prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — I Doha-förhandlingarna blev det ett genombrott för miljöfrå-gorna och för hållbar utveckling.För första gången ska WTO-länderna förhandlaom hur handelsreglerna förhåller sig till internatio-nella miljöavtal. Inget land ska hindras från att vidtaåtgärder för att skydda människor, djur, växter ellermiljö. Detta har bemötts med viss skepsis från sida. Det finns ett misstroende att i-länderna använder denna miljöhänsyn som förtäcktprotektionism.På samma sätt är det med handel och arbetsvill-kor. arbetar för att det inrättas ett permanentgemensamt forum mellan WTO och . Detta finnsockså med i den nya rundan. Men man kan inte bortsefrån att det finns svårigheter att skilja mellan demsom motiveras av en genuin önskan om att demänskliga rättigheterna respekteras och vår miljövärnas och dem som använder mänskliga rättigheteroch miljöhänsyn som en täckmantel för protektio-nism.På samma sätt kan man säga att man inte vill haarbetsrättsregler eller annat, och i stället gömma sigför frihandel. har här en viktig roll genom vårlånga tradition av internationellt arbete som inte hargrundats på egennytta.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt attockså moral och etik finns i handelsreglerna. Vi äringa doktrinära frihandelsentusiaster som skrikerLämna marknaden i fred! Självklart måste vi stävjaalla avarter både i och i andra länder.Fru talman! Vi socialdemokrater kommer att fort-sätta att arbeta för en friare världshandel, ökad rättvi-sa och minskad protektionism. Med detta yrkar jagavslag på motionerna och bifall till förslaget i betän-kandet.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till sade i mitt anförande att det råder rätt så stortsamförstånd i dessa frågor, men det finns nyansskill-nader. Jag upplever att majoriteten i vissa frågor villgå fram väldigt försiktigt och avvaktande, medan vimoderater vill driva på och nå resultat.Ett bra exempel är EU:s jordbrukssubventioner.Där skriver majoriteten följande: "När det gäller EU:sexportsubventioner på jordbruksområdet är det ut-skottets absoluta uppfattning att dessa måsteavskaffas". Lite längre fram står: "Enligt utskottetssätt att se bör även fortsättningsvis verka föratt den inslagna vägen målmedvetet fullföljs". Ja, detlåter ju bra.Man skriver att man är absolut säker på sin upp-fattning, men så kommer formuleringen "på siktmåste avskaffas". Det kan väl inte vara att driva på idessa frågor. Mitt svar blir därför - ställde juen fråga till mig - att vi moderater, och för övrigtockså ett par andra borgerliga partier, i stället sägeratt vi vill anta en bindande plan för avveckling avjordbrukssubventionerna.Det är ett sätt att driva på. Jag tror att lik-som jag vet hur man driver olika frågor för att det skahända någonting. Det gäller naturligtvis att inte för-tröttas utan ta upp dem om och om igen, gå på sinaministrar och jaga dem med blåslampa och kontaktaEU-parlamentariker, och så vidare.Den andra frågan till är om hondelar min uppfattning att det är som är destora vinnarna om man i i-länderna tar bort subven-tioner, tullar och andra handelshinder.Anf. 174 () replik:Fru talman! Om man gör en liten historisk tillba-kablick på jordbrukssubventionerna var Socialdemo-kraterna ett av de partier som drev att inteskulle ha några subventioner alls på jordbruksområ-det. Vi fick som bekant återreglera detta när vi blevmedlemmar i den europeiska unionen. Vi har intetyckt att det var väldigt bra, men så är det.Det är klart att man om man vill framstå som po-pulist eller speciellt drivande kan skriva i ett betän-kande att man ska ha bindande lagar om att avvecklajordbrukssubventionerna i EU. Jag vet bara inte omStefan tror att man genom att driva det i EUfår med sig , och så vidare som ärde stora bromsklossarna här. Blir det bättre för driver de kraven?Sverige har gjort så mycket som man kan göramen har väldigt mäktiga intressen mot sig. De endasom vi har på vår sida i förhandlingarna är mer ellermindre . Det är