prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — Stärkta skattebaser växlas mot dagens statsbidrag till kommunerna bland annat genom att avdrag på inkomsten slopas till förmån för skatterabatter. I vårt budgetförslag växlas över på detta sätt. Förutom egenkontrollen över resurserna tillkommer en uppräkning relaterad till löneutvecklingen som kan uppskattas till ca vid en procentuell löneökning på . Det är pengar som landar i statens kassa utan att vidarefördelas till kommunerna. Ett systemfel låt mig lite vårdslöst få kalla det så, fru talman där staten skär emellan ökar successivt skillnaden mellan inkomster och utgifter och kan vara en delförklaring till den ekonomiska kris som många kommuner och landsting nu befinner sig i. betänkande innehåller en mångfald av frågor och synpunkter, vilka många kan kommenteras och diskuteras. En av dessa har en särskilt framtidsinriktad miljöprofil och berör många människor. Den har dessutom potential att utvecklas. Det gäller synen på användning av miljöfordon och den rabatt på förmånsbeskattning som finns angiven i budgetförslaget. Rätten till denna nedsättning förlängs till 2008 för elhybridfordon och för alkohol- och gasbilar. Satsningen på rabatt för inköp och användning av dessa fordon har dock enbart förbehållits dem som har eller kan få tillgång till förmånsbil i sin anställning eller i egenskap av egenföretagare. Detta är, fru talman, en uppenbar brist. Möjligheten borde givetvis även finnas för privata människor att på bästa sätt bidra till ett miljövänligare och resurssnålare samhälle. Här ser vi bara ett exempel på förslag som på bred front inom miljöfordonsområdet kan ge möjlighet för alla att på lika villkor delta i detta arbete. Det är i de flesta fall volymen på och intensiteten i efterfrågan hos vanliga konsumenter som är den snabbaste drivkraften i en utveckling. Jag kan varmt rekommendera en enskild motion i just detta ämne, 2003/04:Sk411. Avslutningsvis, fru talman, vill jag framföra att med glädje har noterat att våra inlägg har beaktats vad gäller nedsättning i beskattning av fjärrvärme för industriändamål och därmed våra synpunkter framförda i motionerna Fi255 och Fi306. Jag vill även framhålla att det bakom innehållet i dessa motioner ligger ett seriöst och väldokumenterat arbete av till gagn för företagande och en positiv framtida miljöutveckling. Med anledning av pågående diskussion om slopande av arvsskatt mellan makar vill jag notera att yrkande om tidigareläggning av ikraftträdandetidpunkten till , alternativt , står fast. 44 (): Jag ska börja med en folkpartist, . Jag vet inte om han kanske vill kallas liberal. I varje fall använde han omväxlande de båda uttrycken. anser precis som att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden eller, uttryckt på ett annat sätt, att vi ska betala för de utgifter som vi alla här, ofta i stor enighet, fattar beslut om. Skatterna ska dessutom stimulera till arbete och investeringar. Skatterna ska bidra till en uthållig tillväxt och, inte minst viktigt, skatterna ska göra klyftorna mindre, i vårt land och om möjligt också globalt det senare är värre. Vi kan inte acceptera att redan välbeställda får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vården för de sjuka, i skolan för barn och unga och i omsorgen om gamla eller människor med andra problem. Klyftorna i vårt ska minska, inte öka. Vi ska fortsätta att genomföra reformer för rättvisa och tillväxt, men som en tidigare partiledare i mitt parti sade är verkligheten vår främsta fiende. Marknaden drar isär och skapar klyftor. Politiken, rätt utövad, kan minska dessa klyftor. Detta går före skattesänkningar. Vi vill ha, hoppas på och till och med räknar med en bred uppslutning bakom åtgärder för tillväxt och rättvisa, inte bara tillväxt och inte bara rättvisa utan både tillväxt och rättvisa. Vi står inför stora utmaningar. Vi vet att antalet äldre i vårt land ökar. Vi vet att, i allt övrigt lika, andelen människor minskar. Detta är ett förhållande