prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — Vad är alternativ för de här parlamentarikerna och för de människor som de representerar på västra ? Vad är ert alternativ som de länderna och deras medborgare ska se fram emot? 11 () replik: Jag tar först frågan om utträde. Inträdet i EU skedde som bekant efter en folkomröstning. Därför är det rimligt att också ett eventuellt utträde sker efter en folkomröstning. Om en sådan folkomröstning kommer till stånd är jag ganska övertygad om att i denna omröstning kommer att företräda linjen att ska lämna EU. Sedan gällde det upplösning av EU som sådant. Jag är i och för sig en varm anhängare av demokratin på nationell nivå, men att den svenska skulle vara i stånd att med beslut i denna kammare upplösa EU tror jag inte riktigt på. Jag tror inte heller att det är särskilt meningsfullt att lägga fram den typen av yrkanden i denna kammare. Vad gäller EU:s framtid, oavsett vad som sker med denna framtid, ligger den naturligtvis, eller bör åtminstone ligga, i händerna på medlemsstaterna tillsammans. Den tredje frågan gällde de nya medlemsländerna. Vi har från varit mycket klara på den här punkten: Varje land har självklart rätten och friheten att i demokratiska former besluta om man ska ansluta sig till en internationell organisation eller inte, inklusive att ansluta sig till EU eller inte. Vi har ingen som helst ambition att sätta oss över de besluten. De besluten fattas i respektive land. Den fjärde frågan handlade om vad vi har för alternativ för människorna på . Jag vet inte om på allvar menar att utan EU och utan, får man anta, ett framtida EU-inträde för de här länderna är demokrati omöjligt i dessa länder. Jag är något mer optimistisk. Jag tror att det är fullt möjligt att bygga demokrati och internationellt samarbete även utanför Europeiska unionen. Hur det nu än går med utvidgningen kommer större delen av världen att stå utanför EU, och jag tror ändå att demokrati är möjlig. 12 () replik: Nej, , det är inte så att riksdag ensam beslutar om konstitutionella framtid. Men det vi gör i utskottet och här i kammaren är att utan sidoblickar på möjligheten att få igenom min reservation, din reservation eller andra partiers reservation framföra våra åsikter, vår hållning inför hur vi vill att framtida konstitution ska vara. I fullt medvetande om att det inte kommer att vara eller politik som i slutändan kommer att bestämma det här fördraget vill jag hävda att det ändå är nu som ska avslöja om ni faktiskt vill att Europeiska unionen ska upplösas och inte ha någon konstitution eller om ni inte vill det. Det är ingen pragmatisk fråga om vad riksdag kan och inte kan, bör och inte bör fatta beslut om. Här redovisar partierna sin hållning. Vilken är er hållning? Bör EU upplösas eller inte? Bör fördraget förkastas av det skälet eller inte, ? 13 () replik: Formellt är detta ett betänkande utifrån regeringens skrivelse med anledning av konventsförslaget. Detta är alltså möjlighet att ge sina riktlinjer och anvisningar till regeringen i dess agerande vid regeringskonferensen. Det är inte ett betänkande om framtid i största allmänhet. Men självfallet kommer vi in på den grundläggande hållningen till detta. Jag kan inte göra annat än hänvisa till reservation nr 1 där vi kortfattat erkänner men ändock beskriver vår grundhållning vad gäller EU och EU:s framtid. Detta är inte någonting som behöver avslöjas. Jag tror att hållning är ganska väl känd, och vi har absolut ingenting emot att göra den ännu mer känd, vilket vi säkert kommer att göra till exempel inför valet till . 