prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — Förnekelsens epok måste vara slut.Dra lärdom, som sagt var, och säkra att det inte hän-der på nytt.Det gäller att vi hittar vägar att återupprätta dentilltro till vårt säkerhetssystem som inte bara är nag-gat i kanten utan också allvarligt skadat, att göra dettydligt att respekten för den enskildes integritet intefår stå tillbaka för effektivitetsskäl inom en myndig-het. Människor vill inte - vill inte - haen storebror-ser-dig-stat, utan vill ha en stat somsäkrar trygghet och mänskliga fri- och rättigheter.Här behöver regeringen visa hur man är beredd attta hand om och säkra att den information som i dagförekommer i strid med lagstiftningen anpassas tilllagstiftningen samt säkra öppenhet och återställatrygghet.Anf. 15 ():Herr talman! När makthavare får uppgifter, somde lämnar, på sitt bordbör hon få en tanke i sitt huvud: Vilka kommer iframtiden att nekas anställning med hänvisning till enanteckning i ett register?Den kultur som fortfarande verkar styra Säposverksamhet måste avvecklas. Det innebär i praktikenatt i dess nuvarande form måste bli nutidshisto-ria. Den som här vägrar hålla med mig borde sam-vetsgrant svara på ett par frågor.År 1963 överlämnades en skiss på en fredsakti-vists lägenhet till . registreradesden sedermera folkpartistiske riksdagsledamoten . Var han ett hot mot rikets säkerhet?1969 förbjöds åsiktsregistrering, men 1993 avlyssna-des Grön Ungdom. Var vi ett hot mot riketssäkerhet? Varför?Vilken subversiv verksamhet trodde man att de be-drev? registrerades en kvinna för politiskt klot-ter i ett pendeltåg. Jo, herr talman, därför atten viss kultur, en viss historia och ett visst arv fortfa-rande präglar Säkerhetspolisen.Som kommissionen konstaterar har registreringeni sig snarare blivit mål än medel. Den som intevågar kräva Säpos avvecklande vågar heller inte göraupp med detta. Registreringen slår fortfarande blint.Nästa gång kan det vara ditt barn som får en anteck-ning i ett register efter att ha skrivit "Nej till EMU"på ett pendeltågssäte. Vill vi leva i det samhället?Thomas ! Jag vet att du inte kan svarapå frågan om registreringen av , avlyssningenav Grön Ungdom eller infiltreringen av Fältbiologer-na, men svara i vart fall på denna fråga: Vill du admi-nistrera det samhället? Eller kommer de förändringarsom du aviserar att innehålla upprättelse och ersätt-ning för de drabbade, ett öppnande av ,en ersättning av , så att det blir entotal insyn för alla partier, och ett Säposom ersätts av mer resurser till den reguljära polisenoch en ny och kraftigt bantad myndighet?Anf. 16 Justitieminister ():Herr talman! Jag får väl upprepa det som jag tidi-gare har sagt, nämligen att kommissionen har kommitfram till att initiativet togs av försvarsstaben men attframträdande socialdemokrater har varit ledande ochatt information har givits till Socialdemokraterna ochockså att många av dem som var anställda inom IBvar socialdemokrater. Det här har delvis slagits fastav tidigare utredning.Man tillsätter ju den här kommissionen för att fåreda på sanningen och inte för att på något sätt fåberöm för olika saker. Och vi får alltså möjlighet attvidta de förändringar som behövs. Det har här talatsom att vi ska öppna . Det går naturligt-vis inte att nu öppna registret helt och hållet. Det ärfullkomligt omöjligt. Däremot kommer det från den 1mars att ges en ökad möjlighet för enskilda att få vetavad de har registrerats för med anledning av denverksamhet som bedrevs med stöd av tidens bestäm-melser. Det är viktigt just för att man ska få reda påsaker och ting som gäller en själv, men en total öp-penhet skulle inte vara möjlig med tanke på att detfortfarande pågår väldigt mycket verksamhet och attdet finns många som planerar brott i . Det kanvi inte komma ifrån.Jag kan rekommendera att åka tillSäkerhetspolisen. Man lär sig väldigt mycket. Manlär sig hur tydliga regler det finns och att det här intesker helt utan några