prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — Vad gäller sharia-lagstiftningen vill jag bara påpeka att den finns i ett antal delstater i . Vad som har skett och som är nytt är att även straffrätten har introducerats enligt sharia-principer, och det är det som är omtvistat. Men jag är ganska övertygad om, som jag sade i mitt inledande svar, att om högsta domstolen får möjlighet att ta ställning till det så kommer man att komma till slutsatsen att det står i strid med grundlag. Jag vill understryka att regeringen och president vid ett flertal tillfällen uttryckligen har tagit avstånd från de domar som förekom till exempel i fallet Lawal när det gällde stening med mera. Så bilden är, som så ofta är fallet med verkligheten, inte svartvit eller enbart svart, utan den rymmer olika element. Det är svårt att säga hur utvecklingen kommer att gå i . Det finns en hel del positivt att säga om den. Jag betraktar det som en viktig ambition för vår del att understödja den positiva utvecklingen och göra det genom att vi engagerar oss mer, inte mindre. Det kan gälla ekonomiskt med utvidgade handelsrelationer men också att vi är där oftare och samtalar mer med och ger uttryck för de synpunkter vi har på utvecklingen i landet. 93 (): Vi verkar i grunden vara överens om mycket, men jag skulle vilja säga så här: Handel är inte i sig bra eller dåligt. Den kan i bästa fall innebära att man bidrar till utveckling och en bättre respekt för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Men det finns alltför många exempel på motsatsen. Just i har vi exempel med stora företags närvaro i landet som snarare har haft en negativ effekt. Det gäller inte minst de stora skövlingarna och exploateringen av oljetillgångar som bolag som till exempel gick i spetsen för. Då möttes protesterna mot skövlingen med mycket hårda straff. Den nigerianske författaren avrättades ju 1995 som en följd av sina protester för att försvara ogonifolkets rättigheter mot den exploatering som bland annat ansvarade för. Så stora företag som fullständigt negligerar mänskliga rättigheter eller vilken effekt deras närvaro i landet har på miljön eller på andra områden innebär definitivt inte något gott för landets utveckling. tror inte jag att statsrådet åkte till för att exploatera. Jag tror att statsrådet åkte dit med den klara föresatsen att utveckla handeln just för att den kan gynna både bekämpandet av fattigdomen och utvecklingen i landet men också för att den faktiskt kan användas som ett medel för att få ökad förståelse för respekten för mänskliga rättigheter och hur avskyvärt och det svenska samhället anser att förtrycket, till exempel av kvinnor, i är. Min förhoppning är att det här besöket kommer att leda till att vi även fortsättningsvis förknippar det utbyte som ska finnas med länder som med mycket starka krav och med ett klarspråk som jag också välkomnar i svaret på min interpellation kring det förtryck som existerar runt mänskliga rättigheter och som aldrig någonsin kan försvaras. 94 Statsrådet (): Jag vill bara göra en ytterligare reflexion om miljön. Jag tror att det är väldigt viktigt att omvärlden är beredd att utöva ett inflytande där. Detta inflytande kan utövas med betydande styrka om det är affärsintressen och ekonomiska intressen som står på spel. Jag tror att vi utifrån ska ta på oss en sådan roll. Jag hade inte så många samtal om miljöproblemen, men jag ägnade åt ett besök i en av delstaterna, och det var mycket intressant. Jag besökte en delstat som heter Cross , som i många avseenden, just när det gäller miljöproblemen, är en föregångare i och gör ett omfattande arbete. Det gäller både oljeexploateringen och att rädda den regnskog som finns kvar. Man utför ett intressant arbete där med att bland annat rädda utrotningshotade apor, och under en helgs utflykter fick jag vara med och se hur det arbetet gick till. Det fanns ett mycket starkt engagemang hos den guvernör som finns i Cross . Detta ska man fortsätta med. Jag vill bara återigen