prot · GQ0971 · 2003-03-13 00:00:00 — Infördetta noterar vi att regeringen är mycket tyst.Jag tycker att jag möjligen fick besked i den förstafrågan, att detta inte har med euroomröstningen attgöra.Jag tycker kanske inte att den här regeringen ärbenägen att peka finger åt eller någotannat parti och hävda att man just nu är bättre påbudgetbalans än andra, men jag väntar på svaret närdet gäller synen på kapitalbildning. Det är ett viktigtbesked, förutom att vi inte blandar ihop detta förmycket med eurofrågan.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade inledningsvis är ut-gångspunkten att detta är en diskussion som vi givet-vis måste föra i en bredare krets. Men det är fulltrimligt att vi har börjat som vi har gjort. Vi diskuterarförslag och tänkande som har kommit fram från LO:ssida och bildar oss en uppfattning om det.Jag tror att många delar uppfattningen att ska viträda in i en valutaunion - men även om vi stannarutanför - har vi av en lång rad skäl anledning attgenom den ekonomiska politiken utrusta oss medrejäla reserver. Och finanspolitiken kommer att spelaen mycket betydelsefull roll om vi träder in och deltari den gemensamma valutan. Då behöver vi den härtypen av reserver. Och det handlar inte om, som Fred-rik tycks anta, några oerhört långtgåendeförslag. Det handlar om att stärka statsfinanserna, ochdet handlar om att utrusta oss med ytterligare bud-getmarginaler. Det tror jag är en klok politik underalla omständigheter.Nya sjuklöneförslagetAnf. 31 ():Herr talman! Jag har en fråga till arbetsmark-nadsminister . Dessutom har jag litehälsningar från . Jag har fått väldigt mångasamtal och mejl från oroliga företagare. De oroasöver regeringens förslag till nytt sjuklönesystem därarbetsgivaren ska stå för av kostnaden underhela sjuklöneperioden. Jag skulle vilja säga att detnästan kokar hos den här kategorin. Många säger: Jagär beredd att kasta in handduken, för jag har intenågra marginaler. Eller också får vi rationalisera så attvi inte är så beroende av personal.Min fråga till är om ministern ärberedd att försämra för landets företagare genom attlägga fram ett sådant här sjuklöneförslag.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att vi planerar för enproposition enligt vilken en del av sjukpenningen skabetalas direkt av den enskilde arbetsgivaren mot attarbetsgivaravgiften sänks med motsvarande, natur-ligtvis för hela arbetsgivarkollektivet som ett genom-snitt. Därmed blir det inte en högre kostnad för ar-betsgivarkollektivet.Dessutom planerar vi för att i ett sådant systemgöra ett undantag för små företag därför att risken äruppenbar att ett litet företag får för höga kostnaderom många blir sjuka samtidigt.Vidare är det nog så att de mindre företagen ochockså företag i det privata näringslivet regelmässigthar lägre sjuklönekostnader än vad till exempelmånga kommuner har. Det gör, skulle jag gissa, attarbetsgivarkollektivet på den privata sidan inte görnågra stora förluster. Det blir de som har varit bra påatt klara sjuktalen som vinner på detta. De som ärdåliga på att klara det kommer att få högre kostnader,vilket är avsikten. De ska stimuleras att göra någon-ting mer för att få ned sjuktalen.Anf. 33 ():Herr talman! Det är givetvis så att det, när kostna-den i större utsträckning ska läggas över från stats-budgeten till arbetsgivarsidan, blir arbetsgivarna somfår betala. Om man sedan väljer att göra ett undantagför de små företagarna är det bra för dem. Men detuppstår tröskeleffekter som gör att företagare verkli-gen kommer att tänka sig ytterst noga för innan ytter-ligare en person anställs.Jag vet många svenska företagare som vill varakvar i det här landet men de vill ha lika konkurrens-villkor som företagare i omgivande länder har. Härhandlar det faktiskt om att kostnader kommer attvältras över - alltså om ökade kostnader för arbetsgi-varkollektivet, för dem som skapar jobben i vårt land.Vi befinner oss i en situation där antalet nyföreta-gare minskar med 6 000 och där vi har en likalåg nivå på antalet företag totalt som vi hade underlågkonjunkturen - i sig en oro-ande utveckling. Jag befarar att den ytterligare för-stärks om ett sådant här förslag läggs fram.Avser ministern att göra en ordentlig kon-sekvensanalys av hur utfallet i form av nya arbetstill-fällen alternativt ökad arbetslöshet blir när ett sådanthär förslag läggs fram?Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Det borde vara en gemensam ange-lägenhet i samhället att vi kan minska sjuktalen. Detär viktigt för människor och det är viktigt för företa-gandet, för näringslivet. Jag föreställer mig att det ärviktigt också för det enskilda företaget att ha lågakostnader i samband med sjukskrivningar eller i sam-band med hälsoläget på företaget. Det kan inte varaen bra situation att ha många långtidssjukskrivna,utan det måste vara i företagets eget intresse att mins-ka sjukskrivningarna. Så tror jag att det i de allraflesta fall också är.Jag håller med om att man, omman ska göra ett undantag för småföretag, ocksåmåste försöka eliminera risken för att just tröskelef-fekter uppstår som inte är bra. Den problematikenbearbetar vi just nu när vi jobbar med frågan i depar-tementet.Effekterna av maxtaxanAnf. 35 ():Herr talman! Jag har en fråga till ungdomsminis-ter den senaste veckan har det förts en debattom effekterna av maxtaxan. Vi vet alla här hur vissaklagade på maxtaxan när den infördes. Det påstods attden skulle skada kvaliteten i barnomsorgen. Det ärdärför som jag har en fråga till : Vadhar maxtaxan egentligen inneburit för kvaliteten ibarnomsorgen?Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte om det är i egenskap avungdomsminister eller kanske snarare i egenskap avförskoleminister som jag ska svara men jag svarargärna.När det gäller maxtaxan har det förts mycket re-sonemang och diskussioner. Inte minst har det också,skulle jag vilja säga, florerat fördomar och förutfatta-de meningar om att maxtaxan inte fullt ut varit finan-sierad. På många håll har man varit ganska övertygadom att kvaliteten har försämrats. Naturligtvis tyckerjag att det är roligt och glädjande att kunna konstateraatt så inte har varit fallet.Hela syftet med maxtaxan handlar om att barnfa-miljer inte ska betala en alltför stor del av sin dispo-nibla inkomst till barnomsorgs- och förskoleavgifter.Inte heller ska man som barn stängas ute på grund avföräldrarnas ekonomiska situation, och så är intelängre läget.Vi kan konstatera att närvarotiderna inte har ökat,att barngruppernas storlek inte har ökat och att perso-naltätheten inte har minskat. Men avsikten med max-taxan, det vill jag betona, var ju inte att öka perso-naltätheten eller att minska barngrupperna. Kvalitetenär dock bibehållen, och de ekonomiska vinsterna förbarnfamiljerna har varit mycket stora. Det tycker jagär glädjande.Bildkonstnärernas situationAnf. 37 ():Herr talman! Regeringens omsorg om konstnärer-na visades då en kartläggningav konstnärernas trygghetssystem presenterades - ettframsynt arbete som ökar kunskapen om konstnärer-nas särställning och utsatta situation. Vid kartlägg-ningen lyftes kulturarbetsförmedlingen som ett föredöme med sitt konstnärsfackligainflytande via kulturarbetardelegationen och de regi-onala samrådsgrupperna inom AMS.Af Kultur ska enligt riksdagsbeslut ta särskildahänsyn till konstnärernas yrkesspecifika villkor, ochden arbetsförmedlande verksamheten ska anpassas tillde förutsättningar som finns på området. frångårman detta.Af Kultur presenterar nu en ny rikstäckande orga-nisation som väcker stor oro framför allt bland bild-konstnärerna. KRO, ,uppskattar att ca 1 700 bildkonstnärer kommer attdrabbas mycket negativt av den nya organisationen.Vilka åtgärder tänker kulturministern vidta för attbildkonstnärerna inte ska drabbas av or-ganisationsförändring?Anf. 38 Kulturminister ():Herr talman! Jag instämmer i be-skrivning. Bildkonstnärernas situation är dokumente-rat svår. Bildkonstnärerna är en av de mest utsattakonstnärsgrupperna. Det är därför som vi har tillsatten utredning, vilken