prot · GQ09107 · 2003-05-20 00:00:00 — Då fick man höra: Kominte här och tro att du kan någonting, du som kommerfrån . Den kulturen lever faktiskt kvarinom polisverksamheten i alldeles för hög grad.Jag ser ett problem med att det kan bli en kollisionmellan de nya, sugna välutbildade människorna ochde äldre som har en stor erfarenhet som måste tas tillvara. Min fråga till justitieministern blir då helt na-turligt: Varför kommer det inte något konkret förslagom vidareutbildningen, när den ska ske, hur den skaske och för vilka den ska anordnas? Det är ett mycketeftersatt område. Den reguljära vidareutbildning upp-hörde redan 1986.Alla inom polisen gör ett bra jobb, men alla måstejobba lite mer och bättre för att vi ska få ett bra re-sultat.Anf. 63 ():Herr talman! Justitieministern talade om budgetenoch tillförda medel. Att medlen inte är tillräckliga fårman höra var man än kommer ut i landet och träffarpoliser. Oavsett om det är i de större städerna eller pålandsbygden är budskapet detsamma, åtminstone detbudskap som jag nås av. Men det är möjligt att justi-tieministern inte håller med mig och att han inte fårsamma signaler.Antalet poliser har ökat med 500 under två och etthalvt år. I valrörelsen var det många som sade attbehovet av antalet poliser i uppgår till ca20 000. Det innebär att vi skulle nå det målet 2020.Men det är inte hela sanningen eftersom pensionsav-gångarna kommer att öka kraftigt om bara några år.Men oavsett pengar och antalet poliser måste led-ningen för denna för samhället oerhört viktiga funk-tion fungera. Man måste vara ödmjuk och lyhörd ochframför allt ha förtroende för sin organisation och sinpersonal.Vi i ska givetvis inte blanda oss i någralöneförhandlingar. Men jag kan inte låta bli att kännaoro när viktiga grupper inom hotaratt säga upp sig i protest mot ledningen. Delar intejustitieministern åtminstone lite grann min oro i den-na fråga? Och delar inte justitieministern min oroöver svårigheten att styra en så stor organisation sompolisen utgör om förtroende för ledningen saknas?Anf. 64 Justitieminister ():Herr talman! föreslog att vi skulleskicka en skrivelse till . Som jag sade inled-ningsvis pågår det ett arbete för att förbättra denkontakten. Som jag också sade inledningsvis är detregeringen som har det yttersta ansvaret, men jagvälkomnar den konstruktiva dialog som erbjuds häroch i många andra sammanhang. Jag tycker också attdet är viktigt att lyfta fram de frågor där vi har engemensam syn, och det tror jag är betydligt flera änvad man kan få intrycket av när vi har sådana härdebatter.När det gäller polisens arbetsmetoder, telefonav-lyssning, provokation, positionsbestämning, kontrol-lerad leverans och täckidentitet ska det lämnas ettförslag om dessa , så det arbetetpågår och utgör en del av BRU, som jag nämndeinledningsvis.Sedan vill jag kommentera detta med ålders-strukturen. Jag håller med om att den inte är denbästa. Men det är inte så mycket vi kan göra åt det nu.Man skulle kanske ha gjort på ett annorlunda sätt för20-30 år sedan, men befinner vi oss i den härsituationen, och vi får göra det bästa av den, vilket äratt se till att det utbildas väldigt många poliser så attantalet ökar, trots de stora pensionsavgång-arna.Beträffande vidareutbildningen och hur den kon-kret ska utformas tycker jag att det är polisen självsom är bäst lämpad att bestämma det.Anf. 65 ():Herr talman! var inne på vem som hadeansvaret. Det är klart att det är regeringen. Jag vaknarvarje morgon och tycker att regeringen ska avgå - detär det första jag tänker på - så att vi får någon ord-ning i det här landet. Det gäller också rättsfrågorna.Men jag vet att enskilda ministrar i den svenska rege-ringen - till exempel - har ganskagoda intentioner, men det är väldigt svårt för en sådanminister att verka när det inte finns någon kreativregeringsmiljö att verka i. Det är därför som jag villatt ska göra det bästa av den besvärligasituationen.Regeringen utser rikspolischef, och vad dessakriterier grundar sig på, det kan