och som ärde mest frihandelsvänliga i EU i dag.Jag tror också att jag sade i mitt tidigare anförandeatt jag är övertygad om att den absolut enskilt vikti-gaste åtgärden för att stärka situation äratt men också och de så kallade Cairn-sländerna avvecklar sina jordbrukssubventioner. Jagär övertygad om att det är den absolut viktigaste åt-gärden. Men vi är några fler länder i EU än Sverigeoch Holland.Anf. 175 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det finns ett stortmotstånd mot att ta bort jordbrukssubventionerna.Det verkar gå i mycket långsam takt. Men ska manåstadkomma någonting kan man inte nöja sig med attsäga att det bara är ett par länder ytterligare somstöttar utan man måste driva frågan.Det är inte fråga om att vara populistisk och ensi-dig när man skriver i ett sådant här betänkande. Detgäller också att leva upp till vad man vill åstadkom-ma. Jag hävdar fortfarande att det måste vara en väl-digt passiv skrivning i utskottet. Om man nu absoluthar uppfattningen att jordbrukssubventionerna ska tasbort, varför skriver man då att de "" ska av-skaffas?Det svar jag fick om var positivt. Vi ärsäkert överens där. Men även här gäller att vi frånSverige försöker att gå snabbare fram föratt ta bort olika handelshinder.Anf. 176 () replik:Fru talman! Genom det långa regeringsinnehavsom Socialdemokraterna haft har vi också lärt oss attvara lite pragmatiska och välja våra krig. De skriv-ningar man fick igenom i om att avveckla sub-ventionerna var ganska milda. Inte ens de har EU levtupp till . Frågan är då om man ska dra på ännumer eller om vi ska försöka att åstadkomma det.Vi vill avveckla jordbrukssubventionerna. Jagkommer säkert att få utveckla det mer i nästa replik-skifte. Det vill vi göra. Men jag tror att det är ganskaklokt att inte huvudet blodigt utan användakraften, som är väldigt viktig i förhandlingarna, till attförsöka hitta lösningar som är verkningsfulla.Anf. 177 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är överens om nästanallting och jag. Men jag tycker att detär lite oklarheter med jordbrukssubventionerna. Omman ska totalt avveckla allt jordbruksskydd, som detstår, har man då funderat igenom vad det kan innebä-ra?Innebär det att EU ska avveckla sitt jordbruks-skydd totalt oberoende av vad övriga världen gör,eller är målsättningen att hela världen ska avvecklaallt jordbruksskydd? Ska även de fattiga ländernaförbjudas att skydda sitt eget jordbruk?Det är en väldigt viktig diskussion som vi måsteta. Risken är väldigt stor att vi får ett industrijordbruksom slår ut familjejordbruket med enorma socialakonsekvenser i hela världen om man inte ser upp ochhar skyddsmekanismer för det. Jag vill gärna att Ma-rie lite grann utvecklar de tankarna.Anf. 178 () replik:Fru talman! Om man nu ska vara formell tror jagatt det står i det avsnitt som handlar just om EU, ochdet diskuterar vi där. Det är väldigt viktigt att EUtotalt avvecklar subventionerna. Men som jag sadetidigare är det självklart också väldigt viktigt medUSA, som inte har samma sorts stöd som vi men somhar ett annat stöd till sitt jordbruk. Det handlar ocksåom och de länder som ingår i Cairnsgrup-pen. Det handlar självklart också om dem.Det här betänkandet har dominerats av frågan omhur man ska kunna utjämna skillnaderna i världen.Om EU enskilt ska vidta någon åtgärd för utveck-lingsländerna är jag övertygad om att det är den en-skilt viktigaste åtgärden att ta bort jordbrukssubven-tionerna. Det ska självklart inte bara ske i EU.Jag tror inte att man ska villkora att vi ska ta bortjordbrukssubventioner med att vi inte kan ta bort demom inte andra gör det. Då kommer inte någonting atthända. Jag tror att vi måste påbörja detta. Samtidigtska vi självklart driva att andra starka krafter somockså hindrar från att ta del av det som dehar rätt till också vidtar åtgärder.Anf. 179 () replik:Fru talman! Tack för det svaret. Jag håller medom att de exportsubventioner som man använder ärnärmast kriminella i vissa fall eftersom de slår ut defattiga