avlämnat sitt betänkandesom vi nu ska skicka ut på remiss och som så snartsom möjligt ska resultera i en proposition där vi före-slår ytterligare åtgärder för att stötta bildkonstnärerna.En del i stöttandet av konstnärsgrupperna är om-bildningen inom AMS. Det innebär att vi kommer attha särskilda kulturarbetsförmedlingar som arbetarmed att stötta alla konstnärsgrupper. Vi följer mycketnära introduktionen av denna nya organisation, somdet finns höga förväntningar på. Uppenbarligen finnsdet också en oro bland bildkonstnärerna. Vi kommernaturligtvis att följa upp detta för att se om det finnsnågon grund för denna oro.När det gäller regeringens beslut om de avgräns-ningskriterier som ska gälla inom denna nya organi-sation utgår vi självfallet från att regeringens beslutföljs av alla myndigheter.Anf. 39 ():Herr talman! Jag är glad över svaret och kännermig nu betydligt lugnare. Jag vill understryka viktenav att det blir en ökad samverkan mellan politikområ-dena. Inte minst vill jag lyfta fram kulturens betydel-se för hälsan. I stället för att omskola konstnärer tillyrken inom vården kan man ta till vara deras yr-keskunskap och låta dem verka i vården och omsor-gen.Textning av TV-programAnf. 40 ():Herr talman! Även jag har en fråga till kulturmi-nistern.I sändningstillståndet för Televisionframgår beträffande programtextning att minst 50 %av sändningstiden för förstagångssändningar medsvenskt ursprung bör vara textad vid utgången avtillståndsperioden.Så långt är det bra, och det bör finnas möjlighetatt öka efter 2005.Nu presenterar SVT en redovisning som pekar påatt man nådde vilket förefaller impo-nerande. Men vid den närmare granskning visade detsig att procenten är räknad på det totala antalet ur-sprungstimmar minus sändningar från ochSVT Morgon.Min fråga är: Delar kulturministern SVT:s tolk-ning att man kan räkna bort ett antal program för attfå upp procenten i jämförelse med vad sändningstill-ståndet medger?Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan tyvärr inte ge ett rakt svar påKollmats fråga. Jag känner inte till den redovisning-en, utan jag får sätta mig in i den. Det viktiga är dockatt , den särskilda myndighetsom vi har, som har i uppdrag att kontrollera att pub-lic service-företagen följer och efterlever det vi harbeslutat om i denna kammare och som regeringen harfattat beslut om när sändningstillstånden.Jag ska närmare sätta mig in i den här frågan.Anf. 42 ():Herr talman! Det är public service-rapporten för2002 som jag hänvisar till. Det är en tolkning av vadregeringen, precis som kulturministern säger, självhar bestämt. Det var därför jag var intresserad avkulturministerns egen synpunkt på detta. För mig, ochjag tror att det delas av kulturministern, är det viktigtatt funktionshindrade har möjlighet att ta del av utbu-det i SVT, inte minst därför att TV-tittandet ofta haren social funktion; man ser tillsammans. Då känns detgivetvis mycket viktigt att även hörselskadade skakunna vara med i den gemenskapen genom de teknis-ka möjligheter som finns.I går kväll såg jag till min stora glädje att Operantill och med textade operan trots att den var svensk-språkig. Det är ett led i tillgängligheten. Men detverkar på mig som om SVT har så bråttom att köra igång så många program som möjligt att man glöm-mer sitt ansvar för funktionshindrade.Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! I det public service-beslut som togs idenna kammare höjdes ambitionsnivån just för attgöra särskilt public service-televisionen tillgängligareför människor med olika typer av funktionshinder.Det är en viktig del i sändningstillstånden. Vi ska intefrån politiskt håll gå in och styra hur SVT eller Ut-bildningsradion lever upp till dessa sändningstill-stånd, utan det är uppdrag.Jag ska ändå repetera det här avsnitt i public ser-vice-rapporten, eftersom jag inte kommer ihåg det.Det var lite nytt för mig när Kollmats berättade omdet. Är det så att de inte sköter sig, om finner att de tolkar sitt uppdrag på ett sättsom inte är korrekt, antar jag att det kommer att ledatill att SVT bättrar sig eller att vi som har att fattabeslut om nästa public service-period formulerar osstydligare.Studenternas a-kassaAnf. 