regler, som sä-ger. Man lär sig väldigt mycket. Jag har lärt mig väl-digt mycket, och jag tror också att lära sig väldigt mycket av att besöka Säker-hetspolisen och se hur man arbetar med åsiktsregist-rering och hur man förebygger mycket allvarliga brottmot enskilda människor och olika attentat som plane-ras.Men, som sagt, det behöver vidtas åtgärder. Jaghar nämnt dem tidigare. Jag har fått frågor om hurman ska kunna se till att den här telefonavlyssningenbedrivs mera rättssäkert. Jag har då berättat att viplanerar att införa ett offentligt ombud som ska ga-rantera det här. Då har frågat vad det fårför roll. Blir det bara en gisslan? Nej, självklart inte.Det är självklart att det ska få en roll som part och fåtillgång till allt material som ligger till grund för eneventuell telefonavlyssning, och genom att man fårrollen som part har man möjlighet att få det här prö-vat i högre instans. På så sätt kan det också skapasbättre prejudikat, för det är någonting som inte skerom det inte finns en motpart när det beslutas om tele-fonavlyssning.Det finns, som sagt, flera olika saker som behövergöras. Det talades också här om att man bör ge skade-stånd till dem som tidigare kanske har drabbats orim-ligt av det här. Javisst, vi har givit möjligheten tilldem som har drabbats . Finns detpersoner som har drabbats från i första hand andravärldskriget är det självklart rimligt attde också ska få skadestånd på samma sätt som de somhar drabbats mellan 1969 och 1996.Det här är alltså ett uppdrag som jag tänker initie-ra när det gäller det ska blibättre möjligheter för de personer som har drabbatsav orimliga konsekvenser av att de har blivit felaktigtregistrerade. Det är också en väldigt viktig sak. Vikan inte bara titta framåt, utan vi måste också se tillatt de som på något sätt har tagit skada av det här fåren upprättelse.Anf. 17 ():Herr talman! är vi här, kamp försanning om vad som egentligen har hänt i den svens-ka övervakningen och åsiktsregistreringen. Jag targärna debatten om historia. Vi haröppnat alla register, men det här är inte den debatten.Här är frågan: Fanns det de som begick brott ellerförberedde brott som gjorde att det fanns argumentför att övervaka minst 130 000? Svaret från är nej. De som begick brottbevisas vara och deras agenter. Vem hotar dådemokratin?Thomas är inte personligt ansvarig fördet här och inte heller ansvarig för den här tidsepo-ken, men Socialdemokraterna har det huvudsakligaansvaret för att detta kunde ske och för den samman-blandning av partiets intressen och den demokratiskastatens intressen som aldrig får ske.Den här debatten är inte slutet på en process. betänkande får inte baraläggas åt sidan och sätta punkt för debatten. måstevi tvärtom börja debatten. Vad gör vi nu? Öppnaregistren så långt det är möjligt så att de drabbade fårse sina akter! Det ska komma en ursäkt, en upprättel-se, ett skadestånd till dem som har rätt till det. och låt inte bara Socialdemokrater-na, som ansvarigt parti, och , som detparti som uttrycker störst förståelse för historien, varade två partier som är representerade där! MinskaSäpos ansvar och öka den öppna polisens ansvar. Hurreglerar vi överskottsinformation som kan fås vidolika former av avlyssning? Det ska aldrig mer varaen sammanblandning av partiets och statens intressen.Demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet fåraldrig komma i kläm i kampen mot kriminalitet.Anf. 18 Justitieminister ():Herr talman! Jag tackar för den här debatten. Jagtycker att det var väldigt bra att toginitiativ till det här. Det visar faktiskt att det finns enväldigt stor samsyn i vägvalet och om att vi ska hittarätt balans när vi fortsätter vår brottsbekämpning ochvårt försvar av vår demokrati, med bibe-hållen rättssäkerhet.Det har kommit två väldigt positiva saker ur denhär kommissionens betänkande. Vi har fått reda påväldigt mycket som vi inte visste tidigare. Och häri-genom har vi kunnat se att det finns saker som behö-ver göras ytterligare för att vi ska gå vidare på denväg som jag talade om. Jag är beredd att ta ansvar fördet som jag kan göra på det här området, lägga framde lagförslag som behövs för , och jag kantill min glädje se att det verkar finnas en stor samsynsom gör att vi kan nå enighet kring de förbättringarsom behöver göras.