prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — är det ca 140 000 boxar ute påmarknaden, men det är betydligt färre än vad manhade förväntat sig, trots stora subventioner på boxarfrån det statliga bolaget.I april 2000 anmälde behov av ytterliga-re kapitaltillskott till . I april2001 tog förnyade kontakter med Kulturde-partementet för att diskutera bolagets framtid ochkapitalisering. Behovet av förstärkning av eget kapi-tal uppgavs nu till miljardbelopp. Orsaken till kapi-talbehovet uppgavs vara exceptionellt stora investe-ringar, mycket omfattande kapitalinvesteringar i dot-ter- och intressebolag, dålig resultatutveckling dåflera av boxers intäkter är beroende av desktopboxar.I augusti 2001 träffades parterna för ochKulturdepartementet ytterligare en gång. Vid dettatillfälle framfördes återigen kravet på kapitaltillskott.Enligt departementets uppgift ansåg bolaget nu att ominte kapital tillfördes inom den närmaste halvåret vardet för bolaget nödvändigt att vidta kraftiga åtgärder.Efter detta krismöte beslutade departementet attanlita en konsult från KPMG för att få en objektivbedömning av finansiella situation. Vadsäger då KPMG i sin analys? Jo, man säger att detdigitala marknätet under nuvarande förutsättningartroligen aldrig blir lönsamt. Prognoserna i digital-TV-analyser visade på kraftiga förluster för samtliga årunder hela prognosperioden fram , totaltöver . har skattebetalarnavia betalat drygt 500 miljarder till Boxersom hyr ut avkodare till hushållen och marknadsförprojekten. var förlusterna för bolaget 400miljoner kronor, det vill säga mer än perhushåll.Detta uppstod på grund av de stora subventioner-na av hushållens avkodare.Sammantaget visar ovanstående redogörelse attkulturministern och regeringen alltså tidigt har haftgod kännedom om miljardrullningen i Teracom.Kulturministern har haft information om att miljar-drullningen har lett till mycket stora krav på tillskottfrån staten. Hon har haft god information om att storapengar har gått till subvention av hushållens avkoda-re, vilket strider mot beslut. Hon har haftgod information om att subventionerna inte är af-färsmässiga. Till detta kommer att finansi-ella situation omgärdas med sekretess. Det har försvå-rat både allmänhetens och insyn i ett pro-jekt som alltmer visar sig sakna sunda finansiellaförutsättningar. kommer ytterligare begäran omtillskott.Denna bakgrund var lite lång, men jag vill ändåsätta er in i vad som har hänt i den här historien. Denvisar med all tydlighet att denna miljardrullning påskattebetalarnas bekostnad måste upphöra. Vi hartidigare avvisat kapitaltillskott till och vi gördet ytterligare en gång, inte minst på grund av densituation som jag har nämnt tidigare, men också avandra relaterade skäl, bland andra EG-rätten. Rege-ringens underlag för att föreslå ett kapitaltillskott ärdåligt. Dessutom är ärendet inte ordentligt berett.Regeringen skriver själv att frågan om kapitaltillskotttill är av sådan karaktär att regeringeninte anser att det har förelegat behov av att inhämtayttranden och upplysningar från myndigheter, sam-manslutningar och enskilda. Hur man kan göra denbedömningen framgår inte. Med den här bakgrundenär det väl mycket underligt att man gör den.Som jag sade tidigare är det av särskild vikt att ut-reda om kapitaltillskottet är förenligt med EG-rätten.Det är möjligt att detta kan räknas som ett otillåtetstatsstöd. Inte heller har regeringen ansett att Lagrå-det bör höras.Man kan dessutom fråga sig om inte hela hante-ringen strider mot beslut , somkräver att utbyggnad ska ske på marknadsmässigagrunder. Marknadsmässigt borde i detta fall innebäraatt företag som har gjort så grovt felaktiga investe-ringar går i konkurs, säljs eller omstruktureras. Underinga omständigheter kan det betraktas som mark-nadsmässigt att ge extra stöd om 500 miljoner till ettföretag på en konkurrensutsatt marknad. Vi menaralltså att bör avslå propositionen.Det finns ett grannland till som är lite merförutseende. Läser man i vipåtv kan man konstateraatt man i säger: Tekniken för det digitalamarknätet är inte tillräckligt utvecklad. Tittarnafår bara besvär av det. I skjuter man uppavtalet och vad som gäller.Låt mig, fru talman, avslutningsvis få ställa föl-jande frågor till , som ju är här ikulturministerns ställe.