14 (): Det är ont om jordklot, fru talman. Vi måste värna och vårda det vi känner. EU är för oss en viktig politisk nivå för att regionalt hantera globala frågor. EU kan bli ett kraftfullt redskap för att främja fred och hållbar utveckling, för miljön, för mångfalden och för de mänskliga rättigheterna. Låt oss ta vara på möjligheterna i stället för att söka problemen. Låt oss göra EU smalare och vassare. Det nya EU ska respektera de nationella särdragen i 25 stater, men också de enskilda medborgarna och våra olikheter. Det nya EU ska förena, inte splittra. Det nya EU ska välkomna alla som medlemmar och öppna dörren mot omvärlden. Det nya EU ska ha tydligare mandat från medlemsstaterna och från medborgarna. Det nya EU får fortsatt sin makt underifrån. Det utkast till fördrag som nu uttalar sig om är ingen slutversion men en god grund som kan och behöver förbättras. vision av morgondagens EU är ett tydligt demokratiskt och hållbart EU, byggt underifrån utifrån federalismens principer. Federalism är mitt svar både till dem som värnar mellanstatlighetens hemlighetsmakeri och till dem som värnar byråkratins makt i . EU behöver en ny karta, en ny konstitution som tydligare definierar var befogenheter ska ligga. Medborgarna i tio nya länder har valt EU. Det kräver både kraft och mod av oss alla att möta nya utmaningar och söka gemensamma lösningar. Med framväxten av det nya fördraget tog EU ett viktigt steg mot ökad öppenhet. Det som var utrikespolitik förbehållen diplomatins slutna domäner blev med det öppna konventet en mötesplats för mångfald. Vi var många som hade önskat ännu större bredd, inte minst ett tydligt genusperspektiv på konventet. Men det får inte överskugga det faktum att konventet i allt väsentligt blev framgångsrikt. Fördraget innebär helt klart förenklingar och förtydliganden, och det stärker parlamentens ställning. Visst är fantastiskt, fru talman. När regeringskonferensen går in mot mål har ännu inte givit ett förhandlingsmandat till regeringen. Jag är övertygad om att regeringen är helt nöjd med att få springa hela stafetten själv, men det borde bekymra denna kammare. Alldeles uppenbart bidrar det till att bekymra svenska folket. De hörde att startskottet gick för rätt länge sedan. De har sett att de flesta löparna är inne i sista kurvan när vi gör oss redo att lämna startblocken. Alla inser att det krävs en rejäl spurtförmåga för att i detta läge kunna hinna till målgången. När det stod klart att förutsättningarna ändrats krävde vi från sida att skulle kallas in. Men majoriteten valde vänteläge. EU blir vad vi gör det till. EU får inte mer makt än den makt vi ger tillsammans. Medlemsstaterna ger och återtar makt via fördragsändringar. Där vi ger EU makt måste EU också kunna agera, demokratiskt och effektivt. Det handlar om maktdelning mellan medlemsstaterna och unionsnivån likaväl som mellan olika institutioner på EU-nivå. Här kan fördraget bli tydligare. Det innehåller två paragrafer som ger otydligheten lite av ett ansikte. Jag tänker på den flexibilitetsklausul och den så kallade passerell som ingår i fördraget. Om dessa maktövergångar stängs ökar tydligheten om hur makten delas. Här vill vi se ett hårt arbete från regeringens sida för att i slutspurten stänga de här gränsövergångarna. Konventets förslag ger de nationella parlamenten möjlighet att vaka över maktdelningen. Det är bra. Även här vill vi se att slutresultatet blir starkare och ger parlamenten både mer makt och möjligheter liksom ansvar. Låt mig, fru talman, understryka att ser det som fullt möjligt att förena ett nytt fördrag med vår grundlag. Utskottet kräver förtydliganden, och här måste regeringen vara ytterst aktiv och mycket vaksam. Först när det slutliga resultatet i sin helhet föreligger kan vi definitivt avgöra denna fråga. En tydligare maktdelning på EU-nivå bör enligt vår mening leda till att direktvalda organ i EU har makt när vi överlämnar frågor från de nationella parlamenten. bevakar många sina maktpositioner. Det kallas för att värna balansen mellan institutionerna. Men att balansera mellan byråkrati och diplomati är inte vår modell. Vi vill stärka det direktvalda europeiska parlamentet. Medborgarna måste ges en röst, kunna utkräva ansvar också i de frågor där vi ger EU makt. Så bygger vi EU underifrån, utifrån federalismens principer. Så minskar vi de demokratiska underskotten. Låt mig ändå på denna punkt understryka det många har