som vi delar med en lång rad andra länder. Under förrförra seklets andra hälft flyttade ungefär en miljon människor ut ur vårt land. Det var av i huvudsak två skäl. Det fanns inget arbete, och de själva och deras barn svalt. De kunde inte försörja dem i vårt land. Ni ser bilden. Den miljon människor som vårt land lånade ut till andra delar av världen får vi nu tillbaka från andra delar av världen. Det ska vi vara glada för. Men som framgick av den föregående debatten har vi väldigt stora uppgifter framför oss där. Det är inte föremål för den här debatten, men man kan se det översiktligt som en bild av vilka problem vi står inför och vilka möjliga lösningar som finns. En delegation ur skatteutskottet besökte under förrförra veckan . Vi hade samtal med, förutom vår ambassadör och hans medarbetare, företrädare för förbundsdagen, finansministeriet, tyska industriförbundet som man kan säga i lämplig jämförelse och tyska landsorganisationen. De tog upp en lång rad frågor. Det mest betecknande för oss var fastän det inte var överraskande att det var precis samma struktur och samma problemkomplex som vi talar om. Det handlar om befolkningsutvecklingen, arbetslösheten och kanske överraskande nog för en del de regionala skillnaderna. Företrädare för flera organisationer talade om regionala skillnader i , men det kanske inte var det som vi i första hand kommer att tänka på. Det som skiljer och oss åt vi har tid nu för den här jämförelsen är att vi inte har problemet med de stora kostnaderna till följd av återföreningen. Det som möjligen oroar oss är hur två största ekonomier ser på tillväxt- och stabilitetspakten. Vi framförde vår åsikt både i och när vi hade tillfälle att träffa och samtala med företrädare för , bland andra den nye centralbankschefen i . Vi går tillbaka till . Vi vet att klyftorna är stora. Dessvärre växer de i vissa avseenden. I skolan behövs det fler vuxna. Äldreomsorgen behöver förbättras, väntetiderna i sjukvården kortas, och antalet människor som är sjukskrivna måste minska. Det är viktigt för ekonomin, men framför allt måste det ske av mänskliga skäl. Nästan alla människor vill kunna säga: Hej, nu går jag till jobbet. Då får de en social gemenskap. De drar försorg om sig själva och sina närmaste. De drar sitt strå till stacken. Det är en av våra absolut främsta uppgifter. Nästan alla vill arbeta och göra det som jag sade med en liten bild: dra sitt strå till stacken. Pengarna kommer inte från himlen. Därifrån kommer i varje fall vid ofta regn. Det finns de som påstår att det i , och min hemort kommer mycket regn. Men det gör det inte. Det ska jag passa på att tala om här när jag nu har tillfälle. har fler soltimmar än vad har, och så talar man om i . Men solen i är inte solen på himlen. Det var en person som jobbade på i som kallades för det. Det här var en parentes. Pengarna kommer alltså inte från himlen. De kommer från arbete. Därför måste vi ha en ekonomisk tillväxt. För att klara detta måste vissa fundament finnas på plats. Det viktigaste är ordning och reda i de offentliga finanserna. Som en följd av denna vår övertygelse ska vi också i fortsättningen vara väldigt försiktiga och återhållsamma med utgiftsökningar och skattesänkningar. Det kan verka kameralt, men jag tycker att uttryckte det bra på sitt något burdusa sätt. Han sade: Först ska pengarna in. Sedan kan vi resonera om vad vi ska använda dem till. Jag tror att det är en klok regel. Den fortsatta globaliseringen för att hoppa till ett helt annat ämne ställer oss inför stora utmaningar. budskap var kort sammanfattat: Ett skatteuttag på i huvudsak dagens nivåer är möjligt, men det kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För att hålla marginalskatterna nere behövs breda skattebaser. Jag håller med . På något sätt är vissa uppgifter eviga. Det finns en ekonom som heter . Han har skrivit en bok om Axel . Därifrån vill jag citera. Men jag ska börja med en läsanvisning. Kontribuera är ett gammalt svenskt ord. Det betyder bidra. Så här sade