Är detta det sista kapitaltillskottet som behövs?Kan lova mig det? Varför ska statenvara ägare? Anser att detta stöd ärmarknadsmässigt? Varför har man tidigare dolt Tera-coms dåliga ekonomi? Vad säger omKPMG:s analys?Låt mig, fru talman, av tidsskäl slutligen få yrkabifall endast till reservation 1. Jag står givetvis bakomde övriga reservationerna också.Anf. 34 ():Fru talman! Det vi ser här - betänkandet omkapitaltillskott till - är ett bevis påmisslyckande och ännu ett löftesbrott från den social-demokratiska regeringen. De har lovat, fru talman, attdigitala TV-sändningar inte ska betalas med pengarur statsbudgeten. Det är så klart det som är rimligt.Varför ska staten gå in i något som TV-tittare ochTV-bolag kan klara alldeles utmärkt på egen hand?Tillverkare och konsumenter är mogna att ta an-svar för detta utan statlig inblandning. kansändas mycket billigare via kabel eller satellit, menhär har vi en kulturminister som prompt vill ha detgenom marken för att ha kontroll över vad som sänds.Och vi andra ska betala dels genom våra skattepeng-ar, dels genom boxarna som vi måste skaffa i ettganska stort antal per hushåll till våra TV- och video-apparater. Det vete sjutton om inte TV-avgifternasnart också måste höjas. Då får konsumenterna betalaen tredje gång - och detta helt i onödan.Just nu pratar vi, fru talman, om ett kapitaltillskottpå till . Tro inte att detär sista gången som tigger om mer pengartill digitaliseringen! Regeringen lovar visserligen i sinproposition att om man bara får mer pengar den härgången så är det sista gången. Men lita inte på rege-ringen! Det har sagts . Det finns inga som helstgarantier för att detta kommer att vara sista gångensom det pumpas in statliga pengar till detta vansköttabolag.Fru talman! Det finns ett talesätt som lyder: Kastainte bra pengar efter dåliga pengar. Det är en bra regelsom betyder att man inte ska offra pengar på enhopplös affär. Men det är just vad regeringen gör. skrek efter kreditgaranti på ett par hund-ra . Regeringen ställde upp och skyn-dade till. är det tillskott på en halv miljard kronorsom begärs. Regeringen fortsätter sin vana trogen attkasta sina pengar till . 500 miljoner kronorav skattebetalarnas pengar skulle verkligen kunnaanvändas bättre - till barnen i skolan, till gamla iomsorgen eller varför inte på kulturområdet? Det ärju ett eftersatt politikområde. Tänk så mycket nytta500 miljoner kunde innebära för kultursektorn i stort!Det är inte nog med detta. Man tar dessutompengarna från ett konto, fru talman, som man harspecialdesignat på ett nästan otillbörligt sätt för attkunna strunta i utgiftstaket. Finansutskottets kanslihar i en promemoria beklagat att regeringenssärskilda konto innebär att inflytande överstatliga bolag minskar och att regeringen därför kanstrunta i budgetlagen.Vi i vill vara med och bestämma omstatens pengar ska kastas i sjön på det här sättet ellergå till riktiga, viktiga ändamål, som vettiga villkor förkulturen. Särskilt tänker jag givetvis på nationalsce-nerna, scenkonstnärerna, musiken, barnkulturen, denkommunala , kulturarvet och allt detta.Listan kan i praktiken göras hur lång som helst övervad man kan göra i stället för att slänga bra, friskapengar i ett dåligt, vanskött bolag.Jag tror inte att svenska folket heller vill att rege-ringen ska ha en påse med hemliga pengar som går åttill att stärka kulturministerns exceptionella ego ochenorma kontrollbehov.