prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — har man kunnat komma inpå en arbetsplats där man har behövts och det varitmöjligt att anställa en.På det viset har människorna inte hamnat i dentrista situationen att behöva speciella, kanske litestigmatiserande, åtgärder som jag upplever att den härspeciella arbetsplatsintroduktionen kan vara för deinvandrare som ska bli föremål för dessa.Jag är lite orolig, precis som tidi-gare i debatten, för att det kan bli så att man blir ut-pekad i stället för att bli hjälpt in på arbetsmarknaden.Det finns andra sätt att lösa de här problemen. Hurser på det?Anf. 59 () replik:Fru talman! Det finns säkert många sätt. Det härär ett förslag och ett sätt att lösa problemet. Jag hop-pas verkligen att de som blir föremål för den härförmånen och åtgärden inte känner sig utpekade. Dethär handlar egentligen om att se vilka som har svårastatt komma in på arbetsmarknaden, och det är rättnaturligt att man sätter in insatserna för dem som hardet svårast och hjälper dem i första hand. Det byggerall solidaritet på. Det finns säkert andra förslag. Detskulle vara intressant att höra några från MargaretaAndersson.Anf. 60 ()replik:Fru talman! Ett förslag är att använda de så kalla-de arbetsgivarringarna, att uppmuntra dem och stöttadem. Man kan göra det till exempel genom att sänkaarbetsgivaravgifterna för dem som gör sådana härinsatser.Det har fungerat i praktiken i bland annat Vagge-ryds kommun. I kommun finns det ocksåarbetsgivarringar. Det kan vara alltifrån 10 till uppåt30-40 arbetsgivare som finns med i dem. Det berorlite grann på hur företagen och strukturen på arbets-marknaden ser ut. Men det här är en möjlighet . Vad som behövs är kanske ungefär lika storaekonomiska insatser. Man kan underlätta en flexibi-litet, en mångfald - vi har ju pratat om mångfald ävenhär. Här finns alltså möjligheten att uppmuntra ochstötta arbetsgivarna. Då behöver man inte särskiljaarbetsgivarna, det kan vara offentliga och privata. Dethär kan omfatta alla människor oavsett om man ärinvandrare eller har ett funktionshinder eller annatsom gör att man har svårigheter på arbetsmarknaden.Man kan alltså ha en större grupp som får tillgång tillden här resursen på olika sätt.Anf. 61 () replik:Fru talman! Alla försök är väl värda att beaktas.Men det som är viktigt för oss och för mig är att mani de här sammanhangen bibehåller tryggheten för denenskilda anställda. Tyvärr har ni, , tidigare mest varit ute efter att försämra arbets-rätten och annat för de anställda ute på företagen. Detunderlättar inte precis med det här resonemanget.Anf. 62 () replik:Fru talman! börjar med att säga:Vi har varit ganska framgångsrika med att minskaarbetslösheten. Vi har lyckats ganska bra.Men, , det är inte sant. De faktiskt arbe-tande människorna i är inte fler än vadde var 1997. Allt det som vi bokför som framgångarhar egentligen blivit ohälsa. Vad det ska handla om ärhur många människor arbetar i det här landet. De ärinte fler trots att ni hade en mycket lång högkon-junktur för att bearbeta det här problemet. Det är ettmisslyckande som man ska vara varken nöjd ellerstolt över.Sedan pratade mycket vackert omden gemenskap som bildas av arbetskamrater påarbetsplatserna och mycket mer. Ja, det är sant. Det ärjust tillträde till de arbetsgemenskaperna som harförvägrats många som har kommit hit.När vi resonerar varför detta har inträffat finns detfrån er sida, också i den här propositionen och i tex-ten här, en ovilja att diskutera de strukturella orsaker-na till utanförskapet. Ni brukar peka på diskrimine-ringen, onda arbetsarbetare, och sedan slutar det.Vilka strukturella orsaker kan du tänka dig finnasbakom utanförskapet? Kan det inte handla om arbets-rätten där sist in först ut gäller? Kan det inte handlaom att vi beskattar de arbetande fattiga mer än någotannat land gör på jorden?Anf. 63 () replik:Fru talman! Det vi kan vara överens om är integ-rationen inte har lyckats i . Därför följer viden frågan noga och lägger förslag på för-slag. Men här handlar det mera om attityder bland ossmänniskor när vi får lära känna varandra. Där tyckerjag att du har en poäng i att om man kommer från ettannat land än är det klart att när man kännervarandra är det lättare att få förståelse för varandrasolikheter, något som jag tycker är spännande. Vi skaha olikheter, och det har vi.Sedan nämnde du, , att det är fel med sistin först ut. Jag tror att det är rätt