Axel enligt : Ty så mycket själva kontributionssättet vidkommer, är intet skäligare än detta, i det den som haver, han give; den intet haver give intet; och kontribuera för den skull var som han är förmögen till. Det är högre skatter för dem som har högre inkomster. Det sade Axel . Vissa sanningar är eviga. Vi går tillbaka till vårt yttrande till finansutskottet. Vi föreslår ändringar i de så kallade 3:12-reglerna . Regeringen aviserar att detta är första steget. Man har för avsikt att återkomma med ett andra steg . Inriktningen är att i första hand de små företagen ska få gynnsammare villkor. Jag vill säga till Per för att ingen tveksamhet ska råda att är finansminister. Jag tyckte mig uppfatta att Per var lite osäker. Jag kan skriva under på att det är så. Om nu inte Per tror på mig så tro på statsministern! Det är han som har utnämnt finansministern, och han heter . Jag tror att det var som sade att vi ska bekämpa skattefusket. Det finns många skäl för det. Ett skäl som vi ärligt tycker är oerhört viktigt är att skattefusk snedvrider konkurrensen. Det ska aldrig råda någon tvekan om att staten ska stå på de hederliga företagens sida. Jag tycker att det är ett problem att det ibland från företagarsidan är svårt att få uppslutning bakom detta. Vi menar det här ärligt. Det ska aldrig råda någon tvekan om att staten ska stå på de hederliga företagens och människornas sida. Jag har med mycket stort intresse läst en rapport från BRÅ, . Den heter Förebyggande metoder mot ekobrott. Det är med väldigt stor glädje jag ser att skatteförvaltningen där lyfts fram som ett föredöme med sitt förebyggande arbete. Bland många andra områden i denna rapport nämns och dess arbete med det som i rapporten kallas en ordning med förmånsberättigade certifikat. Vi i skatteutskottet känner det som servicetrappan. Denna gör det lättare för företagen, men den gör det också billigare. Målet är att det ska bli billigare för företagen att importera och exportera varor. Det tycker vi är bra. Det är bra för staten, och det är bra för företagen. Av naturliga skäl blir det bara nedslag i det här mycket omfattande materialet, men jag har ändå velat göra dessa nedslag. Jag har med stort intresse det försäkrar jag er lyssnat till mina kolleger meddebattörer i denna debatt. Jag har också med stort intresse lyssnat på mina kolleger i skatteutskottets arbete. Med detta, fru talman, har jag lite grann visat vilka huvudsträvanden och vilka riktningar vi har respektive åt vilket håll vi vill gå i skattefrågorna. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 45 () replik: har kontribuerat till vår kunskap om . Jag vet inte om han därmed också anser sig kvalificera sig till att vara sola i , men det krävs kanske lite mer för det. angav att ett viktigt inslag i skattepolitiken skulle vara att skapa såväl tillväxt som rättvisa. Om det kan man verbalt hålla med, men är det inte bra med skatter som skadar tillväxt, utan skattepolitiken måste också skapa tillväxt. Det i sin tur ger förutsättningar för rättvisa. Jag skulle vilja ställa en fråga till utifrån analyser. Den frågan är: Hur bedömer skatteutskottets ordförande detta att vi i exporterar skattebaser till utlandet? Jag uppfattade att i samband med den rapportens framläggande uttalade sig i riktningen att han nog förstod att förmögenhetsskattens saga borde vara all. Sedan har varit väldigt försiktig beträffande den prognosen. Min fråga är: När bedömer nu att vi kan avskaffa den för tillväxten skadliga förmögenhetsskatten? När bedömer att vi ska sluta exportera alkoholskattebasen till utlandet? När bedömer att vi över huvud taget ska försöka säkerställa skattebaser i vårt eget land? 46 () replik: Jag önskar mer av den modell som skatteutskottet brukar använda sig av vid sina debatter, men har vi sagt att vi får följa finansutskottet, för det är det som anger tonen. Men jag har problem med att höra . Eftersom jag har hört tidigare och har mycket stor respekt för honom vet jag ungefär vad han säger. Det var