hålla med om att vi bör se vår roll i förhållande till som att vi där kan bidra till en ekonomisk utveckling och att våra egna företag kan gynnas av det det är inget fel med den saken som vi passar på att framföra tydliga budskap om sådant som oroar oss i utveckling. Jag vill också slutligen påpeka att jag fann särskilt intressant att och dess president bedriver ett reformarbete på hemmaplan. Det gäller till exempel korruptionen. Det gäller att man tar itu med aids och hiv på ett sätt som är om inte föredömligt så betydligt bättre än vad man i många andra länder i gör. Vad som också är intressant är att alltmer tar på sig ett ansvar och en ledande roll i och i afrikansk politik generellt. Man har gjort rätt stora insatser i för att åstadkomma ekonomisk utveckling och integration, men också för att bidra till stabilitet, till exempel genom fredsbevarande insatser och medlande insatser som man gjorde i . Man har tagit initiativ tillsammans med för att ge ledning åt resten av kontinenten för att demonstrera ute i världen att är berett att axla ett ansvar för sina egna problem och vill göra det . Jag tycker att det är en löftesrik utveckling. Det betyder att man inte längre ska betrakta allra minst ska vi själva göra det som ett land där det är bistånd och enbart bistånd som är intressant. Vi ska se på relationerna i ett bredare perspektiv och kunna verka med flera instrument, inklusive handelsfrågor och handelsfrämjande. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2003/04:139 och 142 om reglerna för krigsmaterielexporten och JAS-affären 95 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att förändra det nuvarande regelverket för krigsmaterielexport, för att få klara gränser mellan vad som ska betraktas som lagliga transaktioner, otillbörlig påverkan och korruption så att ingen ska sväva i tvivelsmål om att de affärer som genomförs sker på ett korrekt sätt. Hon har vidare frågat om jag avser att ta några initiativ till att förändra det nuvarande regelverket när det gäller krigsmaterielexporten, så att omfattande och komplicerade affärer kan hanteras på ett mer transparent sätt. har frågat vilka åtgärder han avser att vidta för att offentligt säkerställa att de affärer som genomförs när det gäller JAS Gripen inte kan betecknas som otillbörlig påverkan eller korruption. Han har också frågat om ministern avser att ta initiativ till en offentlig granskning som klarlägger huruvida några oegentligheter förekommit i JAS Gripen-affären. Det faller på mig att svara på dessa frågor, och jag väljer att göra det i ett sammanhang. Regeringen fäster stor vikt vid kampen mot korruption i internationella upphandlingar. Detta gäller inte minst inom handeln med krigsmateriel ett särskilt utsatt område i dessa sammanhang. Det ligger därför självfallet i regeringens, men också i exportindustrins, intresse att internationella upphandlingar sker på ett öppet och korrekt sätt. Det räcker inte att vårt svenska regelverk motsvarar de krav vi ställer. Därför fortsätter regeringen aktivt att verka för ökad öppenhet också i internationella upphandlingar. Ansvarsbestämmelserna i krigsmateriellagen utgör så kallad sekundär lagstiftning. Med detta menas att bestämmelserna kommer till användning först om en gärning inte är belagd med straff i . Vad beträffar bestickning och mutbrott är dessa handlingar reglerade i . Det saknas därför anledning att föra in motsvarande begrepp i krigsmateriellagstiftningen. Anklagelser om bestickning eller mutbrott är inte ovanliga i samband med större upphandlingar. Sådana anklagelser brukar föranleda offentliga utredningar. I samband med stora krigsmaterielupphandling har ett antal utredningar genomförts i . Ingen av dessa har beslagit det svenska företaget , dess dotterbolag eller joint venture-företag med några oegentligheter. Det är i första hand den stat som gjort upphandlingen som ska utreda uppkomna misstankar om oegentligheter. Från svensk sida är vi givetvis på begäran beredda att hjälpa till i