prot · GR0952 · 2003-12-18 00:00:00 — Det är just det som Vänstern numera gör sig till tolk för, nämligen att det ska finnas många alternativ så att människor kan välja. Hela syftet är att människor ska välja utifrån vad de tycker är bra inom ramen för ett i hela landet hanterbart regelverk. Det är det inte . I dagens situation kan vissa kommuner säga att de inte är så värst intresserade av detta. Det ser vi många exempel på. Ledande kommunala företrädare har gett uttryck för den uppfattningen. Det måste ändå finnas ett medborgarperspektiv som utgångspunkt. Därför har vi lagt fram förslag om skolpengen för att möjliggöra för vanligt folk att välja skola. Vi ska därmed också säkra resursramarna för dem som driver de alternativa skolformerna. Eftersom skolan är ett strategiskt område för nationen tycker vi att det är rimligt att det är staten som har finansieringsansvaret. Vi kan föra motsvarande resonemang när det gäller äldrepeng. Jag vet mycket väl att har läst detta. Jag är fullt på det klara med det. Jag har också läst utskottsmajoritetens text. Vi har naturligtvis justerat bidragen utifrån effekterna av de förslag som vi har lagt fram. 46 () replik: Det är ändå inget svar på min fråga! Min fråga var om ni håller med oss. Man kunde indirekt möjligtvis utläsa något ur det säger, nämligen att nej, de har inte dragit in en enda krona från kommunsektorn. När gifte sig var det väl ett något tydligare svar? Ja eller nej. Det här är liksom: Nja, vi har ju sett på frågan, och den ska vi lösa. Anser ni att ni har tagit in pengar från kommunsektorn eller inte? Anser ni att ni har samma pengar som vi i majoriteten har anvisat till kommunsektorn? De frågorna kan besvaras precis som när man ska gifta sig: Ja eller nej. Eller man kan svara: Nja, vi har gjort väldiga kalkyler på det här och tror att vi ska kunna lösa det. Lite tydligare, om jag får be! Vi har gjort den bedömningen. Har vi rätt eller fel? Ja eller nej. Sedan var det frågan om skolpengen. Det innebär att varje elev ska ha en viss peng med sig. Det här är som det var i en gång, nämligen att det skrevs meritpoäng på overallerna. Man kände sig förnedrad. Då ska varje individ ha en viss peng för att sedan gå runt och välja ungefär som man nu ska välja julklappar i varuhus. Sedan är det någon som har ett litet lyte, någon som kom till och behöver lite extra stöd. Då blir det en liten extra peng till dig. Du har lite mer peng än andra. Då blir det ett system där jag har 100 i poäng. Men den där har lite ont i benet, och därför har han 102 poäng. Den där kan inte svenska, och den får 120 poäng. Den där har en synskada, och den får 18 poäng. Tänk dig sedan eleverna: Hur många poäng har du? Hur många poäng har du? Jag vet inte hur ni har tänkt att lösa det här med till exempel handikappade nya svenskar, men jag ser framför mig ett otroligt, ganska knepigt, samhälle där elev värderas efter poäng. Min far växte upp i ett där han fick vara frielev och äta hos pastorn, kyrkohedern och apotekaren. Sedan byggde vi bort . Alla skulle vara lika. I min hemstad får vem som helst välja skola utan att ha skolpeng. Det är en socialistisk stad med gröna inslag! Det fungerar bra utan statliga centraldiktat. 47 (): Jag har med visst intresse följt dagens diskussion eftersom jag har varit ledamot i . Det är den kommitté som har lagt fram förslag på hur vi på ett bättre sätt än i nuvarande system ska försöka utjämna de strukturella kostnaderna mellan kommunerna och se över och utjämna skattekraften. Det är en engagerad debatt som har pågått så länge jag minns. Som kommunalpolitiker har man diskuterat frågan om hur ett sådant system ska fungera på ett bra sätt. När vi tittar på SCB:s siffror kan vi notera att skatteskillnaden är och mellan som har den högsta skatten och den kommun i som har den lägsta skatten, . Det är med det nuvarande systemet vi har den stora skillnaden. En av de frågor som har diskuterats är om skillnaderna ska minskas