i början ett ord om som jag inte hörde, så jag avstår från detta med . Jag är säker på att och mina värderade kolleger från kommer att ta upp det i andra sammanhang. Jag vet inte om har upptäckt att det har hänt någonting i när det gäller förmögenhetsskatten. Jag återgår till vad sade. När vi gjorde den stora skattereformen det var ju Socialdemokraterna och som genomförde den stora skattereformen , i långa stycken stödda av sade vi att varje inkomstgrupp ska betala sina egna skattesänkningar. är det en ny ton. I de tillväxtsamtal som statsministern har inbjudit till säger ledningen för , för att ta ett exempel, att de är beredda att diskutera det. Om man kan sänka förmögenhetsskatten är de beredda att diskutera de använder inte mina ord men det är samma sak detta att inkomstgrupperna ska betala sina skattesänkningar. De kan fundera på det. Jag har ingen annan uppfattning än statsministern och finansministern i den delen. Låt oss se fram emot dessa samtal. Jag hoppas att de för vårt lands skull och för vår ekonomis skull kommer att vara bra. Får jag dessutom ge en liten upplysning till . ökade tillväxten i mer än i euroområdet och mer än i OECD-området. Det kanske finns skäl att fundera på vad det kan bero på. 47 () replik: Det beror alltid på vilket jämförelseår man tar. Jag vill påstå att den svenska humlan har lite svårt att flyga smidigt med det skattetryck som vi har. Så går jag tillbaka till förmögenhetsskatten. Det låter sig sägas att när den avvecklas ska de som har glädje av avvecklingen betala andra skatter som motsvarar detta. Det är bara det att förmögenhetsskatterna redan drivit så mycket kapital ut ur landet att det egentligen inte är de grupperna som har fört kapital ut ur landet som betalar förmögenhetsskatt, utan förmögenhetsskatten betalas i väldigt hög grad som en extra fastighetsskatt. Menar att det är fastighetsägarna i landet som ska betala avvecklingen av förmögenhetsskatten? Anledningen till att den bör avvecklas är att vi ska kunna återfå skattebaser som har flyttats utomlands. Det är en väldigt viktig välståndsskapande åtgärd för vårt land. Det är just detta som till exempel framhöll. 48 () replik: Vi ser oerhört seriöst på detta. Jag menar inte att de fastighetsägare som betalar förmögenhetsskatt för sin fastighet ska betala avvecklingen. I den betydelsen som bland annat och enligt offentliga uppgifter i medierna har sagt till statsministern i tillväxtsamtalen menar jag att varje inkomstgrupp ska betala sina egna skattesänkningar. Jag hann inte i mitt förra svar ta upp alkoholskatten. Eftersom det är så oerhört viktigt för mig måste jag ta tid till det. Vi tycker att vi har ett problem när våra närmaste grannländer sänker skatterna på alkohol. Ärligt talat vet vi inte riktigt vad vi ska göra. Rädslan när vi inte vet vad vi ska göra delar vi med en väldigt stor majoritet i denna kammare. Men vi är väldigt bekymrade. När skattekommissionären besökte hade jag äran, glädjen och artigheten att tacka honom. När vi var ensamma sade jag till honom det jag brukar säga i alla de möten där vi diskuterar detta det tror jag på ett lite rått sätt skildrar vårt problem: Om tillgängligheten på alkohol blir dramatiskt större och om skatterna sänks dramatiskt kommer fler kvinnor och barn få stryk på fredag kvällar. Han förstod vad jag sade men inte vad jag menade. Det är vårt problem. Jag tycker att vi måste ta detta på allra största allvar och inte lattja med att exportera alkoholskatter till andra länder. Det tycker jag är att devalvera problemet. 