prot · GR0915 · 2003-10-17 00:00:00 — Men tillstå att det är oerhört svårt för befolkningen i inland, med deras kalla klimat, att förstå att deras energiskatt måste höjas med för miljöns skull som de bara får tillbaka ca i inkomstskattesänkning . Det är inte mer bidrag som löser problem. Knappast någon i ropar längre efter mer bidrag eller allmosor. Detta naturresursrika län med sin skog, malm och vattenkraft, näringar som byggt upp välfärden i , frågar i stället efter bättre villkor och förutsättningar för företagen, för jord- och skogsbruk och för de enskilda människorna ute på landsbygden att leva. Det behövs förutsättningar som gör det möjligt för oss att konkurrera på lika villkor såväl inom landet som med våra grannländer. En rad beslut har undergrävt möjligheter att utvecklas i rätt riktning. Jag vill bara nämna några områden där staten, om man vill, har möjlighet att påverka. Jag tänker för det första på avvecklingen av Centrala lokalkontor i . Det är ett beslut som sannolikt innebär att utbetalningarna av studiemedel till studenterna vid försenas, och det kan få till följd att får allt svårare att rekrytera studenter. För det andra tänker jag på de kraftiga nedskärningar som planerar göra i och . I kapas av verksamheten bort. I försvinner tullen helt. Det finns stor risk att otillåten införsel av vapen, narkotika och annat smuggelgods kommer att öka. För det tredje är polisbristen i akut. Medborgargarden tar lagen i egna händer. Sjöpolisens verksamhet ska upphöra. Skärgårdsbefolkningen kommer att förlora sin rätt till grundtrygghet. För det fjärde föreslår SVT att man ska upphöra att producera program i . Den enda produktion som blir kvar är nyhetsprogram och minoritetsprogram. Det är kanske ett försök av SVT att osynliggöra och marginalisera oss i . Kanske är det viktigare för SVT att spegla från ett sydligare perspektiv. Det pågår en systematisk avveckling av . Det är dags för regeringen att börja ta sitt ansvar. Det vore klädsamt om regeringen började lyssna. Vi hjälper er gärna upp från de gamla invanda hjulspåren. Vår hand är utsträckt. behöver en ny och bättre regionalpolitik. Min uppmaning till regeringen är: Våga utreda återföring av vattenkraftsvinsterna och en differentiering av drivmedelsskatterna! Våga satsa på vägar och järnvägar! Våga ge bättre förutsättningar för tillväxt genom bättre investerings- och företagarklimat! Våga sänka arbetsgivaravgifterna för mindre företag! Våga ge bättre villkor för jord- och skogsbruksnäringen genom att sänka dieselskatten! Våga avveckla den statliga fastighetsskatten och införa en fastighetsavgift! Det är en åtgärd som skulle förbättra kommunernas ekonomi. Våga pröva en ny regionalpolitik! 80 (): Som rubrik på mitt regionalpolitiska anförande har jag satt: behöver en bättre infrastruktur. är en utsatt del av och består till stor del av glesbygd. Under en följd av år har landskapet drabbats av en minskning av antalet arbetstillfällen med befolkningsminskning som följd. För att trenden ska vända krävs ett blomstrande näringsliv. En förutsättning för det är en god infrastruktur. Det har dessvärre inte . Främst är det nödvändigt att rusta upp vägnät om näringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. Ingen del av landet har så stor andel tjälavstängd väg i procent av den totala väglängden som . Enligt stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet, och inte minst för skogsbruket, såväl inom sågverksindustrin som massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvalitetskraven på råvaran genom krav på färskt nyavverkat virke och minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin och kräva just-in-time-leveranser från skogen. För att det ska vara möjligt att klara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning, tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagerkostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken som bör tjälsäkras för att på så sätt skapa ett så kallat robust stråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och ska utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till ca . Till det kommer ca 60 miljoner för att åtgärda som kan sägas vara inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Vägförhållandena i skulle förändras till det bättre om vi kristdemokrater fick gehör för vår politik. Vi vill nämligen satsa mer än regeringen till nya vägar och bättre underhåll. De pengarna räcker till att börja åtgärda problemen i . har en mycket hög potential när det gäller turism. Landskapets rika och varierade natur erbjuder utmärkta möjligheter att utveckla turismen, men en