sagt, EU är unikt, uppbyggt såväl av stater som av medborgare. vill inte bygga en ny stat, men inte heller ett nytt statsrådsförbund på EU-nivå. Vi har sett nog av kommunalrådsförbund på hemmaplan. vill utveckla öppenhet, tydlighet och effektiva beslutsformer på alla nivåer, med respekt för alla för att klara sammanhållningen. Vi välkomnar ökade inslag av majoritetsomröstningar men ser det som självklart att alla länder, små som stora, ska känna ansvar för att leda EU genom att dela ordförandeskapet i . Därför avvisar vi förslaget om vald ordförande, eller president, oavsett om det ges en enkel eller dubbel hatt. Utan ordförandeuppdrag vill vi också medverka till att ge EU en tydlig röst på den internationella arenan. Vi ser det som naturligt att den rösten placeras stadigt på den mellanstatliga nivån i rådet. Varken dagens dubbla funktioner eller en dubbelhattad utrikesminister är något vi önskar. För sammanhållningens skull ska alla länder inte bara ta ansvar för ordförandeskapet utan också för kommissionen. Det förutsätter att alla länder inte bara har en kommissionär utan också en person med rösträtt. Ett smalare men vassare EU innebär inte att EU ska göra allt, men det EU gör ska kunna göras med kraft. I det nya fördraget försvinner turism från EU:s domäner. Å andra sidan tillkommer nya områden. Vi anser inte att EU behöver ge sig ut i rymden, och inte heller bör EU få en stödjande och samordnande roll för idrotten. Här finns utrymme att banta EU. Vassare behöver EU däremot bli för att komma till rätta med vår del av det globala miljöuppdraget. EU bör få mer tänder på miljöområdet, till exempel kunna besluta om mininivåer på miljörelaterade skatter med kvalificerad majoritet. måste också få en ökad tydlighet i arbetet för hållbar utveckling. Här förväntar sig ett mycket aktivt fotarbete från regeringen i spurten. Vassare handlar också om att aktivt kunna bekämpa internationell brottslighet och att kunna ta ansvar och ge freden en chans. EU ska inte bli en ny försvarsallians, men visst måste vi förebygga krig och tillsammans kunna verka fredsskapande i FN:s anda som i eller i EU:s närområde. För det krävs resurser och för det krävs beslut i varje nation, men för det krävs också förmåga på EU-nivå. Här förväntar sig omvärlden att vi ska ta vår del av ansvaret. Låt oss göra det, fru talman. Svenska folket sade ett tydligt nej. skulle inte nu ta det tredje steget in i . Alla gjorde vi klart att vi skulle respektera resultatet. För är detta självklart. Precis som förvaltade resultatet av folkomröstningen ska vi göra det nu vad gäller såväl fördraget som EMU. Det nya fördraget bekräftar också att vårt val respekteras. Det är ont om jordklot. EU måste formas till ett redskap för att främja fred och hållbar utveckling, inte bara inom EU utan också på vår kontinent och i världen. Vi är beredda att på konventets grund gå vidare för att göra EU smalare och vassare. Utskottet tar några kliv. Med de förslag som framförs i reservationer skulle ett rejält steg tas. Men även om jag står bakom alla reservationer yrkar jag för tids vinnande bifall bara till reservationerna 12, 30, 63 och 71. 15 () replik: försöker att tillämpa sina grundläggande idéer och värderingar på Europapolitiken med sina nya texter och debatter om federalismens principer. Låt mig bara i all enkelhet säga: Välkommen! Låt mig också ta tillfället i akt att rätta det jag tidigare gjorde fel. Jag blandade ihop punkter och reservationer. Vi yrkar bifall till reservationerna nr 23, 32, 72 och 117. 16 () replik: Jag får betrakta mig i detta fall som en anledning för att justera sina yrkanden. Vi har en tydlig gemensam linje. Det är bra. Låt oss kämpa för att göra EU mer demokratiskt, mer maktdelat och mer tydligt. 17 () replik: Jag skulle vilja ha ett förtydligande när det gäller hållning till frågan om folkomröstning om det förslag som kommer. Å ena sidan har inte velat ställa sig bakom detta krav från och . Men man har också markerat mot den negativa hållning till folkomröstningsidéen som sådan som uttrycks i majoritetstexten. Kan man få ett tydligare svar från ? Kan ni tänka er att ställa er bakom förslaget om folkomröstning om det nya konstitutionella fördraget? 