49 () replik: började med att citera vår gemensamma framlidne vän som sade att verkligheten är vår främste motståndare. Jag kan förstå att så är fallet. Frågan är: Ska man försöka arbeta mot detta eller med detta? Så kan man gå till andra citat. Förmodligen kände även . Han sade något som jag gärna vill säga här, nämligen att har blivit ett folk av fifflare. Det är ett annat problem i denna välfärdsstat att så många människor har ställt sig utanför skattesystemet och på det sättet gjort en skatterevolution. Jag håller helt med om vad han sade om skattefifflet. Men problemet är att man inte vidtar några strukturella åtgärder mot detta. Man sänker inte en del skatter som behövs för att göra det mindre lönsamt att skattefuska. Jag skulle vilja fråga : Är skatteutskottets ordförande nöjd med det nuvarande skattesystemet? Det skulle förvåna mig mycket om det är på det sättet. Jag skulle vilja ställa en fråga till: I vilket avseende tycker skatteutskottets ordförande att vårt nuvarande skattesystem befrämjar tillväxten och de mål som jag tror att Socialdemokraterna och kan vara mycket eniga om? Jag tycker att man har förfuskat målen genom att frångå viktiga principer gemensamma skatteuppgörelse. 50 () replik: Det är i alla fall sade jag tror att det var en överdrift då och en överdrift nu att svenskarna har blivit ett folk av fifflare. Visst, det finns folk som fifflar och bågar. Det vet vi alla. Det ska vi göra allt för att bekämpa. Jag berättade om rapporten från , där skattemyndigheterna framhölls som efterföljansvärda i det preventiva arbetet. sade att om vi sänker inkomstskatterna eller i alla fall om vi sänker skatterna jag är lite osäker på vad han sade kommer fifflet att minska. Inga internationella erfarenheter visar att det är så. I länder med närmast dramatiskt lägre skatteuttag än vad vi har är skattefusket, såvitt man kan bedöma, oerhört mycket större. Så den jämförelsen går inte att göra. Jag är övertygad om att det är så som byggnadsarbetare alltid säger när man träffar dem på byggarbetsplatser: Det är klart att vi ska betala skatt, men de andra ska också göra det. Det ska vara rättvist. Där tror jag att lösningen finns. Sedan finns det alltid människor som fifflar och bågar, och dem måste man med kontroll hålla efter. 51 () replik: Tyvärr hörde nog lite fel. Jag sade inte att skattefusket skulle minska. Jag sade något helt annat som är mycket viktigare, att man skulle göra det mindre lönsamt att skattefuska. Det var min poäng. Jag kan hålla med om att internationella undersökningar inte kan styrka detta. Däremot vet jag säkert att om man sänker en del skatter jag säger inte att man kan sänka alla skatter gör man det mindre lönsamt att skattefuska. Jag menar att man måste ha en mycket bestämd riktning för vad man vill göra med skattesystem. Jag är absolut för att vi ska göra det mindre lönsamt att skattefuska. är det tyvärr på det motsatta sättet. Genom att många skatter har blivit så enormt höga har man vant en massa människor vid att det är väldigt lönsamt att skattefuska. Det är en moralisk dimension i skattesystemet som gör mig mycket bekymrad. Däremot är jag glad över att ni tycker att det är konkurrenssnedvridande. Jag hade inte heller väntat mig något annat. Jag har alltid uppfattat socialdemokraten som en mycket hederlig person. 52 () replik: På nytt hade jag bekymmer, för nu uppfattade jag inte nyanserna som är en sådan mästare på. Men jag är säker på att hade han nyanser med i sitt inlägg. Okej, det ska vara mindre lönsamt att skattefuska. Jag får inte ställa någon fråga , fru talman, eftersom inte har någon replik kvar. Men låt mig säga så här: Om man sänker kommunalskatten i med , kommer skattefusket i att bli mindre av det skälet? Om man sänkte momsen från till , som man bara skulle kunna om man hade samma moms på allt från skidliftar till mat och operaföreställningar, skulle skattefusket minska då? Jag tror faktiskt inte det. Jag tror att det behövs andra saker. Men en sak vill jag slå fast: Vi ska inte ta ut en enda krona mer än vad som behövs för att betala det som vi i denna kammare fattar beslut om. Men vi ska ta ut varenda krona och framöver helst mer än vad som behövs för det. Femöringen ska vi ha de sju magra åren. 53 PER () replik: använde det svenska lånordet från latin, kontribuera. När jag talade om och och vem som har vilken funktion använde jag det latinska ordet realiter. Det kanske inte Kjörnsberg uppfattade. Min fråga var alltså inte vem som