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 januari.3 § LedighetTalmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 1-27 februari.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skullefortsätta att tjänstgöra som ersättare för meddelade att ()ansökt om sjukledighet den 3 februari-21 april.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM7 Kommissionens förslag till direktivom förenklade och moderniserade regler för bo-lags offentliggörande av handlingar och uppgifterKOM(2002)279 till lagutskottet2002/03:FPM31 Gemensamma sysselsättningsrap-porten KOM(2002)621 till arbetsmark-nadsutskottet2002/03:FPM32 Information om kommissionensförslag till och rådets direktivom kvaliteten på badvatten KOM(2002)581 tillmiljö- och jordbruksutskottet5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:26 till försvarsutskottet2002/03:46 till finansutskottetFöredrogsMotioneravlämnade med anledning av prop. 2002/03:35 Målför folkhälsan2002/03:So24-So32RemissdebattAnf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag tacka ochKenneth för initiativet till denna debatt. Ettav syftena med Folkhälsopropositionen var just att fåupp folkhälsofrågorna till en bredare diskussion. Detär detta en bra början på. Med propositionen lägger vigrunden för hur vi ska arbeta med folkhälsofrågornaunder . Vi fastställer ett nationelltmål för folkhälsan. Vi identifierar elva målområdensom vi ska arbeta med. Vi fastställer en ordning förhur målen ska följas upp och utvärderas, och vi till-sätter en nationell ledningsgrupp för att leda arbetet.Det är en målproposition. Det innebär att den tillsin karaktär inte fokuserar på nya lösningar och kon-kretioner. Den ska ändå uppfattas som en nystart förett perspektiv som jag menar varit tillbakatryckt ochpå defensiven alltför . Vi har inte talat så mycketom folkhälsa i . Det är en djuporätt. När det gäller detta område behöver vi sanner-ligen inte skämmas. är ett land attvara stolt över. Se bara på en sådan sak som medel-livslängden:Under efterkrigstiden har medellivslängden ökatoavbrutet i vårt land. ligger vi i absoluta värld-stoppen. Svenskarna, tillsammans med ytterligarenågra nationaliteter, lever längst i världen. Man kanockså tillägga: längst i världshistorien. Visst är det ensvindlande tanke? Vi människor har funnits på jordeni många , men vi har aldrig levt längre än vadvi gör just nu just här.Samma sak gäller spädbarnsdödligheten. Också på det området är Sverigebäst i världen, tillsammans med några andra länder.För inte så länge sedan var varje födsel ett vågspelbåde för kvinnan och barnet. Tänk på detta: En kvin-na som ska föda sitt barn har aldrig i världshistorienoch aldrig på någon plats varit i säkrare händer än vadhon är just och just på en svensk kvinnoklinik.Det gäller både kvinnans hälsa och barnets. Också detär en svindlande tanke. Vi har faktiskt nått oerhörtlångt.Vi kan också se på förekomsten av smittsammasjukdomar. För inte så länge sedan skördade tbcmånga barns liv. Många blev märkta för livet av po-lio. är dessa sjukdomar i det närmaste utrotade iSverige. Men de är fortfarande en plågsam verklighetför miljoner människor i världen. När våra barn fårmässling eller röda hund fruktar vi inte längre förderas liv. Men det är inte så länge sedan man faktisktfick göra det också i vårt land.Medellivslängd, spädbarnsdödlighet och smitt-skydd är några exempel på områden där vi i Sverigekan vara oerhört stolta över vad vi har uppnått. Detfinns de som tror att det är något slags tillfälligheteller slump att just vi i vårt land har varit så fram-gångsrika på dessa områden. Då har man inte förståttnågonting av svensk