18 () replik: Jag ska gärna förtydliga det jag sade i mitt tidigare anförande. Det är alldeles klart, , att ser att fördraget kan hanteras, såsom det ser ut , på samma sätt som vi tidigare i har tagit ställning till både Nice- och Amsterdamfördrag. Vi var mycket kritiska till den negativa inställning som finns i majoritetens skrivningar när det gäller folkomröstningsinstitutet. ska självfallet ha en positiv hållning till detta. måste också, naturligtvis, kunna bedöma i vilka lägen man vill söka råd hos svenska folket. Vi gör inte någon annan bedömning än den vi gjorde när tog ställning för och för . Vi ser inte heller att det vore bättre att ha kvar än att få det nya fördraget, som vi ser är ett steg i rätt riktning, det vill säga förtydliganden, förenklingar och ökad demokrati även på EU-nivå. Det är något som jag noterar att i talet är bekymrad över men i handling försöker förhindra. 19 () replik: inlägg är ytterst intressant. I diskussionen om folkomröstning eller inte hamnar hon i ett resonemang huruvida den nya konstitutionen är bättre än . Bakom detta ligger en outtalad tanke att om det blir folkomröstning blir resultatet nej. Tror ni inte på möjligheten att övertyga svenska folket att säga ja till den nya konstitutionen? Förutsätter ni att om folket får bestämma blir det nej? Är det det som är skälet till att inte ha en folkomröstning? 20 () replik: Nej, , absolut inte. Vi är självklart inte rädda för svenska folkets åsikter i dessa frågor eller någon annan fråga. Däremot är det uppenbart att har tagit ställning till de tidigare fördragen utifrån det resultat som gavs i folkomröstningen . Det har förvaltat. På samma sätt finns det skäl för att förvalta det folkomröstningsresultat som gavs 1994 genom att förbättra, förenkla och göra EU mer demokratiskt, såsom blir följden av ett nytt fördrag. Därför anser vi att i den frågan kan och ska ta det fulla ansvaret. Däremot är det inte sagt att i alla andra frågor ska vara negativ på ett sätt som utskottet uttrycker när det gäller folkomröstningsinstitutet. måste alltid göra bedömningen om när folket ska rådfrågas. Vi gör inte bedömningen att ska göra annorlunda i fördragsöversyn. 21 (): Låt mig börja med att påminna kammaren om inte särskilt långt bak i tiden men som de flesta av ledamöterna verkar ha glömt bort: . Kvällen avvisade svenska folket resolut ett medlemskap i den ekonomiska och monetära unionens tredje steg. Med en marginal på har man röstat nej till EU-valutan euro och klargjort att man inte är beredd att flytta mer makt ännu längre från människor. Eftervalsanalyserna talar tydligt om att svenska folket inte accepterar ökad överstatlighet, mer makt till EU-systemet eller skapandet av en superstat i . Den vinnande nej-sidan har all anledning att jubla. Medan statsministern i TV irriterat undrar vad som gick fel skålar vice statsministern i stillhet på en gemensam valvaka i . Vad hon och de andra på nej-sidan inte vet är att hon ska vara utstraffad på behörigt avstånd i , så att de dåliga förlorarna på ja-sidan ska kunna underteckna ett avtal, en konstitution, som innebär just ökad överstatlighet, mer makt till EU-systemet och skapandet av en superstat i vår världsdel. Denna nya konstitution fastslår också att euron, just det myntslag som svenskarna förvisat, är hela EU:s valuta. Denna kupp planeras ske helt utan att det svenska folket får säga sitt, med en icke-representativ riksdag samt utan en bred folklig debatt. Reservation 64 kräver respekt för folkomröstningsresultatet , ett svenskt undantag från de skrivningar som gör att vi kan tvingas in i . Det handlar om respekt för folket och demokratisk hederlighet. Därför yrkar jag bifall till reservation 64. Den konstitution som vi debatterar är inte folkets. Vi lät fråga 1 000 svenskar hur de skulle