man undra. Menregeringen utser också länspolismästare. Det är frågaom ganska viktiga chefer, fundamentala chefer sommed sitt ledarskap kan påverka en hel polismyndigheti negativ riktning, men också i positiv riktning. Såda-na exempel finns ju.Det finns duktiga polischefer som har trätt framoch visat ett modernt ledarskap. De kanske inte fram-för allt inriktar sig på att kunna förvaltningslageneller arbetsrättslagstiftningen utan och innan - detfinns duktiga jurister som kan det - men som har ennaturlig förmåga att utöva ledarskap.Jag tycker att regeringen kunde redovisa vad manhar för kriterier när man utser rikspolischef och läns-polismästare - de viktigaste ledarna inom den svens-ka polisen. Det är de som ska göra jobbet tillsammansmed de duktiga mannarna. Min önskan är att rege-ringen återkommer om detta i en skrivelse eller åt-minstone i ett regleringsbrev så vi ser vad man har förkriterier.Trots tillsatta utred-ning om de eventuella strukturella problemen har vien situation då begreppet nationell polis har börjat attsätta sig. En hel del är jättebra, till exempel det kri-minaltekniska och det personaladministrativa samar-betet. Men när det gäller den operativa ledningen, vadhänder med kommunikationscentralen och lednings-centralerna? Det är viktigt att få veta det. Här vill viha någonting att säga till om. Jag tror inte att ThomasBodström alltid får höra sanningen när han träffar allapolischefer.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:335 om småtingsrätters framtidAnf. 66 Justitieminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att tings-rätt ska få finnas kvar och vilka åtgärder jag avser attvidta vid en nedläggning av för attge den enskilde medborgaren ett rimligt avstånd tillsin tingsrätt.En omfattande reformering av domstolsväsendetpågår . Det övergripande syftet medreformarbetet är att säkerställa att mål och ärendenska avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhetoch effektivitet. Förutsättningarna för allmänheten attfå mål och ärenden prövade ska, med utgångspunkt irättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela lan-det. Domstolarna ska ha en funktionell geografiskspridning i förhållande till allmänheten, myndigheter-na och näringslivet.Målsättningen för arbetet med att förändra denyttre tingsrättsorganisationen är att med bibehållentillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt bered-ningsorganisation, säkerställa möjligheterna att re-krytera personal, skapa förutsättningar för återkom-mande kompetensutveckling, öka möjligheterna tillspecialisering samt att förbättra den geografiska sam-ordningen med rättsväsendets övriga myndigheter.För att förena dessa mål krävs olika lösningar förolika delar av landet. har sammanlagt 39tingsrätter berörts av förändringarna i den yttre orga-nisationen. Antalet tingsrätter uppgår nu till 72 styck-en.Riksrevisionsverket fick i upp-drag av regeringen att granska genomförda föränd-ringar av tingsrättsorganisationen. En särskild utreda-re fick därefter i uppdrag att - mot bakgrund av granskning - bland annat utvärderahur de genomförda förändringarna av tingsrättsorga-nisationen förhåller sig till de av regeringen uppställ-da målen för reformeringen av tingsrättsorganisatio-nen. Utredningen om utvärdering av vissa föränd-ringar i tingsrättsorganisationen överlämnade sittbetänkande den 31 januari 2003.Regeringen har att bedöma om målen med re-formeringen av tingsrättsorganisationen uppnås ge-nom sammanläggningarna och om reformeringen avden yttre tingsrättsorganisationen bör gå vidare. Re-geringen ska även ta ställning till ett förslag om tings-rättsorganisationen i som har lämnatsav generaldirektör ett antal förslag från som berörövriga landet, däribland och övrigatingsrätter i . Dessa ställningstagandenkommer att presenteras i en skrivelse till islutet av maj. Jag vill därför inte nu föregripa inne-hållet i skrivelsen.Avslutningsvis vill jag dock påtala att både och Utredningen om utvärdering avvissa förändringar