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till vår reser-vation nr 1.Anf. 35 ():Fru talman! I betänkandet föreslås be-myndiga regeringen att inom den ram som för 2003har anvisats för lån i för investe-ringar i anläggningstillgångar som används i statensverksamhet besluta om ett lån för att finansiera ettvillkorat kapitaltillskott på högst 500 miljoner kronortill . Vi kristdemokrater avslår proposi-tionen. Av den anledningen yrkar jag bifall till reser-vation nr 2.Fru talman! tvingas vi här i riksda-gen debattera och besluta angående det statliga bola-get . Om jag vore ansvarig ägare så skullejag tycka att det var mycket besvärande.Enligt nuvarande bolagsordning ska be-driva utsändning av och överföring av radio- och TV-program. Bolaget ska också utveckla, marknadsföraoch utföra andra tjänster med stöd av resurser sombyggts upp för radio- och TV-verksamheten eller sompå annat sätt är förenliga med verksamheten på radio-och TV-området.Till följd av de stora investeringar i infrastruktursom utbyggnaden av det digitala nätet har inneburitsamt investeringar i dotterbolaget är finansiella situationen mycketansträngd. begärde företaget ett ka-pitaltillskott av ägaren, och beslutade vi häri om en kreditgaranti. Vi kan nu konstateraatt detta inte var tillräckligt.Fru talman! Frågan om är nära förknip-pad med frågan om utbyggnaden av det digitalamarknätet i landet. Den frågan ska ju diskuteras inästa ärende här i kammaren. Jag vill bara kort säganågot om inställningen till justmarksänd digital-TV.Vi deltog inte i den första partiuppgörelsen, menvid det första riksdagsbeslutet stöddepartiet en etablering av marksänd digital-TV. I efter-hand kan det självkritiskt konstateras att beslutet intevar i takt med den internationella utvecklingen. Densvenska marknaden är helt enkelt för liten för attintressera de stora teknikbolagen. Det här påverkarnaturligtvis priset på boxar och digitala TV-apparater.Kristdemokraterna ser det digitala marknätet somen del av landets infrastruktur. Därför måste det fin-nas resurser för en rimlig utbyggnadsnivå av nätet.När beslutade att digital marksänd TV fårbyggas ut i hela landet skulle detta ske på marknads-mässiga grunder, precis som har sagts tidigare.Teknikskiftet innehåller många positiva delar, tillexempel lägre sändningskostnader och bättre utnytt-jande av frekvensutrymmet. Det ger fördelar i frågaom tilläggstjänster. Det finns faktiskt också viktigasäkerhetspolitiska aspekter. Dessutom är det så att entredjedel av befolkningen endast har tillgång tillmarksänd TV. Men övergången från den analogatekniken till den digitala måste ske på ett genomar-betat och bra sätt för medborgarna, för de sändandebolagen, för TV-handeln och för producenterna avhemelektronik.Precis som jag sade förut yrkar vi avslag på pro-positionen. Detta har flera orsaker. För det första ärpropositionen dåligt underbyggd och flera viktigadelar saknas för att man ska kunna göra en bedöm-ning av dels AB:s behov av ett kapitaltill-skott och vilken omfattning ett sådant tillskott i så-dant fall bör ha, dels om har uttömt allamöjligheter att på egen hand förbättra bolagets eko-nomiska situation.För det andra anser vi det vara oklart i vilken ut-sträckning kapitaltillskottet behövs för att färdigställautbyggnaden av det digitala marknätet och till hurstor del tillskottet kan komma att användas av för att möjliggöra ytterligare investeringar ien breddning av verksamheten samt för att investera iBoxer . Det kan inte vara rimligt attriksdagen ska tillstyrka att skattemedel används föratt investera i konkurrensutsatta verksamheter.När vi kristdemokrater har arbetet med frågan omkapitaltillskottet till har vi fått många olikasvar på frågan vad kapitaltillskottet ska användas tilloch hur mycket som egentligen behövs. För oss blirdet nästan som att skriva ut en check i blindo.För det tredje menar vi att AB:s ekono-miska situation inte är så krisartad att regeringen haftanledning att hasta fram propositionen om kapitaltill-skottet. Det är bättre att regeringen återkommer medett mer genomarbetat förslag. Frågan är ju som allavet intimt förknippad med frågan om de digitalasändningarna. Vad jag vet finns ännu inget förslagom exakt täckning i landet. Detta påverkar i sin turinvesteringsbehovet. Det finns också