ländernas jordbruk. Det finns en allt starkarediskussion runtom i världen. För att man ska bevaraett levande jordbruk i alla delar av världen där det nufinns måste varje land ha vissa möjligheter att skyddaen egen basproduktion.Jag tror att vi måste ta den diskussionen. Riskenär annars att om man hanterar jordbruksprodukter påsamma sätt som industriprodukter kommer vi att fåett industrijordbruk som jag tror att väldigt få av ossegentligen vill ha. Vi måste ha miljömässiga ochsociala begränsningar för hur handeln på jordbruks-området sker.Anf. 180 () replik:Fru talman! Det tror jag också. Vi ska dra vårt stråtill stacken, eftersom vi har återreglerat vårt jordbruk.Men det berör framför allt inte utan andraländer i . Vi kan börja med exportsubventio-nerna så får vi se sedan vad vi kan åstadkomma. Detär svårt nog att ta bort dem. Det kommer att vara ettlångsiktigt projekt hur gärna man än vill göra detta.Anf. 181 ():Fru talman! Det utvecklingsperspektiv, de fattigasperspektiv, som sägs prägla världshandelns utveck-ling och dagordning efter Doharundan i november2001 borde rätteligen ha varit WTO:s startpunkt närWTO en gång bildades.Nu har vi att ta ställning till ett betänkandesom "hyser förhoppningar" om att processen för frihandel också ska innebära rättvis handel och att denprocessen eventuellt är igång. har medtvekan och efter ingivande av viktiga ändringsförslagbiträtt betänkandet. Men vi har anledning att blott hanedtonade förhoppningar.Visst har någonting hänt efter de stora bataljerna iSeattle mot de då uppenbara tokigheternasom avhandlade där. Det var kanske tilloch med nödvändigt med bataljer för att vi här i dagska höra att så många av de traditionella partiernaavger vittnesmål om hur väl de vill våra resurssvagaresystrar och bröder i MUL-länderna.På mina få minuter hinner jag bara beröra några fåpunkter som inger fortsatt och stor orooch som gör oss fjärran från trygga att den processsom startat kommer att utmynna i god utveckling föralla och att det kommer att bli det givna resultatet.Det gäller till exempel de goda Marrakechbeslu-ten. De är inte implementerade. Var finns matbistånd,den ökade jordbruksproduktiviteten och de förbättra-de infrastrukturerna för jordbruket i MUL-länderna?Hur vet vi att de korrektioner som man har sattrunt Dispute Settlement Body, det vill säga konlikt-lösningspanelen och de mekanismer som ärbland de starkaste i världen som inte är militära, trotsallt inte kommer att vidmakthålla bekämpandet avhandelshinder som sitt överordnande mål och att mandärmed inte kommer att döma bara till de storas ochrikas fördel?Vet vi att de rika länderna och de starka böndernaverkligen kommer att upphöra med dumpning av sittöverskott?Kan vi lita på att subsidier till en tokig fiskeripo-litik verkligen får ett slut?Var finns de bindande sociala och miljömässigareglerna för företag?Det verkligt stora problemet med WTO är att trotsatt översynen - repair, renew and reform - som niminns långt ifrån är slutförd så ska nya områden helatiden införas på handelsagendan. Nya områden expo-neras för en världshandelsordning som lämnar myck-et övrigt att önska. Vår regering står uttryckligen föratt inte vänta och utvärdera till de förfördelade län-dernas fördel utan att med full hastighet fullföljaarbetet med att inkludera fler och fler områden somhandelsobjekt med påstådd likvärdighet i en frihan-delsprocess som vi måste våga sätta betingelser för.Utskottet är trots allt mer sansat och mer inne påatt tillpassa villkoren efter de långsammaste ländernasbehov. Men 30 länder saknar fortfarande kontor överhuvud taget för WTO i . Flera av de fattigaländerna har kanske bara en till två anställda. Hur skade kunna värja sig mot att bli överkörda, nedlobbadeoch uteslutna av WTO-intressenter som är betydligtmer resursstarka? Hur ska de till exempel kunna hin-na med att förhandla och gå på möten som kanskeavsiktligt - där sätter jag ett frågetecken - har lagtssamtidigt.TRIPS är ett annat område som ska inlemmas. Detger rika