i tingsrättsorganisationen har be-dömt att regeringens mål om bibehållen tillgängligheti allt väsentligt har kunnat uppnås vid förändringarnaav den yttre tingsrättsorganisationen.Anf. 67 ():Herr talman! Tack, , för svaret.Jag tror att justitieministern är väl medveten om bådeKristdemokraternas och mitt mångåriga engagemangnär det gäller bevarandet av de mindre tingsrätterna.Jag måste väl respektera att det i svaret hänvisastill att regeringen ska klarlägga sitt ställningstagande ien skrivelse . Det som jag då skullevilja understryka i den här debatten är vikten av attdet beslut som regeringen fattar verkligen är väl för-ankrat, genomtänkt och byggt på verklighetens be-hov.Justitieministern skriver i svaret att det övergri-pande syftet med reformarbetet är att säkerställa attmål och ärenden ska avgöras med högt ställda krav pårättssäkerhet och effektivitet. Det finns inte någontingi någon utredning som pekar på att de mindre tings-rätterna skulle ha en lägre kvalitet eller en störrebalans. Tvärtom är det till och med så att egen statistik visar att mindre tingsrätterhar kortare omloppstider och även lägre kostnader.Det är en villfarelse att den marginella ökningen avantalet domare vid en sammanslagning medför uppnår en högre grad av specialisering.Som argument nummer två skriver ministern isvaret att det handlar om att förbättra den geografiskasamordningen med rättsväsendets andra myndigheter.Ja, det vet ju alla att det har blåst en centralistisk vindgenom svenskt rättsväsende med modell central ad-ministration och lokal verksamhet. Denna ideologihar i omgångar drabbat såväl kronofogdemyndighe-terna som åklagarna och polisen. Min fråga till mi-nistern blir då: Är detta i överensstämmelse med ettlivaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsväsen-de?Vidare skriver ministern i svaret att regeringen nuska bedöma om målen med reformeringen har upp-nåtts. För detta ska man titta på den senaste en-mansutredningen, som enligt svar kommitfram till bedömningen att bibehållen tillgänglighet iallt väsentligt har kunnat uppnås vid förändringarnaav den yttre tingsrättsorganisationen. Då blir jagverkligen orolig för vad det ska stå i skrivelsen i maj.Jag satt själv med i den referensgrupp som tillsat-tes till utredningen, men jag hoppade av just av denanledningen att jag inte kunde se att det var ett seriöstutredningsarbete. I en för rättsväsendets framtid såviktig fråga förväntades en särskild utredare på baraett par månader, inklusive juluppehåll, redogöra förvilka konsekvenser sammanslagningar under två årstid fått för domstolarna, dess personal och alla berör-da invånare. Den politiska referensgruppen hadedessutom ingenting att säga till om. Det man tittadepå var sammanslagningarna och ,ingenting om konsekvenserna . Att dåanvända det här som ett underlag, som grund för attlegitimera framtida beslut som ska fattas om kom-mande sammanslagningar är för mig fullständigthårresande. Jag hävdar fortfarande att hela det härupplägget är omöjligt. Det ger inte rätt bild av dekonsekvenser som blir av det som jag kallar deforme-ring av domstolsorganisationen, som den sker i dag.Thomas , är det detta som ska ligga tillgrund för regeringens kommande skrivelse, där mankommer att meddela att tingsrätterna i ,och eventuellt läggs ned, då är minfråga: Hur ska regeringen kunna leva upp till sinaegna målskrivningar om att ett rimligt avstånd skafinnas till en domstol för alla samhällsmedborgare?Vad är ett rimligt avstånd? Är det enkel resa?Anf. 68 ():Herr talman! Jag var imponerad av statsrådetssnabbläsning av svaret. Men jag förstår att statsrådetär väl tränad, för det var nästan ordagrannt det svarsom jag fick på min fråga som jag ställde må-nad. Jag vet inte hur statsrådet har lästupp det här svaret.Jag instämmer i analys av desmå tingsrätterna. Vi har samma uppfattning i detfallet.I svaret på interpellationen uttalar statsrådet att detär ett övergripande syfte med reformarbetet att säker-ställa att ärenden ska avgöras med högt