rösta om de fick samma chans som man har i minst sju andra europeiska länder att säga sitt om EU-konstitutionen. Knappt en femtedel sade att de skulle rösta ja. sade att de skulle rösta nej. Mer än dubbelt så många svenskar vägrade ställa upp på ett EU med överstatlig militär, president och murar mot omvärlden mer än dubbelt så många. Bland socialdemokrater var övervikten ännu större. Bland kristdemokrater ville inte ens rösta ja. Bland centerpartister kom man inte upp till en endaste procent. Hur kan ni påstå att ni representerar era väljare när ni tvärtemot deras önskan i stort köper det förslag som ligger på bordet? Har väljarna bara missförstått? Skulle de sagt ja om de hade vetat bättre? Är det så ni ser på era väljare? Om det är så, varför vill ni då inte gå in på vägen med en ärlig folkomröstning, där vi möts i debatt, presenterar våra åsikter, gör klart vad vi tycker och varför vi tycker så, och därmed låter väljarna bilda sig en egen uppfattning? Om konstitutionen kommer att bli så förträfflig, som man här i kammaren tidigare under debatten har ordat att den kommer att bli, anförtror ni då inte era väljare samma rätt som i andra EU-länder att komma fram till en egen slutsats? , och , och för den delen och ! Är ni rädda för era egna väljare? En kollega frågade mig här ute i korridoren på väg in i kammaren om det inte var tröttsamt att stå i EU-debatterna och varna för vad som kommer att hända, att ropa vargen kommer inför vad som kan tyckas vara döva öron, tröttsamt och lite uppgivet. Jag smålog och svarade: Men står ju vargen här. Den EU-stat som vi varnat för finns svart på vitt i den konstitution som regeringskonferensen håller på att förhandla fram. Här finns EU-armén vi varnat för. Här finns EU-murarna mot världens fattiga och flyende. Här finns den gemensamma utrikespolitik som omöjliggör ett som har solidaritet med världen. Här finns fastslåendet att EU:s lagar står över svensk lag och grundlag. Här finns EU-presidenten. Vargen har kommit. Det växer fram ett , har vi varnat. står det här. Alla ni som skrattat, tycker ni inte att skrattet fastnade i halsen när de första utkasten till konstitution kom från EU-konventet och det stod klart att dess ordförande, dEstaing, på fullt allvar ville döpa om EU till ? backar några av er som tidigare kramat EU allra varmast. Ni backar inför idén om en EU-president. Då vill jag fråga till exempel och , inte minst på vägnar av de moderater och folkpartister som är mot konstitutionen: Kommer ni att stå lika rakryggat mot idén om en EU-president bakom lyckta dörrar som ni gör i kammaren ? Den konstitution som behandlar är inte européernas. Hur skulle den kunna bli det? Det konvent som skulle lösa EU:s framtid bestod av dess förflutna. Medelåldern i konventet närmade sig på slutet . av ledamöterna var kvinnor. Och politiskt sett var bredden mindre än i den socialdemokratiska riksdagsgruppen här i . Ingen representant för det halva som röstade nej till , det halva som röstade nej till eller det halva, ursäkta mig, drygt halva som röstade nej till EMU var med när ett nytt skulle författas. I EU ska man tycka lika, eller också ska man inte alls tycka. Tanken med konventet var att föra EU närmare medborgarna, att förnya ett EU som skakats av att varje gång medborgarna fått säga sitt har sitt varit lika med stopp och belägg. Men i stället för att sakta ned lade det orepresentativa konventet i en högre växel. Ändå applåderar utskottet konventsformen. Vi vägrar i reservation 5 att stämma in i den applåden. Att förhandlingarna nu får ta den tid de behöver får vi tacka inkompetens för. Men vi vill se till att konventet och regeringsförhandlingarna får ta den tid de behöver. Det är det vi för fram i reservation 6. Det konstitutionsförslag som slutligen kommer att landa på bord efter det att regeringskonferensens förhandlingar är färdiga kan mycket väl komma att stå i strid med svensk grundlag. Flera tunga remissinstanser pekar på det faktum att alltid ges företräde framför vår