förutsättning för det är bättre vägar. Även på detta område skulle må bra av kristdemokratisk politik. Förutom att vi snabbare än regeringen skulle börja åtgärda de bristfälliga vägarna har vi nämligen i vår budget anslagit till marknadsföring av som turistland. Vid fördelningen av dessa pengar över landet skulle ca kunna tillfalla . Den redan bristfälliga infrastrukturen i med bland annat vägar av undermålig kvalitet risker nu att ytterligare försämras eftersom tågstoppen i på sträckan GöteborgOslo, de enda stoppen i , planeras att upphöra trots ett tillräckligt stort resandeunderlag. i hjärtat av har en betydande turistpotential och, som en följd av det, en turistlinje med riksintag på ortens gymnasium. Vidare finns där flera större företag dit folk pendlar. Ett slopande av tågstoppen kommer att ytterligare försämra möjligheter att hävda sig. Trafiken på banan GöteborgOslo utförs av det norsksvenska bolaget i vilket statliga SJ är delägare. Trafiken på är en del av den interregionala persontrafiken på stomnätet. På min fråga till statsrådet om de hotade tågstoppen i svarade hon att staten självfallet har ett ansvar för en tillfredsställande interregional persontransportförsörjning som bland annat sker genom Rikstrafiken som har till uppgift att samordna och utveckla den interregionala persontrafiken. Statsrådet tillade också att i Rikstrafikens uppgifter ingår även att upphandla interregional persontrafik som är företagsekonomiskt olönsam men transportpolitiskt motiverad. Undersökningar visar att tågtrafiken på ej är olönsam. Dessutom är den här interregionala persontrafiken transportpolitiskt väl motiverad, varför statsrådet , enligt egen utsago, självfallet har det yttersta ansvaret för en tillfredsställande interregional persontransportförsörjning. måste statsrådet leva upp till det ansvaret. Sammanfattningsvis kan konstateras att om slopande av tågstoppen blir verklighet som inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer det att få en ännu mer hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd. 81 (): Kulturpolitik är rubriken på den här delen av den allmänpolitiska debatten. Kultur är ett mycket mångfacetterat politikområde. Jag ska därför koncentrera mitt anförande till några speciella delar av detta. Låt mig börja med den svenska mediepolitiken. Den moderata uppfattningen är att denna ska präglas av mångfald, kulturell vitalitet och en öppenhet gentemot framväxten av nya medier i . Men på punkt efter punkt kan vi konstatera att vår linje uppenbarligen inte har något stöd i den nuvarande regeringen. Det frånvarande statsrådet , som tydligen bestämt sig för att inte delta i dagens debatt, har stått i fokus i det debacle som drabbat ekonomi. Vi menar att kärnuppdraget för SVT borde vara att spegla hela landet och dess kulturliv. I synnerhet vad gäller public service-uppdragets kärna är emellertid situationen radikalt annorlunda. Ta bara den klassiska dokumentären som ett exempel. har försvunnit i TV-tablåerna på bästa sändningstid. Från att har sänt har den svenska dokumentärfilmen bara sändningstid och . , mina vänner, är den enda tid som står till förfogande för något som faktiskt borde vara en kärnverksamhet för . Jämför detta med den inriktning som vi sett . konkurrerar med och i dokusåpabranschen och framställer produkter som inte har ett dugg med huvuduppdraget att göra. uppgift är, precis som vad gäller all annan offentligt finansierad kulturproduktion, att hantera sådant som inte är kommersiellt bärkraftigt. Det ligger i sakens natur att public service-uppdraget måste prövas i ljuset av vad andra aktörer på mediemarknaden kan erbjuda. Faktum är att det kanske till och med är så att den nuvarande leverantören inte alls ska vara . Den nuvarande utvecklingen gör det nödvändigt att ompröva vad som över huvud taget ska vara public service-uppdragets framtid i . Därför inbjuder härmed regeringen till att vidga den utredning som redan är tillsatt som en enmansutredning till att omfatta samtliga partier i . Vi vill se en bred parlamentariskt sammansatt utredning som kan studera vad public service ska innebära och i vilka former den egentligen ska bedrivas i . Vi hoppas att fler partier i den här kammaren är beredda att hörsamma den begäran. Kulturpolitiken i får ytterst sin tyngdpunkt i våra kulturinstitutioner. Dessa strukturer är nödvändiga för att skapa och bibehålla den kunskap och den autonomi som är en förutsättning för ett allsidigt kulturutbud. Här liksom överallt annars gäller samma princip som i övrigt. Institutionerna ska erbjuda ett ramverk för sådant som inte kan tillgodoses på en