andra frågor,som till exempel operatörsfrågan, som påverkar. Detär viktigt att ha en helhetssyn i den här frågan.Jag är medveten om att detta är en kulturdebatt,men egentligen är det här också en näringspolitiskfråga. Därför vill jag säga någonting om vår syn påstatligt företagande. tillhör frågorna om Te-racom domäner, men i riksda-gen ska de behandlas av kulturutskottet. Synen på destatliga företagen har ju en direkt koppling till dagensärende.När staten äger ett bolag ska det finnas ett tydligtskäl för det. Regeringens styrning av bolaget ska utgåfrån anledningen till ägandet och bolaget ska fokuserapå sin kärnverksamhet. Staten ska äga bolag när detkan motiveras av till exempel sociala skäl eller när enverksamhet innebär ett så kallat naturligt monopoleller berör samhällets grundläggande infrastruktur.Eftersom det är staten som sätter spelreglerna inomnäringspolitiken bör staten endast agera ägare i un-dantagsfall. Statens dubbla roller inom näringspoliti-ken hindrar förutsättningarna för en sund och rättviskonkurrens.Anf. 36 ():Fru talman! I inledningsanfö-rande beskrevs förtjänstfullt bakgrunden för TeracomAB och också bakgrunden till varför vi socialdemo-krater i en majoritet tillsammans med Vänsterpartietoch i detta betänkande föreslår att rege-ringen bemyndigas att besluta om ett kapitaltillskottpå högst 500 miljoner till det statliga bolaget yrkar bifall till kulturutskottets förslag i desshelhet och avslag på samtliga reservationer.Fru talman! Jag skulle vilja inleda det här anfö-randet med ytterligare en historieskrivning. TeracomAB är ett förhållandevis ungt bolag på nacken. Det kom till efteren proposition av den dåvarande kulturministern,folkpartisten , som var ansvarig förden proposition som var grunden för bil-dande. Det var alltså den borgerliga regeringen somlade fram förslaget att bilda . Som vi allavet fattas regeringsbeslut kollektivt. väldigt tydlig i sina ställningstaganden. Hon sade:Teracom bör som en del av samhällets infrastrukturbehållas i statlig ägo.Bland annat talade beredskapshänsyn för detta.Hon fortsatte: Det statliga ägandet bör även sessom en garanti för konkurrensneutralitet inom rund-radioverksamheten och för att priserna i den del avverksamheten som inte är konkurrensutsatt, utsänd-ningstjänsterna, inte blir oskäligt höga.Birgit avslutade med att tydligt uttala atthon inte hade för avsikt att senare föreslå en privati-sering av bolaget.Jag vill gärna säga detta i denna debatt med an-ledning av att både och harmotioner som förordar en privatisering av Teracom.Jag delar uppfattning om vikten avatt det finns ett statlig bolag som garanterar marksändradio- och TV-distribution i analog, och i framtidendigital, form för hela landets befolkning. Det kanockså spela en viktig roll som en informationskanaltill svenska folket vid händelse av höjd beredskap.I detta sammanhang vill jag även säga att vi soci-aldemokrater inte är fanatiska i vår uppfattning omstatligt ägda företag. finns det motiv för attöverväga om staten ska avyttra hela eller delar av ettav staten ägt bolag. Finns det starka motiv för enavyttring gör vi naturligtvis detta. Men finns intemotiven, eller rättare sagt finns det starka motiv föratt behålla ett allmänhetens inflytande över ett bolagräds vi inte heller att behålla ett bolag i statlig ägoeller att omstrukturera ett bolag för att det ska fungeraså bra som möjligt. Det är i detta vi skiljer oss fram-för allt från , men äventyvärr från . Dessa partier sjunger privati-seringens lovsång i nästan alla fall där statliga bolagkommer på tal.Fru talman! När jag har sagt detta vill jag ocksågärna säga att när vi socialdemokrater väl bestämt ossför att det finns ett samhälleligt motiv för att en verk-samhet ska vara i statlig ägo och drivas i bolagsformär det också lika självklart att vi har en starkt ambi-tion att dessa bolag ska drivas på ett professionelltsätt och att staten som ägare verkligen tar sitt ansvar.Det är i detta sken vi ska se kapitaltillskottet till . Bolagets