politik under efterkrigstiden.Jag menar att det finns ett järnhårt samband mel-lan den generella välfärdspolitiken och framgångarnapå folkhälsoområdet. Vi kan återigen se på späd-barnsdödligheten. Hur hade den sett ut om vi intehade byggt ut den offentliga barn- och mödravårdenunder ? Eller se på smittskyddet: Hurhade smittskyddssituationen sett ut om vi inte hadeintroducerat ambitiösa vaccinationsprogram för barn?Alla barn ska ha tillgång till den bästa omsorg ochdet bästa omhändertagande man över huvud taget kanuppbringa. Alla barn har rätt till en lycklig start pålivet. Det ska inte vara förbehållet de barn som harföräldrar med pengar eller föräldrar som bryr sig.Alla barn är allas barn.Sådan är ingångspunkten i den generella välfärds-politiken och i barnpolitiken. Det är ingen tillfällighetatt det ser ut som det gör i vårt land när det gällerhälsa i allmänhet och barns hälsa i synnerhet. Det ären medveten politik . Det är den ge-nerella välfärdspolitiken som får dessa positiva ef-fekter på exempelvis medellivslängd och späd-barnsdödlighet. Det innebär att den som vill riva nedden generella välfärdspolitiken också kommeratt försämra befolkningens hälsotillstånd. Jag tyckeratt man bör förstå detta samband under den diskus-sion vi nu går in i.Detta handlade om det positiva. Finns det ingetnegativt, inga orosmoln som vi måste ta till oss?Självklart finns det sådana.I samma andetag som vi konstaterar en hög me-dellivslängd kan vi också konstatera att denna ärpåtagligt klassberoende. Arbetare lever kortare än högre tjänstemän, om vi ser tillmännen. Det är inte nog med det. Arbetare har femsex färre år med full hälsa än vad högre tjänstemänhar. Det gäller både kvinnor och män. Så ser det fort-farande ut. Dessa siffror har inte rört sig påtagligtunder . Det är det svenskaklassamhället. Vår klasstillhörighet följer oss in idöden.Så får det inte vara. Därför vill vi lägga fast ettövergripande mål för folkhälsan. Vi vill skapa sam-hälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika vill-kor för hela befolkningen. Det handlar om att minskaklyftorna också ur ett hälsoperspektiv.I frågan som diskuteras mycket nu om de ökandesjuktalen och förtidspensioneringarna är klasspers-pektivet påtagligt. Men där finns också - det ska vikomma ihåg - en demografisk faktor. De många somär födda är . Om manhar ett långt arbetsliv bakom sig är det kanske i denåldern som kroppen börjar säga ifrån. Då får vi enuppgång i långtidssjukskrivningar och förtidspensio-ner.Det finns också många andra skäl till utveckling-en. Skälen till försämrad hälsa kan vara många. Ipropositionen lyfter vi fram hälsans bestämningsfak-torer, de bakomliggande orsakerna till försämradhälsa. Det kan till exempel handla om stressen ochhetsen i arbetslivet eller tobak och alkohol. Det kanha att göra med kosten eller motionen. Jag tänkersäga ett par ord om några av dessa teman. Jag börjarmed arbetslivet.Vi vet att präglades av nedskärningaroch besparingar på både den privata och den offentli-ga sidan. För den offentliga sidan var bakgrunden destora underskotten och den misskötta offentliga eko-nomin. Det vet vi alla. Det är en självklarhet att vi dådrar slutsatsen att det faktum att allt färre anställdatvingades möta allt större behov inom vården, skolanoch omsorgen är en av förklaringarna till de ökandesjuktal som vi ser i dag.Vi tänker på att vi faktiskt sett en lik-nande utveckling i den privata sektorn. Där har detinte alltid varit underskott som har pressat fram be-sparingar och nedskärningar utan kapitalägarnasökande avkastningskrav. Begreppet shareholdervalue innebär bland annat att aktieägarnas kortsiktigaintressen alltid sätts främst. Då kan frågor som ar-betsmiljö och personalpolitik sättas åt sidan. Företa-gen ska slimmas. Då blir det just in time och outsour-cing och andra konstiga utländska begrepp för helaslanten. Då kan man också skapa ett hetsklimat påarbetsplatsen som nöter ned löntagarna efterhand.Nu