marknad. Däremot är det uteslutet att låta skattefinansierade produktioner konkurrera med och i vissa fall till och med slå ut sådan god produktion som förekommer i privat regi. Det offentliga uppdraget måste alltid vara avgränsat. Det gör också att vissa kulturformer och institutioner är viktigare att slå vakt om än andra helt enkelt därför att deras bärkraft är betydelsefull. Vi moderater vill exempelvis se extra resurser till Opera och . Vi satsar i vårt förslag till årets budget sammanlagt 20 miljoner, 8 miljoner till och 12 miljoner till , för att upprätthålla och utveckla dessa institutioner. I fråga om vill vi också se en specifik utveckling av den mycket framgångsrika barnoperaverksamhet som bedrivs. Vi hoppas naturligtvis på en uppslutning kring förslaget i kulturutskottet och också från kulturministern och . Avslutningsvis skulle jag vilja kommentera den del av kulturpolitiken som oftast blir bortglömd, nämligen den enskilde kulturskaparens villkor. Det har alltid fascinerat mig personligen att de människor som viger sitt liv åt att ägna sig åt kulturverksamhet i egen regi så sällan kallar sig för småföretagare trots att de lever som småföretagare, beskattas som småföretagare och också lever under exakt samma regler som småföretagare vad gäller sjukpenning och pensionering. Vi måste ändra på sådana principer som förvandlar konstnärer till ofrivilliga bidragstagare och som förhindrar människor att kunna leva på sin egen lön. Vi moderater vill ha ett höjt grundavdrag, en enhetlig momssats och rätt för företag att kunna göra avdrag för inköp av konst. Vi behöver angelägna förändringar av sjukpenningssystemet, socialförsäkringarna och pensionssystemet. Det är våra höga skatter som gör att den potential som finns i konstnärskollektivet helt enkelt inte kommer till sin rätt. Den moderata synen är att du alltid ska kunna hugga i sten, måla i olja eller syssla med allt från grafik till danskonst utan att ständigt känna att du lever på ett undantag från det övriga samhället. 82 () replik: Många av de saker som tar upp här håller jag med om. Det gäller inte minst villkoren för konstnärerna. Där tror jag att vi kommer att kunna komma överens i utskottet tillsammans , och flera andra. Jag har en fråga som gäller public service. Jag tycker precis som att det är viktigt med hög kvalitet och att dokumentärerna saknas i större utsträckning i dagens public service-kanaler. Men sedan att de program som inte är kommersiellt bärkraftiga bör inte public service syssla med. Jag antar att program av typen finns med där. Jag funderar då i de här banorna. Det finns människor runtom i landet som kanske bara har Kanal och och inte har kommersiell TV som också har behov av att få den lättare genren. Hur ser på den problematiken? 83 () replik: Vad jag sade var att de saker som inte är kommersiellt bärkraftiga är precis det som public service ska ägna sig åt. Det är den tydliga avgränsningen. har vi en situation där resurser inom SVT avdelas för att sköta sådant som faktiskt hanteras alldeles utmärkt på den allmänna marknaden i form av och . Jag håller naturligtvis med att det i förlängningen är så att de tekniska landvinningarna måste utnyttjas så att även människor som bor i avlägsna delar av får tillgång till det som vi kallar för lättsammare program. Men att försöka missbruka, vilket jag tycker att man kan tala om i det här fallet, public service-uppdraget på ett sådant sätt att man frångår det som är kärnverksamheter dokumentärer, bra kulturprogram och en nyhetsbevakning som håller hög klass tycker jag är fel. Jag tycker inte att man kan tala om att SVT följer de strukturer som har givits i public service-uppdraget. 84 () replik: Jag upptäckte att jag sade ett inte i mitt förra inlägg som inte skulle ha varit med och som du rättade till, och det är helt rätt. Jag har en annan fråga som gäller public service och som skulle vara intressant att få svar på. är SVT ute i blåsväder när man talar om att allmänproduktion ska dras bort från väldigt många av de ställen där den produceras . Jag skulle vilja veta hur ser på den frågan. Är det rätt att man i större utsträckning ska producera program i storstäder? 