ekonomiska problem har upp-kommit som en följd av omfattande investeringar iinfrastruktur och en investering i dotterbolaget . Efter beslut ominförandet av digital marksänd TV, som fattades aven majoritet bestående av Socialdemokraterna, och där varken ,eller reserveradesig, har bolaget nyinvesterat ca 1 500 miljoner kronori det digitala nätet.Totalt uppgår koncernens anläggningstillgångartill nästan . Jag vill gärna hadetta sagt om partiernas ställningstagande eftersomTeracom AB:s uppdrag att bygga ut det digitalamarknätet har i sin begynnelse ett mycket starkt stödav partier, dock inte ifrån Moderaterna.Fru talman! Utöver en väldigt omfattande investe-ringsvolym i anläggningar har investeringar ocksågjorts i dotterbolaget . Dessa investeringar hargjorts med lånade medel och har initialt lett till om-fattande förluster. Det har inneburit att bolaget i daginte uppfyller de krav på soliditet som kreditgivarnaställer.Redan 2001 begärde bolaget ett kapitaltillskott avägaren, och vid en extra bolagsstämma i november2001 gav ägaren styrelsen direktiv om att genomföraen omstrukturering som innebar en ökad koncentra-tion av kärnverksamheten. Detta har börjat bära frukt,men full besparingseffekt räknar man inte med förrän2004. Vi som var med i även förra mandat-perioden minns att 2002 bemyndigaderegeringen att utfärda en kreditgaranti till TeracomAB för att tillgodose företagets kapitalbehov. Någonsådan garanti har emellertid inte begärts av Teracominom den tidsram som bestämde.Fru talman! För att bolagets verksamhet ska kun-na utföras och utvecklas enligt de riksdagsbeslut somfattats har regeringen i sina analyser kommit fram tillatt det krävs ett kapitaltillskott på högst 500 miljonerkronor. Utskottet tillstyrker att ett lån får tas upp iRiksgäldskontoret samt att räntan för lånet ska belastaNäringsdepartementets utgiftsområde.Utskottet menar att lånet återställer den finansiellabalansen i bolaget och att det är nödvändigt för attåterställa soliditeten till den nivå som krävs för attbolaget ska kunna uppfylla sina åtaganden samt attdet till fullo därmed kan dra nytta av redan gjordainvesteringar. En majoritet i delardenna uppfattning med regeringen och gör bedöm-ningen att detta tillskott ska vara tillräckligt för attbolaget ska uppnå en tillräckligt stark finansiell ställ-ning och därmed överbrygga perioden fram till dessatt bolaget åter börjar ge vinst.Återigen, fru talman: till betänkandet i desshelhet och avslag på samtliga reservationer!Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag ställde i mitt anförande ett antalfrågor till , men det är möjligt att hansi förväg uppgjorda manuskript inte tillät honom attsvara på de frågorna. Jag ska därför upprepa minafrågor.Varför ska staten vara ägare? Varför ska det härmiljardrullandet fortsätta, och vad säger att det blir ettslut på detta nu när vi har settförlust på förlust?Vad säger man om KPMG:s analys, som jag lästeupp och där man sade att det digi-tala marknätet under nuvarande förutsättningar aldrigkommer att bli lönsamt? KPMG:s analys visar påkraftiga förluster samtliga år under hela prognosperi-oden fram , det vill säga totalt över 3 mil-jarder kronor.Det vore intressant att få höra detta. Det vore ock-så intressant att få höra varför man inte har gått tillLagrådet och kontrollerat om det stämmer överensmed EG-rätten att ge kapitaltillskott till statliga bolag.Nu har på sig attbesvara mina frågor. Förhoppningsvis bygger svarenpå lite mer än en optimism om att efter ettantal förlust helt plötsligt ska gå med vinst.Anf. 38 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis lätt för att slänga ut åtta, nio frågor och begära svar pådem . Så skicklig är jag faktiskt inte attjag kan lyckas med detta, men några svar ska KentOlsson få.Det är naturligtvis ett bekymmer för Moderaternaatt vi hävdar att marknätet ska vara statligt ägt. Jagtror att det enklaste svaret på frågan från att han kan läsa motion i dethär ärendet. Där motiverar man väldigt väl varför