44 ():Herr talman! Jag har en fråga till ,och det gäller studenternas a-kassa.Studerande som gör längre studieuppehåll kaninte längre få a-kassa. Det är innebörden av en dom ikammarrätten. kunde studenter som gjordestudieuppehåll få a-kassa omman uppfyllde villkoren i övrigt, det vill säga att ståtill arbetsmarknadens förfogande och så vidare. Ifortsättningen kommer man att kunna få a-kassa baraom man definitivt avslutat sina studier eller gör ettferieuppehåll på . Kammarrätten harnaturligtvis bara fastställt de regler som finns; a-kassan har tidigare gjort en annan bedömning. Mennu är det på det här viset.Jag undrar om har någon möjlighetatt ändra på de regler som finns.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag får nog säga till att jag blir svaret skyldig. Det där måstejag sätta mig in i, jag måste läsa på och fundera ige-nom detta. Så det ber jag att få återkomma till.Anf. 46 ():Herr talman! Det där lät hoppfullt. Det innebär attjag kanske kan skicka med ett ord på vägen. Det somjag har emot detta är att man utestänger unga männi-skor och dem som vill studera i vuxen ålder att varvastudier och arbete. Man försvårar det. Vi vill ju an-nars väldigt gärna uppmuntra det livslånga lärandet.Självklart ska man kunna varva studier och arbete.Det kan också innebära vissa tider av arbetslöshet. Desom har jobbat tidigare och uppfyller villkoren för a-kassa bör i övergångsperioder kunna få det också ifortsättningen. Annars missar vi det här målet.Fler förskollärareAnf. 47 ():Herr talman! Jag har en fråga till många kommuner är barngrupperna alldeles förstora i förskolan oavsett maxtaxediskussionen ellerinte. För få vuxna gör att barnen inte blir sedda elleratt problem inte upptäcks . Det gäller allt fråntalsvårigheter till motoriska problem. Det gör attskolgången blir svårare för de här barnen.Regeringen har lovat flera tusen nya förskollärareunder den här mandatperioden. Det här skulle göra attbarngrupperna blev mindre och att alla barn blevsedda och uppmärksammade på ett bättre sätt.Min fråga till ministern blir: Vad tänker ministerngöra för att löftet förverkligas?Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning. Våra förskolor har överlag en väldigt bra kvali-tet och professionell personal. Jag tror att de allraflesta föräldrar känner sig trygga när de lämnar sinabarn på förskolan. Men det är riktigt att vi har fått förstora barngrupper. Vi har fått en för låg personaltät-het. Det har stabiliserat sig efter 90-talets nedskär-ningar. Det är därför som vi socialdemokrater i rege-ringen i samarbete med och Miljöpar-tiet har fattat ett beslut om att under mandatperiodentillföra resurser som motsvarar de tusentals nya läraresom nämner, nämligen 6 000 nya förskollärare,barnskötare och andra vuxna. Jag tycker att det är enväldigt viktig målsättning, och den ska förverkligasunder mandatperioden. och jag och Miljöpartietfår gemensamt se till att det också blir så. Men medekonomin ser det just nu inte riktigt så positivt ut somvi skulle önska. Men det står väldigt högt upp påprioriteringsordningen, det kan jag garantera.Anf. 49 ():Herr talman! Jag har ett förslag till . Är det inte rimligt att även förskolan får del avde så kallade Wernerssonpengarna, att kommunernafår välja om de ska användas i skolan eller i försko-lan? Det tjänar faktiskt två syften: dels får vi merpersonal i förskolan, dels får vi kommuner som intedrar ned på personal.Är ministern beredd att stödja ett sådant förslag?Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Jag är naturligtvis inte beredd att iriksdagen stödja ett förslag som skulle styra om denstora satsning som de 15 000 fler vuxna i skolan in-nebär. Det är någonting som kommunerna räknar medoch som man har en långsiktig planering för. Dessatillfaller både grundskola och gymnasium men ocksåfritidshem. Jag tror att det är viktigt att de resursernakan användas där. Det är viktigt att vi ser att det be-hövs ytterligare tillskott, och det ska tillfalla försko-lan. Där ska vi göra en särskild satsning. Annars ärrisken att det som vi menar ska tillfalla förskolan likaväl kan användas i skolan, och då är vi inte säkra påatt vi uppnår det vi vill.Gemensamt ska vi se till att förskolan får den härsatsningen, och det ska ske ,förhoppningsvis inte alltför sent.Regionala samverkansorganAnf. 51 ():Herr talman! har som en av några regio-ner fått möjligheten att inrätta ett så kallat kommunaltsamverkansorgan - kommunförbund mellan länetskommuner inklusive landstingskommunen - för attdriva det regionala utvecklingssamarbetet. harsamverkansorganet i genom sin ordförandePeter känt sig tvingat att skriva till rege-ringen i ett brev daterat och undra litegrann. De utfästa ekonomiska medel för det regionalautvecklingsarbetet som organet skulle förfoga överblev inte 80 utan 19,6 miljoner. Befogenheterna,skriver man, som förutskickades i budgetpropositio-nen har samverkansorganet inte fått. idenna dag har man inte fått något svar från regering-en på sin skrivelse från den 5 februari.Den fråga som jag tänkte ställa till vice statsmi-nister är: Vill du och regeringenegentligen inte ha dessa regionala samverkansorgandå behandlingen är så styvmoderlig och vänsterhänt?Anf. 52 Vice statsminister ():Herr talman! Svaret på den sista frågan är: Natur-ligtvis vill vi det. Det var därför som vi också öppna-de den här möjligheten i avvaktan på den större -kanske eller förhoppningsvis, vilket man väljer -organisationsförändring som kommer efter den utred-ning som leds av landshövdingen i . I av-vaktan på denna kan man alltså göra den här typen avkommunalt samverkansförbund.Beträffande det brev som har kommit in är jaginte ansvarigt statsråd. Därför kan jag inte kommente-ra det. Man brukar alltid få svar när man skriver tillregeringen, även om det ibland kan ta lite tid, så jagär övertygad om att kommer att fåsvar. Jag kan också konstatera att själv sitter iSvegfors utredning, så han kan också där vara medoch påverka det längre skeendet.Anf. 53 ():Herr talman! var skeptiska tillatt inrätta en fjärde regional nivå med oklara befo-genheter. Därtill är den inte direktvald. Men har viju den här möjligheten till ett organ för samverkanmellan kommunerna. Då gäller det förstås att göra detbästa möjliga av situationen. Men har ju intetid att vänta innan ansvarsutredningen kom-mit fram till hur det nya offentliga styret i skastruktureras. I är man naturligtvis mycketintensivt intresserad av att det blir effektivitet ochresurser i det regionala utvecklingsarbetet. Detär gott och väl att finns med i det här arbetet,också som ordförande för samverkansorganet.Kan du, , som ändå är vicestatsminister, förstå frustrationen? Tiden går, manligger i startblocken men kommer inte till skott därföratt man inte får något besked om hur det ska bli. Manupplever sig bara som en kuliss i väntan på vad ochnär.Anf. 54 Vice statsminister ():Herr talman! Jag kan visst förstå det. Bakgrundentill utredningen och bakgrunden till möjligheten att fåbilda den här typen av kommunalförbund är att efterdet att några län i hade slagits ihop, i Skåneoch i - det gjordes en och annan typav försök i och kanske ytterligare något län -ville plötsligt alla län göra på ett nytt sätt. Det varnaturligtvis ganska svårt att tillgodose alla läns krav,och då blev det den här lösningen i stället. Jag villinte kalla det en nödlösning, men kalla det en över-gångslösning i väntan på något annat. Det är klart attövergångslösningar alltid har en tendens att också blilite grann av provisorium, och då kan man kännafrustration. Det förstår jag fuller väl.Jag hoppas att brevsvaret, som jag för övrigt kanskynda på efter denna påstötning, ska kunna klargöravad det är som är konstigt i frågan.Abortlagstiftningar inom EUAnf. 