85 () replik: Det är naturligtvis en grannlaga uppgift att diskutera var produktionen ska äga rum. Jag är inte så säker på att det just är riksdag som sköter den fördelningen bäst. Jag har lyssnat på en del av de talare som har uppträtt här i talarstolen och kritiserat förändringarna. Jag tycker inte att det är själva kärnan. Det viktiga som vi måste ifrågasätta och diskutera är vad som sker när SVT väljer att frångå det public service-uppdrag som de facto har givit. Vår uppgift är att sätta upp mål för verksamheten och naturligtvis också anslå medel. Om SVT sedan väljer en helt annan linje måste vi kritisera den. Vi har inbjudit alla partier i den här kammaren till den breda utredning vi vill se där man ska diskutera public service-uppdraget. Jag är helt övertygad om att kommer att komma med kloka synpunkter om utredningen får lov att komma till stånd och det även om programproduktionsdelen. 86 (): I av angrepp på demokratin är jag överraskad, ja till och med djupt besviken över att man från regeringshåll inte kan se kulturen som ett viktigt instrument i kampen för demokratin. I regeringsförklaringen fanns inte ordet kultur ens nämnt, och jag tycker att det visar en hel del. Jag är besviken eftersom jag trodde att liberaler och socialdemokrater hade en värdegemenskap i detta. Men uppenbarligen har kulturen fått ge vika för en mängd andra områden som togs upp i förklaringen. Inte heller i anförande i samband med budgetpropositionen fanns ordet kultur med, men det var, herr talman, uppriktigt sagt inte lika överraskande. Fast egentligen borde det ha funnits med, eftersom den debatten i så hög grad handlade om tillväxt. Jag ska återkomma till det. I mina ögon har alltså kulturen en mycket viktig roll för demokratin. Här finns mötena mellan människor på många olika sätt, antingen det är i form av studiecirklar eller gemensamma upplevelser av teater, musik, dans med mera. Ta bildningen före eurovalet då 125 000 människor gick i studiecirklar. Ta amatörteatern, som engagerar så många på lokalt plan. Ta i i . Titta på all litteratur, på bibliotekens roll och se på vikten av yttrandefriheten. På många sätt samverkar dessa områden till att stärka demokratin, och det verkar inte vara värt ett ord från stats- och finansministrarna. Bildning är ett omfattande begrepp som innehåller så mycket positivt, och vi måste gemensamt, med alla krafter, jobba för att stärka och utveckla den. Så till kulturen som tillväxtfaktor. Det blir allt tydligare och det är alltfler kommuner som inser vikten av att ha en aktiv kulturpolitik. Det gladde mig väldigt mycket när jag läste i förrgår som på sin huvudledare hade rubriken kulturen i . är ett litet brukssamhälle med 5 000 invånare i inland. De skriver i tidningen om vikten av att invånarna i brukssamhället ska kunna se film och teater, att det ska finnas ett ekonomiskt engagemang i konstnärsbyn i . De talar om vikten av bibliotek och kulturskola. Detta gör samhället mer attraktivt, och det behövs även i inland. Vi har så många andra lyckade exempel på platser där det redan har gått bra. Ta som, förutom rockfestivalen, tagit till sig högskoleutbildning i music management i samarbete med högskolan i , i music , som är en utbildning i digital produktion och distribution av musik, kvalificerad yrkesutbildning för den som vill arbeta inom turism- och upplevelsenäringen och evenemangsproducentutbildning vid folkhögskolan. Allt detta och lite därtill har gjort och gör att nu är ett namn på kartan. Jag skulle kunna räkna upp ett antal ytterligare platser i där kulturen har betytt oerhört mycket indirekt och direkt. Därför tycker jag att den hade varit värd några ord även i anförande här för sedan. Det finns en annan aspekt också och det är kulturens inverkan på hälsan. kulturmotion , avsnittet om kultur och hälsa, inleds med orden: Vi behöver sjukvård för att överleva, men kulturen har vi för att det ska vara någon mening att överleva. Jag har använt den sentensen här i talarstolen förr, men det gör den ju inte sämre. tycker jag mig skönja att det händer alltmer på det här området. ordnades en nationell folkhälsokonferens i i under . Tyvärr hade jag inte möjlighet att vara där, men de skulle ta upp frågor som forskningsnytt och ge praktiska exempel på kultur som arbetsmetod för hälsa och integration. blir det en konferens i , en länskonferens, om sambandet mellan kultur och hälsa. Där finns rubriker som Kultur är hjärnans motion, Kultur är friskvård, Kulturkonsumenter lever det ni! Kultur motverkar stress det är något som vi kanske skulle behöva här Kultur ökar empatin och Kultur motverkar demens. Är det någon som behöver fler övertygande argument för att vi behöver en alltmer aktiv kulturpolitik ute i hela landet? I det läget blir man minst sagt överraskad av att regeringen, om man har för ytterligare kultursatsningar, anser att det bästa är att införa fri entré till statliga museer, i huvudsak Stockholmsbaserade. Vad innebär detta? Jo, en snedvriden konkurrenssituation som leder till att andra, icke statliga museer, får svårare att attrahera