en sådan utredning. Någon sådan begäran har vi inte fått från . Jag lämnade ett skriftligt svar i samma ärende till . I det svaret underströks att regeringen utgår från att svenska företag följer gällande lagar och regler, inklusive bestämmelser mot korruption. Om någon anser sig ha belägg för att det förekommit oegentligheter i den aktuella upphandlingen är det de rättsvårdande myndigheternas uppgift att ta hand om detta. Kan någon påvisa att ett svenskt företag varit inblandat i olagliga handlingar är vi mycket angelägna om att svenska myndigheter utreder anklagelserna och ställer företaget till svars. Jag avser därför inte i detta skede att vidta särskilda åtgärder eller att ta initiativ till en offentlig granskning på sätt som efterfrågas av . När det gäller fråga om ökad öppenhet i upphandlingsaffärer har den politik varit att verka för största möjliga insyn i alla vapenexportaffärer. Resultatet av den politiken framgår bland annat av regeringens årliga skrivelse till om vapenexporten. Som frågeställarna också anger är en upphandling av den omfattning företog en mycket omfattande och komplicerad affär. Det är inte ovanligt att motköpsåtaganden överstiger de kontrakterade köpesummorna i större försvarsmaterielaffärer. Upphandlingens omfattning gör det svårare men inte mindre angeläget att åstadkomma största möjliga öppenhet och insyn. Detta är också regeringens entydiga strävan, men jag har svårt att se hur detta skulle kunna åstadkommas genom ytterligare reglering utöver nuvarande krigsmateriellag och riktlinjer för krigsmaterielexporten. 96 (): Jag vill tacka för svaret på min interpellation. Jag anser att ministern har svarat mycket luddigt på mina frågor om regelverket för export av krigsmateriel ska förändras så att det finns klara gränser mellan lagliga transaktioner och korruption och så att systemet blir mer öppet och transparent. Ministern svarar att öppenheten finns genom den årliga skrivelsen. Vi vet också att det finns en årlig skrivelse vi motionerar med anledning av den . har krävt att man, i likhet med , efter beslut om utförselstillstånd ska lägga ut det på Internet. visar till exempel snabbt vad man har avslagit. Det skulle ge en mycket större insyn för allmänheten. Det pågår nu en översyn av krigsmateriellagstiftningen. I direktiven till utredningen, som är en mycket tjock handling, står det bland annat: Hur ska nationella myndigheter på bästa sätt kunna utöva faktisk kontroll ur exportperspektiv över de framväxande multinationella försvarsindustrikonglomeraten? Det är ett mycket krångligt ord, men det betyder en komplex, sammansatt företagsstruktur. Samarbetet mellan och måste väl betraktas som att det ingår i denna grupp. Man verkar på en marknad där konkurrensen är stor. Regeringen utgår från att svenska företag följer gällande lagar och regler inklusive bestämmelserna mot korruption. Låt oss dock komma ihåg att det här konsortiet inför den sydafrikanska regeringens beslutsprocess om eventuellt köp av JAS 39 hade över 100 personer anställda för att påverka regeringen på olika sätt. Det finns inget i de rapporter i medierna som jag har tagit del av som pekar ut svenska individer eller i samband med frågor om oegentligheter något som antagligen är nödvändigt juridiskt för att frågan ska bli ett polisärende här i . Det fråntar ändå inte regeringen ansvar politiskt, etiskt och moraliskt. Statliga åtgärder har möjliggjort affären. Då talar jag om försäkringar av affären genom exportkrediter på 16 miljarder, direkta lån från på 16 miljarder och så vidare. Det gäller alltså anseende, anser jag. Ett svenskt företag ingår i konsortiet. Det måste ligga i den intresse att dels vara med och klara ut misstankarna om oegentligheter, dels inte bara utgå från att svenska företag följer alla regler utan också ha ett kontrollsystem och ett regelsystem som går att följa upp. Ministern svarar att bestickning och mutbrott är reglerade i och att det därför saknas anledning att föra in dem i krigsmateriellagstiftningen. Jag