ställda kravpå rättssäkerhet och effektivitet. Jag har inte kommittill någon annan slutsats än att upp-fyller dessa villkor. Har statsrådet någon annan upp-fattning?Vidare anser statsrådet i sitt svar att domstolarnaska ha en funktionell och geografisk spridning i för-hållande till allmänhet, myndighet och näringsliv.Och dagens organisation i uppfyllerdessa villkor. och tingsrätterbetjänar två likvärdiga områden.Men något som inte framkommer i svaret är omde förslag till omorganisationer som eventuellt kanbli är betingade av besparingskrav. Det står ingentingom det i interpellationssvaret. Jag skulle därför viljaatt statsrådet gav mig besked om besparingskrav ärorsaken till den pågående reformeringen. Jag kanförstå att en organisation måste vara kostnadseffektiv,självklart, men det får inte gå ut över den funktionellageografiska spridning som statsrådet själv beskriver isin interpellation. Ska besparingar göras finns detandra lösningar än att lägga ned . Tillexempel finns det ett tingsställe i , ochman kanske kunde överlåta en del mål i domsaganBollnäs, och och bara hanteradem i Bollnäs.Den nuvarande organisationen fungerar mycketväl. Det finns två domstolar i , och desamverkar genom en delad rådmanstjänst. Men fram-för allt får inte beslut fattas på osakliga grunder. Detär inte statsrådet som historiskt sett har varit med vidde konstigheter som har skett tidigare.Jag hoppas att statsrådet nu inte bygger sin upp-fattning på de delar som har byggtsitt svar på tidigare. Jag hoppas också att statsrådetdelar min uppfattning att inga beslut ska fattas påosakliga grunder.Anf. 69 ():Herr talman! Jag tänkte utnyttja den här möjlig-heten till debatt med justitieministern, inte direkt tillatt tala om men väl om små tingsrätter ochtvå principiella frågor som åberopats till stöd för ska skapa större tingsrätter.Den ena frågan är stärkt beredningsorganisationoch att man ska ha möjlighet att anställa särskildaberedningsjurister i domstolarna. På den punkten sadeRiksrevisionsverket att en tingsrätt egentligen intebehöver ha en viss minsta storlek för att man skainföra en beredningsorganisation.När det gäller den utredning som vi alla kännertill, egentligen en utvärdering av de gjorda samman-läggningarna, har inte utredarna kunnat peka på någotspeciellt där heller annat än att man har pekat påsvårigheterna att finna kompetent personal för enberedningsorganisation och att det finns en kopplingmed domarbanans framtida utformning. Vi vet ju allaatt det pågår en utredning om domarbanan som vi serfram emot med spänning. Där behöver det säkertgöras en hel del förändringar.Min fråga till justitieministern när det gäller dendelen är: Kan vi inte vara överens om att frågan omstärkt beredningsorganisation egentligen inte kanåberopas till stöd för större domstolsenheter?Den andra frågan, också av principiell karaktär,som jag vill ställa gäller den så kallade flerortsmo-dellen, alltså den modell där en tingsrätt har kansli-orter på två eller i något fall tre ställen. Den har utre-daren varit mycket kritisk mot och bland annat åbero-pat svårigheter att utöva ett effektivt ledarskap närman har personal placerad på mer än ett ställe. Detföreligger risk för dubbelarbete, och i något fall harman också åberopat att det kan vara risk för rättssä-kerheten för enskilda.Min fråga till justitieministern i den delen är:Kommer justitieministern att vilja gå vidare medflerortsmodellen eller kommer den att avföras?Anf. 70 ():Herr talman! Svenskt rättsväsende, inklusive poli-sen som vi talade om tidigare, och tingsrättsorganisa-tionen, genomgår, i alla fall som jag ser det, en oro-väckande centralisering. Just nu är det tings-rätt som riskerar att läggas ned på samma sätt sommånga andra små tingsrätter. Detta sker trots att detinte kan visas att de större tingsrätterna är effektivare,har bättre rättssäkerhet eller på annat sätt är bättre ände mindre tingsrätterna. Det vore bra om justitiemi-nistern på något sätt i den här interpellationsdebattenkunde klargöra på