tar regeringen itu med frågan om de ökadesjukskrivningarna. Det gäller att fortsätta politiken föratt se till att det blir fler anställda i den offentligasektorn. Det gäller att förbättra arbetsmiljön och satsapå rehabilitering. Det gäller att skapa andrum påarbetsplatserna i stället för den hets och stress som verkar vara förhärskande på många håll. Detgäller att skapa system som gör det lönsamt för ar-betsgivare att skapa en arbetsmiljö med låga sjuktal.Arbetslivsminister har ansvar för detarbetet, och han har presenterat ett antal för-slag.Så långt arbetslivet. Hur är det då med våra typis-ka livsstilsfrågor, till exempel alkohol, tobak, kostoch motion? Låt mig börja med rökningen, som jumed fog kan pekas ut som ett av våra största folkhäl-soproblem, om inte det allra största. 8 500 människordör av tobaksrelaterade sjukdomar, och 500människor beräknas dö av passiv rökning. De har intesjälva valt att röka; de har bara befunnit sig på felställe alltför . De har kanskearbetat i restaurang- och krogmiljö, där vi vet attproblemen är som störst. Restauranganställda löpertvå till så stor risk att få lungcancer somresten av befolkningen.Här handlar det om att förebygga, att hjälpa folkatt sluta röka, att bilda opinion och att lyfta framfakta. För dessa ändamål har 90miljoner kronor till sitt förfogande. Men det handlarockså om att våga flytta fram positionerna på områdeefter område. har satt som mål att uppnårökfria serveringslokaler . Detta skulle iförsta hand uppnås på frivillig väg. Jag fick i går enrapport från som sade att detta inteär möjligt utan att vi i stället bör gå fram med lag-stiftning. Vi får se hur vi ska arbeta vidare med denfrågan.Låt mig avrunda med att säga att denna folkhäl-soproposition lägger grunden för vårt arbete de kom-mande åren. Jag ser fram emot den diskussion som nuska följa. Jag ser också fram emot ett gott samarbetemed i de här frågorna under åren.Anf. 20 ():Herr talman! Kroppen uttrycker själens vånda,stod det som rubrik över Brännpunkt i . Det är om detta dagensdebatt mycket ska handla: Kroppen uttrycker själensvånda.Inför höstterminen 2001 utlovade regeringen atten proposition om folkhälsan skulle föreläggas riks-dagen. har propositionen kommit, men tyvärrtvingas jag och flera med mig konstatera att kraftfullaåtgärder mot fetma, ohälsa, brister i hälso- och sjuk-vården och i rehabiliteringen och så vidare inte finnsmed. Det är en rik flora av målsättningar och godaföresatser. Det är i själva verket målsättningar som viredan har antagit här i . De finns i budgetenunder vartenda politikområde. Jag måste fråga stats-rådet om han inte tror på att kommer attefterleva de målsättningar vi redan har antagit.Propositionen innehåller alltså inga lösningar ochinga prioriteringar för att nå det syfte man vill nå. Dethär är en skrift, statsrådet. Det är inga förslag; det ären skrivelse där man presenterar hur långt arbetetmed de olika målområdena har nått. Det är som attskjuta med hagel: Det är väl alltid något som fastnar.Herr talman! Vi kommer att komma tillbaka tilldetta i samband med att betänkandet om folkhälsanska debatteras, och vi får då anledning att närmarediskutera detaljerna. Jag kommer därför att vara merövergripande i min diskussion här.Jag kan för det första konstatera att propositionenpräglas av bristande bakgrundsanalyser i alla de pro-blemområden som statsrådet framhåller. Varför vågarinte regeringen och samarbetspartierna se bakomohälsan? Det hade varit mycket mer spännande. Mankanske till och med kunde ha vågat lyfta fram bak-grunden till hälsa. Varför är anställda inom den of-fentliga sektorn så sjuka så länge? Varför har i stortsett alla nyanställningar inom vården och skolan gåttåt till att ersätta alla som är sjukskrivna? Många en-samstående mammor mår dåligt och har svårt att orka- varför, statsrådet? Varför breder nyfattigdomen utsig i landet och gör att folk mår dåligt i kropp ochsjäl? Varför är det så många som lever i