ytterligare eller om den skillnad som finns ska bibehållas. När man diskuterar kostnads- och inkomstutjämning i skattesystemet ska man ha klart för sig att det handlar om att dels se över de strukturella skillnaderna mellan kommunerna, dels se över skattekraften som varierar starkt mellan landets olika kommuner. Det här är inte en fråga bara för den sittande regeringen utan det är en fråga för alla partier eftersom det är olika vem som har det politiska ansvaret i kommunerna. Det är kanske inte en tillfällighet att det är just som innehar ordförandeposten i kommunstyrelsen i med den högsta kommunalskatten likaväl som partiet innehar ordförandeposten i den kommun som har den lägsta skattekraften, vilket är . För är detta naturligtvis en oerhört väsentlig frågeställning. Det är därför som jag med stort intresse har tagit del av vad partierna har tyckt i denna fråga. tog vi i kommittén reda på vad de olika partierna i sade under den allmänna motionstiden. Vad sade partierna i finansutskottet, och vad sade finansutskottet i sitt betänkande? företrädare i diskussionen , , talade tidigare om att det är väsentligt att ha en diskussion om hur ett sådant system ska vara utformat. säger han att utjämningssystemet behöver en rejäl översyn, och dessutom ska det nuvarande systemet frysas. Nuvarande system måste ändras i grunden. Jag blir verkligen förvånad och undrar var centerpartisterna har varit någonstans som utredningen har arbetat . Var har ni varit någonstans? Framför allt blir jag ännu mer förvånad när jag tar fram finansutskottets betänkande från föregående år. Där skrev i sin reservation att systemet ska utjämna såväl skillnader i skattekraft som strukturella skillnader. Man ansåg att dagens utformning av utjämningssystemet fungerar generellt sett bra och att delar av systemet behöver ses över för att ta bort vissa skönhetsfläckar. Det var uppfattning för precis . Det var också vad jag har uppfattat är uppfattning i den utredning som har arbetat med frågan. Det är också därför som har ställt sig bakom det förslag i utredningen som är ute på remiss. Vi får hålla lite ordning på hur vi agerar i sådana viktiga och väsentliga frågor för landets alla kommuner och landsting. Man kan inte byta uppfattning som man byter skjorta i en sådan väsentlig fråga, framför allt inte när utgångspunkten för utredningen har varit att vi ska ha ett system som har en bred förankring i vårt parlament. Det har också varit utgångspunkten. När man sedan tittar vidare på hur övriga partier har agerat i frågan är det att notera att har en rak linje bland annat i sin reservation i föregående års betänkande och i årets betänkande, och partiet har haft samma linje i kommittén. Det är intressant därför att det är viktigt att ha en sådan linje eftersom det ger större förutsättningar att kunna genomföra en översyn som innebär att det går att få en bred majoritet. I stort yrkar kd bifall till förslaget. å andra sidan verkar inte ha läst utredningen. påstår att man i stället ska ha ett statligt system. Det är precis det vi föreslår, nämligen att kostnadsutjämningen ska bygga på ett statligt system. De vill att det ska vara färre faktorer. Det är precis det som utredningen föreslår, att gå från 16 till 9 faktorer för att utjämna de strukturella kostnadsskillnaderna. Det ska vara tydliga, mätbara strukturella skillnader och en utjämning. Det är precis det vi föreslår. Man undrar var folkpartisterna har hållit hus. De har också i utredningen i stort sett ställt sig bakom förslaget. Men döm om min förvåning när jag sedan lyssnar på de moderata företrädarna. De har ungefär samma yttrande i betänkandet som de hade föregående år. Det kanske inte är så konstigt, eftersom här i debatten också talade väldigt mycket om den vision som har. Det har deras ledamot i utredningen, , också talat om. Egentligen vill de ha ett pengasystem. Men trots allt, när vi har ett utjämningssystem, måste vi vara konstruktiva och medverka