vilket sätt de stora är bättre än desmå. Eller är det bara ett sätt att - tror man åtminsto-ne - spara pengar?Redan i en interpellationsdebatt för se-dan, , svarade justitieministern på eninterpellation från min partikollega, centerpartistenSven . Då svarade justitieministern blandannat: "Självklart bör tingsrätterna finnas på sådanaplatser i landet att de flesta medborgare har ett rimligtavstånd till domstolen." Då måste man komma framtill två frågor. Den första är: Vad är ett rimligt av-stånd? Precis som tidigare sadehar vi inte kunnat få någon definition på vad ett rim-ligt avstånd är. Kan det verkligen vara som ärett rimligt avstånd?Nästan ännu värre blir det när man tänker på dettaatt de flesta medborgare ska ha ett rimligt avstånd.Vilka medborgare är det då som ska ha ett orimligtavstånd till domstolen? Det kunde det vara oerhörtintressant att få ett svar på från justitieministern.Vilka av medborgare ska ha ett orimligtavstånd till domstolen?Anf. 71 Justitieminister ():Herr talman! Det är lite beklagligt att vi nu är sånära men ändå inte kan presentera något konkretförslag här och . Det tycker jag är lite tråkigt medtanke på att det ändå är fyra riksdagsledamöter somsitter här. Men jag kan faktiskt ge beskedet att i detsom nu kommer att presenteras finns ingen föränd-ring vad gäller med. Så mycket kanjag säga, men i övrigt får jag återkomma i den skri-velse som kommer att presenteras.Självklart är det inga osakliga grunder som liggerbakom de beslut som kommer att fattas. Det är själv-klart att det är noggranna överväganden. Det är svårabeslut som vi fattar här. Jag tycker att man faktisktmåste se det större än att det bara handlar om rättsvä-sendet. Det är också regionalpolitiskt.Däremot har jag faktiskt, ju mer jag har arbetatmed de här frågorna, tyckt att man inte behöver ta såstor hänsyn när det gäller den enskilda och domsto-len. Det är klart att man ska ta hänsyn till det. Mennär man får höra att i genomsnitt besöker en männi-ska domstolen en gång i sitt liv tycker jag inte att justavståndet för den enskilda är av allra största betydel-se. Men det finns många andra skäl som ligger tillgrund för beslut om var tingsrätterna ska ligga i Sve-rige.Det är inga besparingar. Jag tror inte att det ärnågra stora ekonomiska vinningar. Lite är det natur-ligtvis, men det är inte det viktigaste. Det viktigasteär att få en effektiv och bra tingsrättsorganisation. Dåkommer man in på frågan om stärkt beredskapsorga-nisation. Det är klart att ju större den är desto merökar organisationen. är det inte bra med för storadomstolar heller, vill jag säga. Då blir det också inef-fektivt. Det har vi kunnat se i tingsrätt.Sedan vill jag slutligen svara på en konkret frågaom flerortsmodell. Där kommer man också in påregionala skäl och arbetsmarknadsskäl. Det handlarinte bara om rättsväsendet här. Det är ändå en modellsom har andra aspekter än dem som man direkt kanhärröra till rättsväsendet.Anf. 72 ():Herr talman! sade här tidigare atthan vaknar och önskar att regeringenska avgå. Jag kan nästan säga att jag vaknar varjemorgon och är orolig över de mindre tingsrätternaoch önskar att ska avgå, i alla fall inuvarande form.Jag är tacksam för det besked som ThomasBodström ger när det gäller . Det ärfaktiskt så att jag under de här fem åren har rest runtväldigt mycket i landet och besökt tingsrätterna. Närjag besökte insåg jag det omöjliga i att ta bortbåde och och ha och Hudiks-vall som de närmaste orterna. Det gick liksom inteihop.Jag tycker att argumentet att en människa i ge-nomsnitt besöker en domstol en gång i livet är litedåligt. Det är ju faktiskt en mängd människor som ärinvolverade i domstolsverksamheten. Vi har nämn-demän, vittnesstöd, brottsoffer, den tilltalade. Vi harmedierna som bevakar och också förankrar det somsker inom rättsväsendet på det lokala planet, i delokala tidningarna. Det är så mycket som berörs.Därför menar jag att när man genomför förändringarmåste de vara väl förankrade. Det måste finnas väl-digt bra skäl