ett utanför-skap och mår dåligt? Varför pensionerar sig så mångaså tidigt? Varför, statsrådet, har vi en sjukvårdsorga-nisation där insatser och kostnader ger vinst hos nå-gon annan aktör och där människor kommer i klämmellan systemen när de ska rehabiliteras? Varförsöker sig ungdomar till alkohol och droger?Herr talman! För det andra vill jag göra en kom-mentar till alla de handlingsplaner vi nu får i den härkammaren. Vi är snart värre på detta än vad man varpå den gamla sovjettiden med alla femårsplaner somaldrig höll måttet. Jag betvivlar inte regeringens ochstatsrådets goda vilja, men de problem som manuppmärksammar kan man inte lösa med bara hand-lingsplaner och vänliga ord. Ord och planer måsteinnehålla värden för att vara trovärdiga. Detta saknarjag i propositionen. I stället för att gruppera in männi-skor i svaga grupper - jag tror att vi snart alla kanhitta någon svag grupp där vi platsar - borde propo-sitionen ha börjat med en tilltro till människan, denegna kraften och den starka viljan.Vi motsätter oss inte de målområden som rege-ringen presenterar. Vi gjorde det inte heller när deantogs i kammaren under budgeten. Dessa målområ-dena är nämligen i stort sett okontroversiella. Vemvill inte arbeta för minskad nyfattigdom? Vem villinte arbeta för en ökad hälsa åt alla? Utgångslägetmåste dock vara att huvudansvaret när det gällerfolkhälsan vilar på den enskilde att ta ett större ansvarför den självförvållade ohälsan. I stället för att statentar över med en folkhälsopolitik som syftar till attstyra människor ska vi ge människor de verktyg somkrävs för att de själva ska klara att bibehålla en godhälsa.Detta innebär att vi motsätter oss socialdemokra-tiska modeller som förutsättningar för en god hälsadär hälsoskäl används som en ursäkt för att styramedborgarna. Medborgarna mår bäst, verkar rege-ringen mena, av att vara beroende av det allmännasinsatser. Jag kommer tydligt ihåg ett uttalande från enminister i dagens regering som sedanuttryckte detta faktum lite mer förfinat: Lagstiftningär det bästa sättet att komma åt människors attityder.Av propositionen framgår också att ekonomiskoch social trygghet är den mest grundläggande förut-sättningen för folkhälsan och att detta ska utgöra ettsärskilt problemområde. Vi instämmer också i dennamålformulering. Men också här måste ett friskareSverige ta sin utgångspunkt i att uppmuntra männi-skor att göra sitt bästa och dessutom få utrymme attbry sig om andra. Det måste alltid löna sig att arbeta,utan att vi för den skull tar bort möjligheterna för demsom blir sjuka under en längre och att fåhjälp och stöd. Höga marginaleffekter medför dockatt en övergång från bidrag till arbete ofta inte gernågon ekonomisk förbättring. Många ensamståendemammor vittnar om detta, senast i iförra veckan där man hade en artikel om detta medanledning av en rapport i tidskriften måste inriktas på att skapa förutsättning-ar för alla som kan arbeta att ha ett arbete. Klimatetför att starta och driva företag och för att investeramåste bli bättre. Vi måste satsa mer på utbildningenoch på forskningen. Genom en högre tillväxt kan flermedborgare, särskilt de som befinner sig i riskzonen,förbättra sin ekonomiska situation och därmed ocksåsitt hälsoläge.I propositionen står också att man vill förbättrauppväxtvillkoren för barn och ungdomar för att på såsätt nå en bättre folkhälsa. Återigen, vi kan ingetannat än instämma i den ambitionen.Man skriver så här: Barn som lever i familjer medlångvarigt bidragsberoende har sämre hälsa än barn igenomsnitt. Regeringens förslag kan vi emellertidinte stödja. Det står så här: Det är därför viktigt attdessa barn och deras familjer får tillräckligt med stödför att kompensera för en mer sårbar situation. Ja,kortsiktigt och tillfälligt, men inte ett så långvarigtbidragsberoende som många lyder under. Detmotverkar sitt syfte.Regeringen understryker också i propositionenvikten av sambandet mellan hälsa och social tillhö-righet.