lag, och grundlag, och att EU nu får möjlighet att såväl utvidga sin makt till nya områden, genom den så kallade flexibilitetsklausulen, som övergå till överstatligt beslutsfattande genom kvalificerad majoritetsomröstning, genom de så kallade passerellerna, kan strida mot vår grundlag. När alltfler beslut inom alltfler områden fattas i EU, genom kvalificerad majoritet där enskilda länder kan bli överkörda, hur går det då med medborgarnas möjlighet att utkräva ansvar? Hur ska ansvarsutkrävandet gå till om svenskar ska lyda under lagar som har blivit beslutade av en allians av tyska, franska, italienska och brittiska ministrar? En svensk medborgare har inte rösträtt till tyska förbundsdagen, till franska nationalförsamlingen, till italienska senaten eller till brittiska parlamentet, som i sin tur utser de ministrar som kan komma att bestämma lagar som man ska lyda i svensk domstol. Möjligheten att utkräva ansvar är i grunden minimal på grund av det stora avståndet till beslutsfattarna, men det håller inte ens rent formellt. Det vi ser växa fram är en demokrati på kontrakt, och de som förhandlade fram kontraktet på folkets vägnar måste ha varit exceptionellt dåliga förhandlare. borde redan nu begära en fyllig utredning från regeringen om hur den konstitution som är på väg står i förhållande till grundlagen. Därför yrkar jag bifall till reservation 11. Det är ett minimikrav efter det att flera tunga remissinstanser har pekat på att vi är på väg att bryta mot vår egen konstitution. har uttalat att det inte är något man gör bara för att det finns delade meningar i en remissrunda. Men vad har man då remissrundorna till, om man inte ska bry sig om vad remissinstanserna tycker? Varför skickar man då över huvud taget ut några remisser? Är det en sysselsättningsåtgärd för professorer, myndigheter och folkrörelser, en demokratisk fasad? I EU ska man tycka lika eller inte alls. Att EU och grundlagen kommer i strid mot varandra pekar på det besvärliga faktum som retar alla dem som håller på att bygga upp EU-staten: EU saknar legitimitet bland sina medborgare. Få röstar i valen till EU-parlamenten. Än färre känner tilltro till EU. Under arbetet i KUU har vi mött en del märkliga bortförklaringar till det demokratiska underskottet. EU hämtar inte sin legitimitet från medborgarnas deltagande i val och processer, utan i att man gör saker som folk tycker är bra och uppskattar, hörde vi på en utfrågning. Konstitutionsdebatten har gett de fördemokratiska argumenten en renässans. Vad är det om inte den upplysta despotismen som kommer krypande tillbaka? Hur ska man veta vad medborgarna ser och vad de uppskattar om de vänder hela systemet ryggen, om de de möjligen får säger nej? Det finns de, främst , som menar att det handlar om att parlamentarismen inte är tillräckligt stark på EU-nivå. Bara man stärker blir allting bra. Det är till att bära stora skygglappar. EU saknar grundläggande möjligheter till demokratisk utveckling. Det finns ingen europeisk press, ingen europeisk debatt, ingen europeisk identitet. Likt Cavours uttryck vid bildande, att nu återstår bara att skapa italienarna, har EU:s makthavare sagt att nu återstår bara att skapa EU-medborgarna. Men man har misslyckats. Européerna förenas i sin mångfald, inte i sin likhet. Européernas fred bygger just på mångfalden, och vår frihet bygger just på det decentraliserade beslutsfattandet, fred och frihet, . Européerna förenas i sina länder, inte i en superstat. Det finns saker som måste lösas på övernationell nivå. frågat svenskarna vad de vill att EU ska syssla med har miljöfrågorna kommit i topp. Det är naturligt. Miljöfrågorna är i sanning gränsöverskridande och globala. Men här har utskottet förhållit sig tråkigt lamt. Man vill inte instämma i reservation 14, som kräver att sällar sig till österrikarna och irländarna och omförhandlar Euratomfördraget. Man vill inte att vi ska ha en verklig miljögaranti. Man ställer sig till och med på en mindre radikal position än vad regeringen gör.