i arbetet. I det särskilda yttrande som , moderat kommunalpolitiker från , har lämnat till utredningen ger han utredningen beröm på punkt efter punkt. Han säger så här: Övergången från en rent mellankommunal inkomstutjämning till ett statligt finansierat, där statsbidragspåsen används för att lyfta upp inkomsterna för kommuner och landsting med otillräcklig egen skattekraft är helt i linje med den politik moderata samlingspartiet argumenterat för . Ja, precis! Det var precis det som framförde i utredningen, vilket också övriga partier ställde sig bakom. Kostnadsutjämningen städas upp är nästa rubrik från : översynen av systemet för kostnadsutjämning där de regionalpolitiskt inriktade faktorerna fått lämna systemet (och blir en rent statlig angelägenhet), antalet faktorer kunnat minskas, kollektivtrafikfaktorn fått sitt fulla utslag det är ju det som sker med och en faktor för snabbväxande kommuner införts tillväxthämmande pratade man om här tidigare, men vi föreslår tvärtom att det inte ska vara tillväxthämmande är också helt i linje med den moderata politiken. Slutligen gäller det Minskad statlig detaljstyrning: Förslagets tydlighet i att minska den statliga detaljstyrningen av kommuner och landsting är utmärkt. Att en stor del av dessa olika statsbidrag föreslås överföras till påsen är mycket viktigt för den kommunala självstyrelsen och därmed för effektiviteten i den kommunala sektorn. Det var Moderata samlingspartiets representants särskilda yttrande i . Med det vill jag ha sagt, under den debatt som pågår om hur en kommande proposition ska komma att se ut, att jag inte tror att gräset är grönare på andra sidan. Frågorna kommer att vara kvar, och det kommer att bli mycket intressant att se vilka uppfattningar som ska vara gällande i de olika partierna, med tanke på vad som har sagts i den här frågan . Lämna retoriken och sätt er ned och titta igenom vad utredningen har föreslagit! Då finns det förutsättningar för en bred parlamentarisk majoritet. I annat fall riskerar vi att hamna i ett läge där denna församling kommer att arbeta mer med riktade statsbidrag. 48 () replik: Det är intressant att det i redovisningen inte nämns ett ord kring agerande i det här sammanhanget. Jag upplever att han trots allt försökte lägga örat mot marken och lyssna hur strömningarna gick. Det är icke bra att vi får en kamp mellan olika bygder i detta land, när vi ska arbeta för att stärka vårt land i relation till vår omvärld. Jag vill ändå ha en kommentar till agerande. Från har vi lyssnat också till de kommuner som har haft synpunkter på det här. Vi konstaterar trots allt att det är ett problem såväl för de extremt små som för de stora. Det är en brist i hela översynen. Sedan är det ändock så det må vi också vara överens om att systemet är oerhört komplicerat och skulle vinna på en förenkling. 49 () replik: Jag håller med om att systemet är komplicerat. Det är inte så konstigt, eftersom det handlar om att utjämna skattekraft mellan kommunerna. Man kan inte göra det på ett alltför enkelt sätt, utan man måste ha ett antal faktorer att utgå från. Det andra är att utjämna de strukturella kostnaderna. Vi har arbetat för att förenkla systemet, som jag nämnde tidigare, genom att minska antalet faktorer, att ge möjlighet för kommuner att följa detta och framför allt att de förändringar och reduceringar av intäkterna för kommunerna som det handlar om ska ske , en tioårsperiod, motsvarande . Vi har försökt jobba med ett sådant förslag, för att på det viset skapa planeringsförutsättningar för den enskilda kommunen. har i tidigare debatter i den här kammaren blivit anklagad för att inte ha gått in och lämnat särskilda fribrev för och liknande, i den speciella ekonomiska situation som där föreligger. Jag tycker därför inte att han, i det uttalande som har gjorts från förtroenderådets sida, har sagt att utredningens förslag inte ska genomföras tvärtom. Men han har sagt att vi måste göra vissa kompletteringar. Framför allt handlar det då om ekonomin i våra kommuner och landsting. 