publik, eftersom de måste ta ut en entré för att kunna upprätthålla verksamheten, trots stora ideella insatser. Det gäller regionala, lokala och privata museer. Det viktiga för oss i är att barn och ungdom får en god introduktion till kulturen, för de är framtidens kulturarbetare och användare av kultur. Det är på barnen man ska satsa också utanför , och det gör man inte med den enda kulturreform som kulturministern tydligen lyckades få igenom. finns tyvärr ingen kulturminister här, så jag får väl ta om en del av det jag har sagt , för då utgår jag från att det finns företrädare för regeringen i närheten som kan ta ordet kultur i sin mun. 87 () replik: Även jag noterar frånvaron av statsrådet i denna debatt som jag tycker är viktig. Jag kan inte ikläda mig hennes kläder, men jag kan ändå ställa några frågor, trots att och jag tillhör samma parti, eftersom den allmänpolitiska debatten är ett centralt forum för diskussion. Jag skulle vilja ställa några frågor eftersom kulturutskottets ordförande nämnde . Hur ser kulturutskottets ordförande på kulturen som en besöksstimulerande och upplevelsestimulerande del i det svenska samhället? Jag tror för min del att sådana företeelser som , musikindustrin och vad det nu kan vara är mycket lockande företeelser för att få människor att komma till vårt land. Vi har väldigt mycket att bjuda på i det här avseendet. 88 () replik: Det skulle vara spännande att se ikläda sig kläder. När läser kulturmotion kommer han att se att vi tar upp väldigt mycket av det här. Inte bara där utan även i vår finansmotion har vi numera ett avsnitt om kulturen som tillväxtområde. Den betyder väldigt mycket för det jag har tagit upp här, demokratin och så vidare, men den betyder självfallet en hel del för turismen också, inte minst för internturismen i , men också den turism som kommer hit från utlandet. Som jag sade är det inte bara . Det finns många ställen som har bra kulturevenemang som drar mycket folk. Jag kan bara nämna det jag ser själv utmed , hur mycket folk det drar när kommer i gång och när de sedan åker vidare i landet. Det är också kultur. Men det finns också sådant som i som genomfördes för , tror jag. 89 (): Hur ska vi kunna få ett friskare ? Ett av vår tids största problem är ohälsan som tar sig uttryck i ökade långtidssjukskrivningar, korttidsfrånvaro från jobbet och långa rehabiliteringsprocesser. Både det förebyggande folkhälsoarbetet och sjukvården behöver ses över, och alla goda krafter behöver samverka för att vi och samhället ska må bättre. I detta anförande vill jag lyfta fram kulturens stora betydelse för hälsa och ett bättre liv trots sjukdom. Jag gör det utifrån egna erfarenheter i mitt yrke som präst men vill även påminna om som skrev: Deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt oberoende av tidigare kulturvanor. Jag tror att vi behöver en uppvärdering av kulturens roll för människors välbefinnande. Det är tyvärr så att kulturen ofta har låg prioritet på den politiska agendan. Men om vi lyckas få fram kulturens betydelse för att minska ohälsotalet borde det hjälpa till att höja kulturens status. Då säger någon: Vi har nog med den medicinska vården den kostar alldeles för mycket. Ska vi nu behöva satsa mer på kulturen? Ja, självklart ska vi det. Det handlar om att prioritera och omfördela. Under svåra förhållanden behövs kulturen ännu mer som en lisa för själen. Det har visat sig i historien förr och att när vi har det svårt söker vi oss inåt efter andra värderingar som kan ge oss mer av värme, förundran, nyfikenhet och gemenskap och därmed förgylla vardagen. Kontakten med konst, musik, teater, litteratur och de andra sköna konsterna känns extra värdefull och ger oss bättre livskvalitet. anser att kulturen är en viktig bestämningsfaktor för folkhälsan och att kulturen kan ge ett värdefullt bidrag till både läkningsprocessen och livskvaliteten hos vårdtagarna. Därför vill vi att satsningar på kultur inom vården ska uppmuntras och stödjas. Vi har motionerat om att fler TV-program ska textas TV är också kultur för att öka tillgängligheten för våra döva och hörselskadade. Vi får stöd i detta från , och lokala miljöpartister i har lovat att påverka sina partivänner i att verka i denna riktning. Härmed inbjuds de andra partierna att hänga med på vårt förslag. Låt mig nu ta fram några exempel från dagens där kulturen har haft stor betydelse inom sjukvården. Jag ser framför mig studiecirkeln på sjukhemmet där man är samlad kring ämnet Minns du?. Ledaren spelar en skiva . En deltagare ler igenkännande. En annan stampar takten. Någon passar på att ta en dans med ledaren.