55 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-ter tillika jämställdhetsminister folkpartist är jag per definition för EU, ettEU som ska bygga på de mänskliga rättigheterna.Men det är tydligt att de mänskliga rättigheterna inteomfattar våra så kallade reproduktiva rättigheter.Kvinnors rätt till abort är tydligen väldigt mycket enhälsofråga och en religionsfråga, inte en mänskligrättighet.Sedan 1993 är det förbjudet med abort i ,, , . Det finns ett antal länderinom EU som alla har en mycket svår hållning vadgäller abortlagstiftning.Det är möjligt att jag är fördomsfull, men jagmisstänker att om männen hade blivit oönskat gravidahade aborträtten säkert hamnat under begreppetmänskliga rättigheter. Därför skulle jag vilja frågajämställdhetsministern vad hon anser om detta och,om hon håller med mig, hur hon agerar på EU-plan.Anf. 56 Vice statsminister ():Herr talman! Jag delar oro i de härfrågorna. Problemet har egentligen sin grund i degamla motståndarna till kvinnors reproduktiva hälsa,det vill säga ledningen för och vissa fun-damentalistiska stater. Till detta kan man nu också,tyvärr, lägga . Det första Bush gjorde när hanblev president var nämligen att dra in anslagen för denationella och internationella organisationer somarbetar med kvinnors ställning, inklusive kvinnorsreproduktiva hälsa. Det har vållat mycket bekymmer,inte minst i tredje världen. Det har också lett till attvissa strömningar som också tidigare fanns inom EUoch i de nya länderna har fått ökad legitimitet, anserde, på grund av svängning i frågan.Vad vi gör nu är att vi försöker hitta allierade somstår på den nordiska modellens sida. Vi jobbar meddetta gentemot andra länder. Vi försöker också mot-arbeta en ny kvinnokonferens efter FN:s kvin-nokonferensens , därför att det vore ett stortbakslag för världens kvinnor.Anf. 57 ():Herr talman! Det så kallade framtidskonventetverkar ha glömt bort jämställdheten i den text somtagits fram. Det är möjligt att jag börjar bli lite para-noid här, men kan det bero på att framtidskonventetutgjordes av kvinnor?Vi har ju faktiskt ett gemensamt regelverk som viskulle kunna ta till för de mänskliga rättigheterna,som de definieras av FN. Jag tycker fortfarande attdet är märkligt att man inte kan lägga tillräcklig tyngdbakom detta.Jag skulle igen vilja höra vad vår jämställdhets-minister från svenskt håll gör för att ta itu med dennafråga.Anf. 58 Vice statsminister ():Herr talman! I framtidskonventet har arbetet medjämställdhetsfrågor varit oerhört trögt. Där har Sveri-ge drivit på. , som är regeringensrepresentant och 1 av kvinnor i konventet, hardrivit på. Vi är inte alls säkra på att vi har nått ändafram.I förrgår skrev jag tillsammans med min danskaoch min finska kollega ett brev som ska användas iförhandlingar med ledningen för konventet, så viförsöker faktiskt på olika sätt att driva på.När det gäller att se det som mänskliga rättigheterstöter det på patrull just av de skäl som jag tidigaretog upp: därför att man då inkluderar områden som ärså kontroversiella för vissa länder, och tyvärrockså för USA.Granskning av livförsäkringsbolagenAnf. 59 ():Herr talman! Jag har en fråga till biträdande fi-nansminister senaste dagarna har kritiken mot livförsäk-ringsbolagen varit hård. Man kan säga att vi upplevernågot av en förtroendekris på det här området.Finansinspektionen har tidigare varnat för att ettantal livbolag kommer att få svårt att klara sina åta-ganden gentemot försäkringstagarna. Det har ocksåframkommit en del tvivelaktiga internaffärer.Hur ser biträdande finansministern på den upp-komna situationen, och vad gör regeringen för atthantera förtroendekrisen hos livbolagen?Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Det första jag vill säga är att ingenenskild försäkringstagare ska oroa sig. Försäkrings-bolagen är ansträngda men de är solventa, det villsäga att de har tillräckligt med kapital för att täckasina åtaganden.Jag har också noterat den kritik och den debattsom förekommit kring livbolagen de senaste måna-derna. Det har kretsat kring den information de ger,deras svårigheter att skilja mellan försäkringstagareoch aktieägare.