vill fråga , med anledning av att ministern säger att kampen mot korruption är mycket viktig: Är det så att den svenska exportkreditmyndigheten, EKN, ger exportkrediter utan att utkräva att så kallade kommissioner specificeras? I många länder måste detaljer redovisas, och det ska vara normala nivåer, i enlighet med normala affärsförhållanden, vilket syfte som finns med kommissionerna, vilka detaljer det finns om mottagaren och vem som är mottagaren. Stämmer det att regelverket för den svenska inte kräver detta? I många länder ska exportkreditmyndigheten också rapportera till rättsvårdande myndigheter om man finner oegentligheter. Hur fungerar i det avseendet? Har och i sin ansökan till EKN lämnat dessa uppgifter? Kan regeringen garantera att exportkreditgarantier och statligt lån inte getts till oegentligheter eller till stöd för oetisk verksamhet? 97 (): Även jag vill tacka statsrådet för svaret och börja med att säga att jag har en felaktighet i min interpellation. Jag skriver nämligen att den utredning som den sydafrikanske presidenten tillsatte, Joint Investigation Team, inte funnit några brister i upphandlingen. Detta stämmer inte. Faktum är att de pekade på brister i upphandlingen inte minst när det gällde försäljning av . Undersökningsgruppen påpekade att det saknades möjlighet att göra en revision av processen. Rapporten sammanfattades med att det fanns avgörande avvikelser från normala statliga upphandlingsprinciper. British Aerospace och har medgett en hel del faktaförhållanden, till exempel att 1999 gick till Umkhonto we Sizwe, veteranorganisationen inom ANC:s militära gren. Uppenbarligen kunde detta ses som en möjlighet att blidka eventuell kritik från före detta gerillasoldater, som inte fick plats i den nya armén, som regeringen ansåg sig ha råd att satsa på dyra vapenköp. och British Aerospace har också initierat en stipendiefond inom ANC för forskning om ANC:s egen historia. och British Aerospace har medgett stöd till medborgarrättsrörelsen SANCO, vilket skett i form av köp av tjänster, säger man. Enligt egna uttalanden har och British Aerospace gett olika former av stöd till det sydafrikanska metallarbetareförbundet . Det här må vara lagligt. Det är möjligt. Men det är en gråzon som definitivt borde prövas vad gäller etisk lämplighet och överensstämmelse med riktlinjer om att inte ge stöd till politiska partier. Dessutom finns det uppgifter som är mer långtgående än så. Det finns nämligen uppgifter om att man betalat personer, vilket fullständigt skulle strida mot alla normala upphandlingsprinciper. Att avfärda de olika uppgifterna genom att hänvisa till pågående eller gjorda undersökningar är att ta lite för lättvindigt på uppgifterna. Här har vi faktiskt ett svenskt företag som med regeringens starka stöd verkat för att få en affär i hamn med den sydafrikanska regeringen. Det pågår, eller har pågått, undersökningar såväl i som i , och det förekommer anklagelser som ännu inte är färdigutredda. Att då lite lättvindigt säga att detta inte är en sak för den är, menar jag, inte ansvarsfullt. Den svenska staten har satsat enorma belopp på den här affären. Genom exportkrediter och direkta lån har den understött affären. Därför måste man fråga sig: Skulle andra utländska företag tillåtas göra samma sak i som och British Aerospace gjort i ? Om vi vänder på resonemanget kan man fråga sig om det skulle vara möjligt för ett utländskt företag att inför en stor svensk vapenupphandling av utländska vapensystem betala till exempel till eller till regeringspartiets sidoorganisationer? Nej, jag tror inte att det skulle vara möjligt. Varför skulle det då vara ett rimligt förfarande i ? Jag tycker att vi måste utreda detta. Vi måste få klart för oss om det förekommit oetiskt agerande och självklart också om det förekommit olagligt agerande. Därför menar jag att den här frågan inte är utredd i och med denna interpellationsdebatt. Vi kommer tillbaka till den var så säker, statsrådet! 