företag en alltför stor frihet att patenteragenmaterial som finns i syd utan att de fattiga länder-na får rättmätig del i vinster eller rätt att fritt ochtraditionellt kunna nyttiggöra sig växter och biomate-rial på lokal nivå.Investeringsavtalet, det så kallade 2, knackarpå. Man måste fråga sig: Investeringar på vems vill-kor? Det är som att ha en vricklig gammal bil och hatid för besiktning men ändå köra på med full gas ochkonstant lassa in mer prylar och fler människor ikärran trots att många passagerare tycker att denborde ha körförbud. Haraka haraka haina -så lyder ett mycket utbrett och väl anpassat swahilisktordspråk som betyder brådska, brådska skapar ingenlycka.Det kanske mest aktuella är ändå den obskyraGATS-processen, om vilken nu alltfler har blivitmedvetna. Varför inlemma utvecklingsländerna i dengigantiska världshandelstjänstemarknaden och på-tvinga dem den när skrivningarna är så tänjbara ochnär kunskapen och informationen så bistert har för-mörkats?Jag vill att vår regering ska inkomma till riksda-gen med en skrivelse för förankring innan man går tillministermötet i för att skapadelaktighet och förankring.Om vi slutligen, fru talman, verkligen menar all-var med paragraf 2 i Dohaprotokollet och om viverkligen menar allvar med Johannesburgsdeklaratio-nen så borde WTO vara underställt FN, och alla viaktörer borde samfällt mer jaga utvecklingshinder änhandelshinder.Anf. 182 () replik:Fru talman! Min replik ska egentligen gå tillIngegerd Saarinen, men jag missade repliken efter-som jag hade lite saker att ordna med familjen.Jag tror att hon sade att man med gynnsammaretullar borde gynna produkter som är Kravmärkta. Jaghar uppfattat att ni är för en rättvis .Anf. 183 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får påminna om att repliken gäller anförande.Anf. 184 ():Fru talman! Kan hon inte svara som miljöpartist?Då har jag ingenting. Jag tänkte bara höra vad Miljö-partiets åsikt var.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag vill säga till att man kunde tycka att det var sympatiskt attregeringen skulle inkomma med en ny skrivelse omdetta. Anledningen till att den inte gör det är att detinte har hänt något nytt sedan den tidigare skrivelsen.Om det hade gått som det skulle i , vilket detinte gjorde mycket beroende på , så hade sakeroch ting blivit åtgärdade och vi hade kunnat ta ett stegytterligare. Så har det inte blivit, och därför finns detinte skäl att komma med en ny skrivelse. Det handlarinte om att man vill undanhålla någonting,utan det handlar om att samma ställningstagandenredan gäller.Jag skulle också vilja fråga om hon tror att världen skulle vara bättre utanGATS. Skulle det vara bättre att varje land förhand-lade med varandra? Skulle det stärka u-ländernasposition?Vi tror att det är viktigt att man har lagar och reg-ler som gäller alla. Annars kommer de stora multina-tionella företagen bara att kunna ta för sig. Även småländer måste kunna exportera. måste kunna fåexportera miljöteknik och annat som vi är bra påunder förutsättning att andra länder vill ha de tjäns-terna.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Låt mig tydliggöra att vi tycker att detär bra med världshandel och bra med reglerad världs-handel. Vi ska ha en världshandelsorganisation sig om goda och rättvisande regler för godhandel - det är självklart. Det är det som WTO syftartill.Problemet, , är tidsaspekten. Detär precis som jag sade på swahili - det är brådskan.GATS-avtalet implementeras innan WTO:s egenprocess är i mål på ett tillfredsställande sätt. Det ärdet som är det absolut största problemet med GATS.Tjänster kommer att behöva regleras och ska regleras.Men görs det på ett sådant sätt att de fattiga län-derna blir överkörda i processen, precis som de blir iTRIPS-avtalet, precis som de hotar att bli det i ettinvesteringsavtal och precis som de har blivit det påflera olika sätt fram till repair, reform and renew ochDohadeklarationen. Det är tidsaspekten, MarieGranlund, som är det riktigt stora