50 () replik: Det förslag som har lagt nu är att staten på kort sikt ska ta över finansieringen av införandereglerna, för att mildra effekterna av nuvarande system. Det betyder att kommuner och landsting tillförs i storleksordningen . I ett andra steg lyfter man ut den regionalpolitiska biten ur systemet. Det skulle medföra lättnader för de grupper av kommuner som har de största problemen. 51 () replik: Det är precis det vi har diskuterat i kommittén. Vi har alltså lagt förslag som innebär att staten mycket väl kan gå in och stödja kommuner, framför allt i norra , som har stora svårigheter genom ett utökat strukturbidrag. Vi har alltså tagit in den frågan och föreslagit att det här inte kan vara bara en mellankommunal fråga, utan staten måste tydligare gå in och agera. Det är det som vi har diskuterat i kommittén, och vi har också lagt ett sådant förslag. Det är därför förvånande att man vill prolongera nuvarande system. Det som föreslås är ingenting annat än att nuvarande system ska fortsätta att gälla. Det är inte heller ett bra system. Det nuvarande systemet är mycket kritiserat för att det har till exempel kallortstillägg, som är någonting som inte längre finns i några löneavtal men som fortfarande finns med som en faktor. Ingen kan egentligen begripa varför den finns. Man måste alltså ha andra, mer opåverkbara faktorer, som är tydliga för kommunalpolitiker. undrar jag: Var har varit under ? 52 (fp): Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 3. Jag vill understyrka det har anfört när det gäller kommunerna. Det känns lite konstigt att komma efter den här diskussionen. Jag vill ändå påstå att utjämningssystemet är tillväxtfientligt. Det är svåröverskådligt, svårbegripligt och oerhört krångligt. Tänk om min nya lilla kommun premierades när det gäller tillväxt! Kommunen ligger i , med en halvtimmes resa till och en halvtimmes resa till . Den har en stor tillväxtpotential och en stor arbetsmarknad inom räckhåll. är en populär bostadsort på landet men ändå storstadsnära. Men tvingas den lilla nya kommunen höja skatten med . Jag blev bekymrad när jag hörde statsministern här i kammaren säga att man precis hade sett över utjämningssystemet. Det är ju precis det som har gjorts i den kommitté som det här refererades till. Men förslaget har redan krackelerat, menar jag. Det drabbar delar av landet på ett svårt sätt och . anser att det behövs en genomgripande förändring av systemet. Då kanske man också skulle kunna begripa det. Man kan inte lappa och laga i ett krångligt system hur länge som helst. sade att det nu var tredje gången man har sett över det. Jag kan inte alla teknikaliteter jag är alldeles ny i så jag vill inte gärna ge mig in i en svår debatt om sådant. Men att det här är ett mycket krångligt system är i alla fall många överens om. Vi yrkar på en genomgripande förändring. Jag yrkar bifall till reservation. 53 () replik: Men, , har faktiskt också varit med i utredningen. Det är inte vem som helst som har varit med i utredningen, utan det är en riksdagsledamot som har varit med både i denna utredning och den tidigare utredning som lade fram det förslag som är det som gäller för landets kommuner och landsting. Jag kan hålla med om att systemen är krångliga. Det är skattesystemet också på ett sätt. Men så är alla system om man vill utjämna skillnader som gäller skattekraft och strukturella skillnader mellan landets olika kommuner. Då blir det krångligt, för man måste ta fram underlag som är sådana att man inte kan säga att det handlar om godtycke. Underlagen måste bygga på genomsnittliga kostnader för de olika kommunernas olika verksamheter. Det som är underlaget utgör då olika faktorer som vi lägger upp i ett system som får ett visst utfall. Det intressanta är att utredningen var väldigt enig , alltså under . Så länge man diskuterade faktorerna och inkomstutjämningen var man i princip överens. Sedan när tabellverket kom och man såg hur det skulle bli, så började det plötsligt att röra på sig. Då var det ju egentligen . Är man överens om principerna måste vi ändå vara så pass självständiga och ha sådan integritet att vi står fast vid det vi har varit överens om i princip, även om den egna kommunen kanske skulle förlora något på det. Det måste också gälla i . 