvar.Sverige håller på att anpassa sitt försvar efter enmycket mer realistisk hotbild - om vi bara ageradesjälva. har vi också möjligheten, genom det härEU-samarbetet, att få stora försvarskapaciteter till-sammans med andra. Jag och vi tror helt enkelt inteatt det är en bra utveckling. Det ska vara färre vapenoch inte större arméer.Flygförbudszonerna är en favorit i repris - det tasupp för åttonde gången ungefär. Det handlar natur-ligtvis om FN:s våldsmonopol. Precis som vi i Sveri-ge har ett våldsmonopol för polisen, precis som viinte sätter vapen i händerna på alla och envar somönskar ha en puffra, måste vi ha ett våldsmonopol därFN håller i detta och står för det. Ingen annan världs-ordning är rimlig.Flygförbudszonerna fyllde en funktion. Det fyllerockså en funktion när folk fäller en björn i självför-svar. Men det är ändå inte rimligt att man ska ha detsom huvudregel.Sedan var det detta med att vi döljer våra verkligaåsikter i . Man kan ha en politik, och mankan välja att driva den i olika skeden. Just nu finnsdet ingen majoritet för detta. Folkviljan avspeglar inteett utträde ur EU. Det är icke desto mindre vår politik.Just nu är EMU-frågan det som politiskt är aktuellt.Där fokuserar vi. Välkommen att titta i våra protokolloch se vad som är dolt och inte!Anf. 142 () replik:Herr talman! Om och andra nej-partier skulle vinna i höstens folkomröstning är detviktigt att veta hur ni kommer att exploatera dennaframgång. Det är därför som frågan om er vilja att gåur EU är så viktig. Det duger inte att säga att ni justnu fokuserar på euron. Därför återkommer jag till minfråga. Ni säger själva att ni arbetar fortlöpande ochaktivt med dessa utträdesfrågor. Då är min enklafråga: Hur då? Tänker ni aktivera den här artikeln,som kommer på pränt? Anser ni att tillväxt- ochstabilitetspakten, som en första åtgärd, ska avskaffas?Finns det svar på dessa enkla frågor?Anf. 143 () re-plik:Herr talman! Tillväxt- och stabilitetspakten fyllertills vidare en funktion. Att det nu finns en utträ-desparagraf tar vi faktiskt delvis åt oss äran av. Detvar en helt orimlig situation att den inte fanns därförut. Självklart ska varje bra klubb ha en sådan para-graf. Vi har inga aktuella planer på att aktivera den.Vi kommer självfallet att ta en seriös diskussion uti-från utfallet av folkomröstningen. Vi kommer attrespektera det utfallet, och vi kommer att rätta ochanpassa vår politik efter det. Blir det ett nej kommerfrågan om ett fortsatt ograverat medlemskap att bliintressant för många fler än för Miljöpartiet.Anf. 144 () re-plik:Herr talman! uppehöll sigmycket i sitt anförande kring den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken. Utifrån det har jag enfråga: Hur definierar du begreppet "försvarsmakt"?Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Nja, nu blev jag lite tagen. Det finnssäkert någonting underförstått. Jag vet inte vad du ärute efter. I betyder försvarsmakten totalför-svaret med alla dess kapaciteter. Jag är rädd att jaginte kan besvara din fråga på ett vettigt sätt om duinte preciserar den.Anf. 146 () re-plik:Herr talman! Försvarsmakt för mig är att ha ettförsvar mot angrepp utifrån, ungefär som det svenskatotalförsvaret, som du mycket riktigt är inne på. Mennär du pratar om försvarsmakt i EU-perspektivet låterdet mer som den allra mest negativa tolkningen avbegreppet "försvarsmakt", nämligen att det handlarom ett angreppsförsvar. Och det är ju inte det som dethandlar om i EU-samarbetet.Vi kan ta försvarsdelen, att försvara mot angrepputifrån. Det finns ju inte någon solidaritetsklausulliknande § 5 i Natostadgan inom EU:s krishanterings-arbete och utrikes- och försvarssamarbete.Man kan ta den här allra mest negativa uttolk-ningen, att det skulle handla om att angripa ett annatland. Jag har i alla fall aldrig hört att någon sådanambition har uttalats inom EU. Känner du, LottaNilsson , till någonting annat? Det tyckerjag i så fall är ganska väsentligt att få reda på.Sedan kan man ta de konkreta exemplen på EU:skrishanteringsarbete som just nu pågår. Är LottaNilsson emot det som EU nu utför - jagtänker framför allt på polismissionen i och militärinsatsen i före detta jugosla-viska republiken ?Min uppfattning är att ni i använderdet här försvarsmaktsargumentet därför att ni sitterfast i ett EU-motstånd. När argumenten om att EUskulle vara en rikemansklubb inte längre fungerar närEU utvidgas sitter ni krampaktigt och håller i den härskräckbilden av EU som en förbundsstat med engemensam armé.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! Jag börjar bakifrån. Vad är hönan,och vad är ägget? Vårt EU-motstånd handlar framförallt och från början om en insikt. Man är inte så naivatt man tror att allt som EU gör är bra. Det är en in-sikt om att en räls är utlagd med bland annat militari-seringsprogram och en gemensam valuta, allt det somkännetecknar en stat. Vi hittar inte på de här argu-menten i efterhand för att upprätthålla ett EU-motstånd som bara är taget i luften.Just nu har fått ett uppdrag att tittaefter vilka strategiska hot som unionen är utsatt för.Det är mycket graverande. Först bestämmer man sigför att man ska ha en militär kapacitet. Sedan kommerman på att man nog måste kolla om det finns någrahot, och så säger man till någon: Kan du springa i vägoch kolla om det finns några sådana?Det här är väldigt graverande anser jag. Det tyderockså på att man vill ha kapaciteten och att man se-dan kommer på att den ska användas till någonting idet yttre.Jag menar att det finns fog för att ha en världsord-ning så att man kan ingripa på problematiska ställen.Detta måste ske med FN-mandat. Detta måste skemed FN-mandat. Detta måste ske med FN-mandat. Såser vår politik ut. Det är helt klart. Vi stöder därförinte insatser i Makedonien.