98 Statsrådet (): Jag inser att det här inte är någon domstol med de krav en domstol har på bevisföring, men det är trots allt riksdag. Jag tycker att det är viktigt att man besinnar sitt ansvar när man talar i den här församlingen och riktar anklagelser eller gör antydningar till höger och vänster. Jag tror inte att det är jag som gör mig skyldig till lättsinne eller bristande ansvarskänsla. Det är rätt allvarligt att i dessa interpellationer, liksom vi hört i andra sammanhang och månaderna, ständigt tala om att det finns uppgifter, det stod i tidningen , jag såg i en intervju på att och så vidare. Detta skulle alltså ligga till grund för ett ansvarsfullt regeringsagerande. Ni föreslår att vi ska ta fasta på dessa rätt lösa påståenden och skrida till verket med en utförlig granskning. Jag kan inte agera på det lättsinniga viset, och det är trist med en kampanj som enbart baseras på den typen av lösliga påståenden. Någon måste i så fall prestera fakta; den vägen finns alltid. Det som ni talar om gäller ju misstankar om regelrätta brott och oegentligheter. Om det finns sådana misstankar med den minsta faktagrund menar jag att det i så fall ska meddelas de rättsvårdande myndigheterna. De kommer att vara snara till att dra konsekvenser. Så skedde i , där utrikesministeriet fick in uppgifter som i varje fall hade någon halt av sanning, och ärendet överlämnades till polis och åklagare. De granskade ärendet och fann att det inte fanns någon grund för att gå vidare med åtal eller att vidta andra rättsliga åtgärder. I den meningen lever vi förvisso i ett traditionellt rättssamhälle och ska också iaktta de spelregler som i det avseendet gäller hos oss. Dem tycker jag att även och bör hålla sig till. Sedan ska vi i den här debatten inte dölja det faktum att våra utgångspunkter rejält skiljer sig åt. och , och det parti de företräder, vill nämligen inte att över huvud taget ska exportera krigsmateriel. Det är dock inte min eller regeringens utgångspunkt. I stället anser vi att det är fullt rimligt att exporterar krigsmateriel, men vi omgärdar den exporten med det förmodligen mest restriktiva regelverk som finns bland vapenexporterande länder. Det regelverket har följts till punkt och pricka när det gäller affärerna på . Det har skett en utomordentligt noggrann prövning i regeringens regi, och en lika noggrann prövning i EKN:s regi, när det gäller de krediter man ställt upp med. Vi har gjort det på sedvanligt sätt och i bred parlamentarisk enighet kommit fram till att det var rimligt att försöka sälja dessa stridsflygplan till . När det beslutet väl fattats har förhandlingarna genomförts. Det innehåller också betydande motköp. Det är långtifrån ointressant att det finns omfattande motköpskontrakt. Man kan kanske klaga över att affären blir komplicerad, men framför allt kan det främja den ekonomiska utvecklingen i i form av sysselsättning och mer investeringar. Det i sin tur ger möjligheter för som land. 99 (): Ministern svarade inte på de frågor jag ställde. Jag tror att det är viktigt att vi skiljer på de olika sakerna. Våra bevekelsegrunder för att ställa interpellationerna handlar om omsorg och om att vi vill att allt ska gå rätt till. Ministern svarade alltså inte på de frågor jag ställde, och därför skulle jag vilja ta upp dem igen. På en enkätfråga från har svarat att man inte begär detaljer i samband med kommissionerna. , , och många andra har svarat att de begär detaljer. Detaljerna handlar om, som jag sade tidigare, ifall normal affärssed iakttagits, syftet och vem som är mottagare. Varför har inte svarat ja på den frågan? Det finns inga nya frågor i det vi talar om. Det finns dokument och det finns rekommendationer, men frågan är vad som sagts i praktisk handling. Då avser jag korruption och annat. Det finns i regeringens PM som heter Kampen mot internationell korruption svenska positioner och insatser, ett mycket bra PM, en del som handlar om att förbättra regelverket vad gäller försvarsmaterielen. Det står klart och tydligt. Det finns också