detska vara ett statligt ägande. Det finns väldigt tydligaskäl för att den här basala infrastrukturen ska finnas istatlig ägo.Om staten inte äger den kommer ett stort antalmänniskor i vårt land att hamna utanför möjlighetenatt se på television, och i den situationen vill vi intehamna. En sådan situation som föreslårkommer att leda till detta.När det gäller analyserna inför ett sådant här be-slut vill jag säga att regeringen innan den lägger framsin proposition självfallet tar hjälp av de mycket kva-lificerade ekonomer som finns i Finansdepartementet.De gör en analys, och det redovisas också i proposi-tionen en analys av vad som blir följden om man intefår ett ägartillskott - det är det som det handlar om -eller om man får ett ägartillskott om bara 400 miljo-ner. Man når då inte upp till de soliditetskrav somkreditgivarna ställer.Vi vill - och det är ett absolut krav - att de statli-ga företagen ska vara väl skötta, och vi tar ansvar fördem. Det innebär att vi också är beredda att tillföramedel.Anf. 39 () replik:Fru talman! Att ta ansvar är tydligen att skjuta tillhundratals miljoner gång efter annan. Jag hade varitmycket gladare om man hade sluppit tillskjuta hund-ratals miljoner gång efter annan till detta och även omman hade lämnat en redovisning för vad som skettunder tiden.Lars Wegendal säger att han inte kan svara på åt-ta, nio frågor. var det inte åtta, nio frågor, menfrågorna skulle mycket väl ha kunnat bli så många,för så dåligt är nämligen den här propositionen skri-ven. Det är lite illa att man ska behöva ställa åtta, niofrågor med anledning av en proposition om ett fåtalsidor.Jag läser gärna kd:s motion, och det har jag ocksågjort, men frågar jag faktiskt vadsom är anledningen till att detta bolag ska behållas istatligt ägande. Jag tycker att det svar som jag fick pådet inte gav speciellt mycket. Innebär det att man skafortsätta att subventionera Boxer? Ska man fortsättaatt ge subventioner till ? Det är alltså dettasom är den framtida socialdemokratiska politiken pådet här området.Och som jag tidigare sade: Varför har man inteundersökt om detta stämmer med de beslut som mankan ta enligt de EG-regler som finns? Jag tycker attdet är mycket förvånansvärt.Lars Wegendal säger att människor med den mo-derata politiken inte skulle kunna se TV. Det är juinte sant. Man kan konstatera att det här återigen visaratt statliga bolag inte kan sköta sig. Lägg ut det här påmarknaden så kommer det att bli betydligt bättre, ochvi kommer inte att få de bekymmer som vi ofta har istatliga bolag, det vill säga att de inte går ihop utanförorsakar stora kostnader.Kan jag slutligen också få besked om vilken ställ-ning man har tagit till den analys som man själv initi-erade när departementet ville anlita KPMG:s konsult?Vilka slutsatser man har dragit av den?Anf. 40 () replik:Fru talman! frågar om det är att ta ettägaransvar att tillskjuta ett ägartillskott. Ja, så tyckerjag att det är. Så sker även på den privata marknaden.Krävs det för att rädda ett bolag eller för att stärka ettbolag, går ägarna självklart in och ger stöd i form avett ägartillskott. Så fungerar det även i näringslivet.Men det handlar inte bara om att tillskjuta medel,och det vet . Ägaren, staten, har ocksågått in väldigt aktivt genom att ge ägardirektiv till dethär bolaget. Man har talat om väldigt klart och tydligtatt man ska satsa på kärnverksamheterna.Dotterbolagen utgörs ju framför allt av Boxer,som delvis är privatägt. Det får vi inte glömma bort.Det är det enda som egentligen skiljer: Det är privat-ägt också. Jag kan ställa upppå att vi får in ytterligare privata ägare ivarje fall - det tycker jag.Men ägardirektiven har naturligtvis också varitviktiga i den här processen. Det får vi inte glömmabort. Jag kan utläsa av årsredovisningen att detockså har börjat ge resultat. Det har blivit en förbätt-ring. Man har ökat försäljningsvolymerna och manhar minskat förlusterna i verksamheten, och det tyck-er jag är positivt.Jag vill snabbt kommentera EG-reglerna.