till att man gör dem.Eftersom det här arbetet inte riktigt är färdigt skajag personligen överlämna min motion från i höstasom domstolsorganisationen. Jag hoppas att ni tittar påde tankar som vi föreslår. Det gäller vikten av att setill helheten.Jag vill också haka fast lite grann vid det här medberedningsverksamheten. Det finns inga som helstargument för det som sägs. Det slås också tydligt fasti den senaste utredningen. Jag tittade lite grann förrahösten på avstånden i hela landet. Om det i Jämtlandskulle finnas bara en tingsrätt på 130 000 invånarehar de som bor vid fjällgränsen faktiskt enkelresa för att åka till domstolen. Vi vet vad som händernär nämndemän kommer och det blir inställda för-handlingar. Man ska resa tillbaka. Vi vet också vilkakostnader det så blir. Det handlar alltså inte om kost-nader. Det handlar inte om effektivitet och inte om atthöja kvaliteten. Jag har pratat med många lagmänsom har varit upprörda över att man har använt argu-mentet om EG-rätt och att inte de här domstolarnabesitter tillräckligt mycket kunskap.Det handlar inte om det. Det här är någonting somligger långt tillbaka i tiden, en önskan att förändraoch centralisera. Och vilka är det detta drabbar? Jo,det drabbar framför allt glesbygden. Det är en väldigtdålig glesbygdspolitik från regeringens sida. Det härtycker jag är oroväckande.Nej, , jag är allvarligt oroad -inte för min egen skull, för partiets skull eller förriksdagsledamöternas skull, utan jag är oroad över attden här processen har gått alldeles för fort och överatt man har använt fel argument som intäkt för att defortsatta nedläggningarna kan ske utan att det berörvare sig samhällen eller medborgare. Ta en rejäl fun-derare och läs den här motionen! Titta på vilka för-slag som vi kristdemokrater har lagt fram. Och funde-ra över om det inte är rimligt att stoppa upp detta litegrann och ha innan fler tingsrät-ter slås samman.Jag vet också att justitieministern har fått ett brevfrån där man har konkreta för-slag till hur man skulle kunna bygga ut häktet ochanvända det. Man har fina gångar under jord somman skulle kunna utveckla. I stället för att satsa såmycket pengar på nya lokaler och nya häkten kanman ta till vara det som finns av den tingsrätten ock-så.Det handlar alltså om att inte bara slå ned ellerlägga ned utan att ta till vara det som finns och an-vända pengarna på det absolut vettigaste sättet.Anf. 73 ():Herr talman! Vi oroar oss tydligen för olika sakernär vi vaknar på morgnarna. Framför allt tror jag attmånga anställda på de mindre tingsrätterna är oroliganär de vaknar på morgnarna och har varit det underlång tid. Det är oerhört jobbigt med omorganisationeroch att ha hotet över sig. Det är förödandeför verksamheten att ha det på det viset. Jag hoppasatt vi nu får bra besked om hur statsrådet ser på denomorganisation som behöver göras. Jag kan inte nekatill att det självklart måste göras omorganisationeribland.Om jag uppfattade det rätt var det i alla fall ett be-sked om att det inte skulle ske någon förändring ifråga om . Jag uppfattade det också som attden organisation som vi har i i principkommer att kvarstå. Det tror jag vore ett mycket brabesked. Den fungerar väl, och den betjänar två lik-värdigt stora områden, och den täcker såväl kustom-råden som inlandsområden, och så tror jag att vi skaha det.Jag blev lite fundersam när statsrådet sade att hankanske inte brydde sig så mycket om enskilda männi-skor utan mer om organisationen. Jag tror att manmåste ta hänsyn till den geografiska spridningen närdet gäller enskilda människor och servicen till dem.Vi ser att alltför mycket service i glesbygden nu läggsned. Posten omorganiserar, och brevlådor där gamlamänniskor ska hämta sin post flyttas långt bort. Påsamma sätt är det en utarmning när även de småtingsrätterna flyttas och centraliseras.Men jag tackar i alla fall statsrådet för detta be-sked, och vi får avvakta till senare och se vadresultatet av den skrivelse som kommer till riksdagenblir.Anf. 74 ():Herr talman!