problemet.Vad gäller regeringen och en ny skrivelse så finnsdet visst all anledning för regeringen att visa mycketbättre god vilja att öppna processen för svensk all-mänhet, för svenska parlamentariker och för organi-sationer, engagerade grupperingar och människorsom faktiskt vill ta del av processen och kunna följaden - allt i öppenhetens anda. En sådan skrivelseskulle verkligen kunna tas som ett bevis på att nu harsvensk regering betänkt sig, mörkar inte och skyllerinte på att det är EU som mörkar utan går själv utmed detta och säger: Det här driver vi! Det här är depositioner som vi kommer att förfäkta i !Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag tror fortfarande att det är viktigtatt man kan göra två saker . Jag tror att detär viktigt att man förbättrar och driver på . Jag tror att det är viktigt att man har lagar ochregler precis som man har när det gäller varuproduk-tion. Det är viktigt att man också har det när det gällertjänstehandeln, för den växer lavinartat.Jag tror inte att man kan säga att man tvingar in u-länderna.För det första så är en majoritet av de länder somingår i WTO . Det är mer än 144 länder,och två tredjedelar av dessa är utvecklingsländer.Många av dem vill vara med på detta. Man kan intebunta ihop alla utvecklingsländer till en klump, utande är faktiskt individuella länder med många olikasynpunkter och det är alltså många som vill vara med.För det andra: Ska man då säga att och andraär korkade som vill vara med och som också vill varamed i ? Jag tror att det är viktigt att tau-länderna på allvar och driva på för att deska få bättre villkor. Men de kan också besluta själva.Det är inget i som direkt kommer attpåverka . Det är själva som be-stämmer om de vill öppna sina marknader. Jag tyckerinte att man ska öppna vattenförsörjning och sådantför privat drift. Jag tycker inte att man ska göra det iSverige och jag tycker inte att man ska göra det iGambia, men det är varje land själv som får beslutaom det. Och har man bestämt att man ska göra det såär det viktigt att man har lagar och regler för att intede multinationella företagen ska dominera världen pågrund av att de har mer pengar och mer makt. Dåmåste det finnas lagar och regler som gäller lika bådeför små och stora företag.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Problemet, , är att dereglerna inte finns . Vi är inte trygga med vadsom avhandlas inom WTO:s egen process. Jag kanbara repetera detta. Det finns ingen poäng med attgöra två saker , som du säger, när vi vet attde fattiga länderna och de små företagen inte kanhävda sig och inte kan skapa de avtal som gynnardem själva . Vi måste titta på processen först.Det är oerhört grundläggande.Vill vi verkligen ha en rättvis världshandel och ståupp för de goda intentioner som till exempel finns ibetänkandet måste vi bromsa och säga: Inte . InteTRIPS ännu, inte investeringar ännu, inte GATSännu.Jag menar att detta också är en förpliktelse för densvenska regeringen att förfäkta. Tycker inte MarieGranlund att det ligger någonting i de senaste 4-5årens starka kritik av WTO-processen? Tycker du attdet är nog med de ansatser som har gjorts men ännuinte har lett i mål?Jag menar att man tar de fattiga länderna på allvarom man ger dem möjligheter att vara likvärdig part-ner i förhandlingsprocesserna. De ska inte vara objektsom blir nedlobbade och som inte ens har råd att haett eget lobbykontor i och med pengars maktkunna övertala andra till att ingå avtal. Det är viktigtoch grundläggande att skilja på rika människor i fatti-ga länder och fattiga människor i fattiga länder. Dettaär någonting som man bör betänka. Jag klumpar inteihop fattiga länder. Det är tvärtom att göra dem tilläkta subjekt på till exempel en världshandelsagenda.Ett lugnare tempo i världshandelspolitiken är av nö-den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringenm.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2002/03:AU4Vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringen m.m. (förs.2002/2003:RR8 delvis).Anf. 189 ():Fru talman! När ska den socialdemokratiska rege-ringen och arbetsmarknadsutskottets socialdemokra-tiska ledamöter inse att dagens regelverk för arbets-löshetsförsäkringen är ett oöverskådligt och otympligtlappverk och att kopplingen mellan fackförbundenoch arbetslöshetskassorna bör brytas? Det ären retorisk fråga. Svaret är tyvärr givet. En socialde-mokratisk regering kommer aldrig att bryta samban-det mellan fack och a-kassor.Skälet är att sambandet är en avgörande orsak tillden höga organisationsgraden i . Det är intenågonting som LO hymlar om. I en broschyr skriverLO att sambandet mellan facket och a-kassan är enannan avgörande orsak till att så många löntagare ärmed i en facklig organisation.Det är alltså tillhörigheten till en a-kassa som skalocka medlemmarna till de fackliga förbunden. Detborde vara omsorgen om medlemmarna och denfackliga hjälp som man får av sitt medlemskap somgör att arbetstagaren söker medlemskap i facket, inteatt a-kassor administreras av facket och underlättarutbetalningar vid arbetslöshet.Jag är övertygad om att alla som lyssnar till denhär debatten säkert har hört otaliga exempel på hur desom står utanför facket har svårigheter med att få utsin arbetslöshetsförsäkring, inte för att de inte ärberättigade utan just för att de inte är fackligt anslut-na. En sådan ordning är naturligtvis oacceptabel ochborde därför förändras.Fru talman! Som alla vet lämnar LO stora sum-mor av medlemmarnas avgifter till det socialdemo-kratiska partiet, oavsett om medlemmen är socialde-mokrat eller ej. Vi har hört hur fackliga företrädarevittnar om att regeringen måste leverera annars drasbidragen in. Vad säger som stödparti tillregeringen? Är ni också tvingade att ställa upp påfackets krav för att få vara med i regeringsarbetet?Då arbetslöshetsförsäkringen till fi-nansieras via statskassan och a-kassornas regelverkfastställs av , finns det enligt min meningingen som helst anledning att fackliga a-kassor skaadministrera och besluta om utbetalningar. Det bordevara en självklarhet att a-kassorna ska vara friståendeoch administreras av staten, oavsett om fackförbun-den förlorar medlemmar eller ej.På samma sätt borde det vara en självklarhet attarbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och obli-gatorisk, det vill säga omfatta alla som uppfyllerförsäkringens villkor.Det finns en del pikanta inslag i det här betänkan-det. Under utskottets ställningstagande skriver majo-riteten, angående att regeringen ansett sig tvingad attinföra en myndighet som övervakar a-kassorna, attdenna myndighet kommer att säkerställa en likabe-handling av den arbetssökande och att missbruk avsystemet undviks. Det är alltså ett mycket klart er-kännande av att dagens system med de fackliga a-kassorna inte fungerar tillfredsställande.Tyvärr kommer den nya myndigheten troligen attfå det svårt att övervaka de fackliga a-kassorna. påpekar utgör a-kassornas pri-vaträttsliga ställning ett hinder för en effektiv tillsyn.Även Statskontoret pekar på att statsbidragen inte ärutformade på ett sätt som stimulerar till god hushåll-ning med skattebetalarnas pengar. Det är någontingför socialdemokraterna att tänka på.Då de socialdemokratiska ledamöterna, genomkopplingen till facket, inte lär ändra uppfattning - jaghar inga som helst förhoppningar om det, hur godaargument det än finns - skulle det vara intressant atthöra inställning till de fackliga a-kassorna.Fru talman! riksdag har år lappatoch lagat i ett system för arbetslöshetsförsäkringen.Regler har ändrats upprepade gånger. Efter varjeingripande blir systemet mer och mer oöverskådligt.Varken arbetslösa eller de som ska hantera försäk-ringen har en överblick över vad som gäller. Det kangälla inträdesvillkor, medlemsvillkor, arbetsvillkor,ersättningslängd, ersättningsnivåer, vad som gällerför studerande, egenföretagare, invandrare, ungdo-mar, deltidsarbetare, personaluthyrningsföretag medmera.Det är dags att diskutera en ny allmän arbetslös-hetsförsäkring.