formellt är finansminister och vem som formellt är statsminister, utan jag frågade vad det är som gäller. Är det regeringsdeklarationen eller budgetpropositionen? Jag tog ett väldigt tydligt exempel, frågan om fåmansbolagsreglerna, där det var en tydlig diskrepans. Då ironiserade jag lite grann. Vi kanske kan lämna det där. Jag vill ställa den här raka frågan till : Menar att det finns någon skatt en eller flera som strider mot grundläggande skatterättsliga principer, eller är allting gott? 54 () replik: Jag gjorde anteckningar under Per anförande. Högst upp skrev jag: Högt tonläge. Men det använde han säkert bara för att jag skulle höra. Tonläget var dessutom något raljant. Detta om finansministern och statsministern är egentligen en strid om påvens skägg, Per . Budgetpropositionen är regeringens förslag. I denna regering ingår bland andra statsminister och finansminister . Regeringsförklaringen, som statsministern presenterade från denna talarstol, är inte förklaring, utan det är regeringens förklaring. Bakom den står 22 statsråd, bland andra statsminister och finansminister . Jag påstår inte att skattesystemet i alla dess delar är precis som det ska vara. Jag har ett mycket öppet sinne för de förändringar som av olika skäl är nödvändiga: för att öka tillväxten, för att det ska bli mer rättvist, för att skattefusket ska minska och 1015 andra skäl. Om vi hjälps åt kanske vi till och med kan komma upp till 20. Vi har ett öppet sinne för det. Men grundläggande är att det ska vara ordning och reda i finanserna, att vi ska betala för oss och inte lämna över det till barn och barnbarn. Men jag skulle vilja göra en sak till med skattesystemet, som det är så väldigt svårt att få gehör för i denna kammare jag är smärtsamt medveten om det, för jag har varit med när det borde varit nödvändigt och det är att använda skatteförändringar för att överlappa konjunktursvackor eller strama åt när hjulen snurrar för fort. Det skulle jag vilja göra, men har det varit väldigt svårt. Om svenska folket hade sagt ja till euron, kanske vi alla hade varit tvungna att ta det ansvaret. Jag tror att det vore bra om vi kunde göra det. Men, , allt är inte perfekt. Vi har ett öppet sinne. Vi lyssnar på Per och andra. 55 PER () replik: vill ju ha en strid om påvens skägg. Det vill inte jag. Jag har påpekat en skillnad i regeringsdeklarationen å ena sidan jag vet vilka som står bakom den och budgetpropositionen å andra sidan. Jag tog fåmansbolagsreglerna som ett exempel. Det finns flera exempel. Sedan ställde jag frågan: Finns det någon enda liten ynka skatt eller någon lite större, betydelsefull skatt som slår mot människor, mot underifrånperspektivet, och som bryter mot skatterättsliga principer? Vi har skatt efter bärkraft, vi har intresseprincipen, legalitetsprincipen, likviditetsprincipen och en rad andra principer. Finns det någon skatt i skattesystemet som tycker går emot skatterättsliga principer? Kan vi inte få höra något konkret om detta, inte om några påvars skägg? 56 () replik: Det är ganska intressant att Per talar om för mig vad jag ska tala om och hur jag ska tala om det. Jag förbehåller mig rätten att i båda fallen bestämma själv. När det gäller skillnaden mellan budgetpropositionen och regeringsförklaringen är det väl ingen hemlighet, inte ens för Per , att tiden mellan det att budgetpropositionen i praktiken var klar och regeringsförklaringen presenterades hade vi en folkomröstning om euron. Statsministern stod i denna talarstol och sade att utfallet av folkomröstningen, som han inte på något sätt ifrågasatte, har lett regeringen till slutsatsen att vi behöver vidta vissa åtgärder. Så talade han om vissa saker och inbjöd till ett brett samarbete, de så kallade tillväxtsamtalen. De pågår , och förhoppningsvis kommer de att leda till något positivt för vårt land inte i första hand för Socialdemokraterna eller utan för vårt land. Sedan till detta med skatterättsliga principer. Per och jag ska förhoppningsvis en gång på allvar ta den debatten.