54 (fp) replik: Det kan jag hålla med om. Men man kanske borde ha tittat på siffrorna tidigare i utredningen eller i kommittén. Man måste veta hur det slår. Kan tala om för mig om det nya förslaget är tillväxtvänligt? Det är inte min uppfattning. Jag hörde om siffrorna att man hade ändrat dem på vissa punkter. Man har gjort vissa ändringar, men det låter fortfarande väldigt krångligt. Jag hörde någon säga att man hade lagt till en tillväxtpotential, en punkt eller något sådant. Vore det inte bättre att börja från scratch, se över det ordentligt och göra en genomlysning av det hela, så att även vi jag har själv varit kommunpolitiker kunde förstå systemet? Man måste ju kalla in experter för att titta på det. Jag förstår att ni i kommittén är kunniga, men även alla vi andra måste kunna förstå det här. 55 () replik: Då måste jag rekommendera att läsa utredningen. Vi har föreslagit ett antal förändringar som inte är särskilt komplicerade. Ta till exempel kollektivtrafiken. I det nuvarande systemet kompenseras av kostnaderna för kollektivtrafikhuvudmännen i de olika kommunerna och landstingen. Det höjer vi nu till kostnadstäckning. Det innebär en förstärkning för och kommunerna i med närmare 500 miljoner. Vi reducerar också avgiften. Från att ha varit för alla kommuner, oavsett vilken skattekraft de har, har den nu för dem som har den högsta skattekraften reducerats till , vilket är en förbättring . Det är en förbättring som har avgörande betydelse för tillväxtfrågan. Det står tydligt och klart i utredningen. Det är inte särskilt svårt att ta till sig att det genomförs den typen av förändringar. Vad gäller de olika analyser som utredningens kansli har gjort rörande kostnaderna för barnomsorg, äldreomsorg och liknande i kommunerna finns det kanske vissa svårigheter att tränga in i allt material, men det är inte särskilt komplicerat att ta del av de slutsatser som kommittén har kommit fram till. Jag vill uppmana : Ta del av materialet och återkom i en konstruktiv diskussion. Jag vet att det pågår ett väldigt omfattande arbete ute i de olika kommunerna. Det är det remissarbete som pågår. Det har redan kommit in en hel del synpunkter. Det är klart att man måste ta till sig dem i det fortsatta beredningsarbetet i , för att man ska komma med ett förslag som vi får möjlighet att diskutera här i kammaren längre fram i vår. Var med i den konstruktiva diskussionen, för det finns mycket gott att ta hänsyn till i utredningens underlag! 56 (fp) replik: Jag hoppas att också alla de synpunkter som har kommit fram får verka i detta. Eftersom det har blivit en så stor diskussion kan det ju inte vara bra. Ja, det kanske är bra på ett sätt, men jag tycker att man i kommunerna i så fall borde vara glad och säga: Å, nu har man sett över det här! Vad skönt, nu stämmer det även för oss i vår landsända! Det är viktigt att man inte ställer stad mot land. Jag ville inte nämna , men jag bor ju ändå här. Det här är viktigt för hela landet. Okej, jag litar på att man tar fasta på de synpunkter som kommer fram, för det är viktigt för att vi får ett bra system. Vi i är inte emot det, och som säger har vi haft en representant i utredningen, men systemet måste vara begripligt och gynna tillväxt. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2003/04:1 delvis) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 13 § Statsskuldsräntor m.m. 57 (): Jag ska mycket kort inledningsvis berätta lite grann om detta betänkande. Det handlar om utgiftsområde 26, och det beskriver de statsskuldsräntor som beräknas utgöra kostnaden för den statsskuld som gäller . Utskottet konstaterar att den beräknade kostnaden för statsskulden kommer att uppgå till ca . 