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § (forts.) Verksamheten inom Europeiskaunionen (forts. UU10)Anf. 148 ():Fru talman, riksdagskamrater och riksmötesdelta-gare! Jag är synskadad, och jag läser upp mitt manu-skript från punktskrift. Det finns en diskussion somalltid har funnits när det gäller punktskrift, och det ärkonstitutivt för hela kulturen kring punktskrift. Mandiskuterar om man ska använda ett förkortat systemeller om det ska vara fullskrift.Det här är en illustration av det ämnesområde ochdet betänkande vi diskuterar, inte för hur det ser ut försynskadade men just problemet med förkortningareller icke förkortningar. Betänkandet är proppfulltmed förkortningar, och här finns inga motiv att detskulle vara bättre från trycksynpunkt eller så. I ställetslänger vi oss alla med många relativt obskyra för-kortningar, åtminstone om man tänker att valmanskå-ren ska begripa vad vi säger. Det är Phare och MULoch alla möjliga förkortningar. funderar jagom inte samma diskussion vore bra även i ett meramainstream-perspektiv. Hur många förkortningar skavi egentligen ha? De underlättar definitivt inte förstå-elsen för de saker vi diskuterar.Jag är socialdemokrat. Det är viktigt i de härsammanhangen med tanke på de ambitioner vi har försvensk del och på internationell nivå. För mig somsocialdemokrat finns det vissa ledord som är viktiga ipolitiken. Det är det som vi traditionellt sett har kallatför den svenska modellen. Det är viktigt med det somvi har formulerat och som vi nu kallar den generellavälfärdspolitiken. Det är viktigt med en hög syssel-sättningsnivå. Det är viktigt med ett demokratisktfungerande samhälle. Det är viktigt med ett dyna-miskt väl fungerande näringsliv. Det är viktigt medvälfärdsinstitutioner som är styrda på demokratiskbasis och inte av andra skäl. För mig är det viktigtmed fackliga rättigheter. För mig är det viktigt medjämställdhetsfrågor och jämställdhetsperspektiv. Förmig är det viktigt med sociala rättigheter.Dessa grundvärderingar är viktiga att fundera övernär man arbetar inte bara på svensk bog utan ävenutomlands i EU-sammanhang. Det är därför jag tarupp dem med anledning av UU10.Det finns generella förhoppningar som är viktigaatt titta på när man ställer sig frågan om värdet avEU-arbetet. Vi har alla en förhoppning om att världenska förbättras på olika sätt. Det går också att se att detfinns större förutsättningar för att världen ska blibättre än den har varit tidigare. Det finns en störregrad av välfärd, större grad av välstånd, en större gradav frihet i stora delar av världen, än det någonsin harfunnits tidigare.Ofta diskuterar man i en ganska pessimistisk an-da, men jag tycker egentligen att det är obefogat.Saker och ting går framåt. Detfinns förutsättningar för att minska klyftorna mellanrika och fattiga.Vi talar om någonting som kallas förhållbar utveckling. Det är hållbar utveckling på detsättet att vi inte ska förstöra för framtida generationer,men det är också hållbar utveckling ur social syn-punkt. Människor ska ha en reell chans, alla ska fin-nas med på båten, vi ska alla arbeta tillsammans. Detkonceptet är viktigt i det internationella arbetet. Detär viktigt att vi som svenskar fortsätter att arbetaaktivt för ett enat , som vi har gjortsedan vi kom med som EU-medlemmar.Det är viktigt att EU utvecklas på olika sätt. NärEU utvecklas är det inte bara bra för alla möjligaandra, utan det är faktiskt också bra för oss svenskaroch för oss svenska politiker.Det som händer nu är att vi får ett större EU därtio länder till ska komma med. Det är perfekt. Detbetyder att vi får ett som istort sett är enat. Det fattas en del länder än så länge,men EU kommer att omfatta större delen av Europa.Det betyder faktiskt att vi gör slutpå och konsekvenserna av andravärldskriget. Det betyder att vi integrerar en större delav i den positiva utveckling som finns. Detbetyder att det skapas en mycket större inre marknad.Det får förhoppningsvis som konsekvens att vi ser enstörre ekonomisk tillväxt.Det är viktigt i det här arbetet att vi kommer attskapa en gräns, men den gränsen kommer inte attvara en yttre gräns mot kommersiella mänskliga ochkulturella kontakter, utan möjligen kommer den attfungera som en gräns mot internationell smuggling,brottslighet och andra sådana problem. Vi har somambition att integrera och skapa ett större ekonomisktområde som också kommer att omfatta , såsmåningom , och . Därfinns i och för sig problem. Men det här kommerockså att innefatta , som finnsknutet till oss utifrån Barcelonaprocessen.Fru talman! Jag har blivit medveten om att tidengår.