en aktionsplan inom om tagande av mutor och officiellt stödjande exportkrediter. Det är en rekommendation för medlemmarna inom vad gäller exportkrediter och kreditgarantier. Vad har hänt med efterlevnaden av den rekommendationen? Vad har regeringen vidtagit för åtgärder med anledning av det? Om regeringen inte förändrar sina regelverk och rutiner med anledning av detta vill jag ställa följande frågor: Kommer den tillsatta kommittén för översyn av krigsmatriellagstiftningen att få att ett tilläggsdirektiv vad gäller att föreslå förändringar av regelverket så att det finns klara gränser mellan vad som är lagliga transaktioner, otillbörlig påverkan och korruption för att undvika framtida bekymmer? Eller kommer regeringen att tillsätta en särskild utredning i frågan som kopplas till exportkrediter och lån och därmed också ställa krav på redovisning av kommissionerna med anledning av regeringens egna PM och vad har rekommenderat? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. 100 (): Det lät på statsrådet som att och jag hade hört något skvaller i någon korridor och hade låtit detta vidarebefordras i form av en interpellation till statsrådet här i . Riktigt så är det inte. Det handlar om anklagelser som är framförda av personer som borde haft insyn. Domare som var chef för den sydafrikanska ekobrottsmyndigheten, Special Investigation Unit, har till exempel uttalat sig. Han har sagt: Den information som vi samlade in under undersökningen indikerade att det förekom mer än en muta utbetald till mer än en ANC-medlem. Han sade också: Avsevärda penningsummor hade betalats ut av anbudsgivarna för att få bli delaktiga i vapenaffären. Jag påstår självklart inte att han har rätt. Jag vet inte det. Men jag kräver att detta utreds och att de som har möjlighet att belägga om detta är sant eller om det inte finns något uns av sanning i det verkligen gör allt de kan för att se till att sanningen kommer fram. var tidigare vice ordförande i revisionsutskott, motsvarande konstitutionsutskott. Det är kanske det tyngsta och viktigaste utskottet när det gäller att i varje fall hantera regeringens affärer. Han sade att British Aerospace gav till för militära veteraner. Organisationens ledare var försvarsminister . Mitt intryck, sade Feinstein, var att gåvan initierades av månaderna innan regeringens beslut om vapenupphandling. Det är en allvarlig anklagelse. Naturligtvis måste den utredas. Vi måste få reda på vad som stämmer. Dessutom har och British Aerospace, som jag sade i mitt första inlägg, medgett att gick till för militära veteraner. En stipendiefond till forskning inom ANC har initierats och bekostats av och British Aerospace. Man har gett stöd till medborgarrättsrörelsen SANCO i form av köp av tjänster. Det har också utgått olika former av stöd till det sydafrikanska metallarbetareförbundet. Därför frågade jag: Är detta rimligt? Det är möjligt att det är lagligt. Är det etiskt godtagbart? Skulle vi i acceptera att utländska företag betalade ut denna form av stöd till regeringspartiets sidoorganisationer? Nej, jag tror inte det. Jag tror att det skulle bli skandal. Jag menar att det inte bara är lösa rykten. Det finns medgivna utbetalningar från inblandade företag. Det finns utöver det ett antal uppgifter som jag menar att vi måste få reda på om de har någon sanningshalt eller inte. Statsrådet borde därför vara mycket tydligare med att vi ska se till att alla dessa rykten, alla dessa påståenden, alla dessa anklagelser utreds. Såväl vi i som allmänheten i , och alla inblandade länder borde få reda på att upphandlingarna skedde på ett etiskt försvarbart sätt enligt lagstiftning och enligt internationella upphandlingsregler. Klarar man inte av det döljer man sig genom att påstå att det inte duger som anklagelser. Men det är inte ett hållbart försvar. 101 Statsrådet (): Jag kan säga utan att överdriva att vi i har en mycket lång och gedigen tradition av stor öppenhet när det gäller krigsmaterielfrågor. Det har om något bara ökat .