58 (): Som sagt beräknas kostnaden för statsskulden uppgå till . kommer kostnaden för statsskulden att öka ytterligare, främst som en följd av att statens stora budgetunderskott leder till en ökad statlig upplåning. beräknas upplåningen öka med . beräknas statens budgetunderskott uppgå till . visar finanserna 72 miljarder i minus, 39 miljarder i minus, 37 miljarder i minus, 19 miljarder i minus. som går med underskott i statens finanser ökar statsskulden och därmed räntekostnaderna. Kostnaden skjuts , och det sker under då vi bedöms ha en relativt hög ekonomisk tillväxt. Vi moderater vill se en annan ekonomisk politik, som innebär att statsskulden och räntekostnaden kan sänkas, bland annat genom försäljning av statliga företag. har vi haft en debatt om det statliga företagandet, och vi ska kanske undvika att ta den i repris. Därför kan jag i stället passa på att redogöra för de alternativ som står mot varandra. Å ena sidan finns det de som säger att staten ska äga företag för att kunna ställa andra krav på dem än att de ska ge vinst. Lite oklart är det vilka krav som man ska ställa. Å andra sidan hävdar vi moderater och andra att vi kan se hur det går när staten ställer särskilda krav på statliga företag. Låt mig ta som ett exempel där staten har sagt att man ska bygga ut ett digitalt mark-TV-nät. När den historien är klar kommer den att ha kostat skattebetalarna i storleksordningen . Så är det ofta när staten använder de olika företagen i politiska syften. De som vill att staten ska äga företag säger att de företag som staten inte ska ställa särskilda krav på ska i stället gå med vinst. Men vi säger att företag kan gå med vinst men att de också kan göra förluster. Om de går med förlust är det skattebetalarna som står där med notan och får finna sig i att betala för de risker och den spekulation som politiker har utsatt dem för. I stället för att riskera skattebetalarnas pengar borde de statliga företagen säljas så att vi kan betala av på statsskulden, så att vi kan minska kostnaderna för räntorna och så att vi kan minska kostnaderna för skattebetalarna. Det är ett säkrare och tryggare sätt att förvalta skattebetalarnas kapital. Det finns ingen anledning till att staten ska tillverka vodka, sälja plåster, odla granar, driva bank- och börsverksamhet, spekulera på fastighetsmarknaden, ägna sig åt vadslagningsverksamhet, driva transportrörelser, sälja mobilteletjänster eller äga hotell. Staten äger faktiskt av vårt inhemska näringsliv. En så omfattande statssocialism går inte att hitta i något annat demokratiskt land. Länder med mindre av socialism och mer av marknadsekonomi, där staten koncentrerar sig på att sköta gemensamma angelägenheter, till exempel rättstryggheten, på ett bra sätt i stället för att driva företag, uppvisar en högre ekonomisk tillväxt, vilket leder till ett högre välstånd och en högre välfärd. Det är den största vinsten med mer av marknadsekonomi och mindre av statligt företagande. Som jag har klargjort anser vi att det vore bättre att sälja de statliga företagen och amortera på statsskulden. Det är en bättre förvaltning, och det är en säkrare förvaltning av skattebetalarnas pengar. Enligt vårt budgetalternativ skulle staten i ett första steg privatisera företag för . Det skulle minska räntekostnaderna med , pengar som kan användas till bättre saker än att bara betala ränta på statsskulden. Det hade varit en mycket klokare politik än den som förs . Eftersom de förslag som jag har redovisat redan har fallit vid tidigare omröstningar nöjer jag mig nu med denna redogörelse. 59 (): Om man får tro , och det ska man väl göra, befinner vi oss nu i mitten av ett gyllene decennium för . Just nu har vi de bästa ekonomiska förutsättningarna och de bästa demografiska förutsättningarna för tillväxt för att kunna samla i ladorna.