viktigt att man har enrättvisa i det här sättet att tänka. Dessutom finns detfaktiskt en möjlighet för den fackliga organisationenatt tillsammans med arbetsgivaren göra undantag frånturordningen - detta beroende på de sakliga skäl somfinns för vilka som ska vara kvar och fungera till-sammans och vilka yrkeskategorier som ska vara påden arbetsplatsen. Det är inte på det sätt som du sägeri alla avseenden, utan undantag finns. Men det förut-sätter att man har ett bra klimat och en bra förhand-lingsvilja mellan arbetsgivare och arbetstagare. Dåkan man göra undantag, och det görs också.Men jag vet inget annat bättre sätt. Skulle det varafritt för godtycke - det vet jag att du inte tycker skavara - hade det blivit alldeles snett. Men det var inteså länge sedan som ni gick tillsammans med de andraoch gjorde undantag från turordningsreglerna. För-modligen tycker ni inte att det är viktigt med entrygghet för de anställda.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag kan notera att du inte ens kom-menterade mitt påstående att det inte är sant att ni harlyckats att bekämpa arbetslösheten. De arbetandemänniskorna i är inte fler, blev inte fler underhögkonjunkturen. Det är otroligt uppseendeväckande.Jag har aldrig sett ett sådant misslyckande. Kan duvara nöjd och stolt över detta? Det vore intressant attveta.Det föreligger en rapport från som heter Invand-rarna, skyddet för anställningen och diskrimine-ringslagstiftningen, rapport nr 2003:4. Man har tittatpå varför invandrare förlorar jobbet oftare än de iSverige födda. Då kunde man konstatera för det för-sta att det inte finns något belägg för att det handlarom attityder, inget belägg i alla de studerade fallen attanledningen är diskrimineringen i den vanliga bemär-kelsen, att vi ogillar människor från andra länder. Detkan vara så, men i den här studien, som är den förstasom görs av den här typen, finns det inget belägg fördet.För det andra kan man belägga bland annat att närsist in först ut verkar rakt ut slår det mycket hårdaremot invandrargrupper. Det är inte så konstigt. Där-emot kunde man konstatera, och det är väldigt viktigt,att när man är flexibel och inte minst när man använ-der undantagsregeln för de små företagen gynnasutlandsfödda personer. Det är mycket intressant medtanke på att vi väldigt ofta diskuterar den här frågan.Nu finns det ett intressant underlag för att kunnanärma sig vad flexibiliteten kan betyda. Arbetsgivar-na är inte en massa rasister som vill få bort invand-rarna, utan det är regler och system som missgynnardem.Anf. 65 () replik:Fru talman! Nej, jag är stolt över att socialdemo-kratin i har fört en politik som har gjort att vihar kunnat ha en låg arbetslöshet. Jag är inte nöjdmed den arbetslöshet som finns kvar. Trots att vi ärbättre än många jämförbara länder är jag inte nöjd pånågot sätt. Det var därför som jag yrkade bifall tillalla förslag. Jag ser dem som en del av en helhet föratt ytterligare underlätta att få ut människor i arbete.Hade jag eller andra socialdemokrater varit nöjdahade vi inte behövt att vara här. Men vi drivs ju avenergin att se till att få ut ännu fler människor i arbetejust av de skäl som bland annat självanför.När det gäller undantaget i turordningsreglerna försmåföretagare kan det godtyckligt drabba människorsom kommer från andra länder. Har över det ?Anf. 66 (m)replik:Fru talman! började med att sägaatt det är viktigt för Socialdemokraterna att få helasvenska folket i arbete. På den punkten kan vi tavarandra i hand. Jag tror att alla partier tycker attdetta är en utomordentligt viktig punkt.I sin goda plädering för euron nämnde statsmi-nistern och de andra som pläderade för den hur vik-tigt det var att få folk i arbete och därmed skapa deekonomiska grunderna för att bygga välståndet, attmänniskor kan försörja sig själva och bidra till andramänniskors försörjning. Om detta är vi helt överens.Jag har en gammaldags luthersk arbetsmoral, ochtycker därför att det vore roligt om fler människor i60-årsåldern funderade på att jobba lite extra i ställetför att fundera på hur man ska kunna sluta att jobba iförtid. Det är en mycket gammaldags inställning, jagär medveten om det. Men jag är alldeles övertygadom att vi dramatiskt kommer att tvingas att ändraattityderna om vi inte får in fler människor på ar-betsmarknaden som kan bidra till sin egen och andrasförsörjning.Jag vill bara fråga: Delar min upp-fattning att det förhållandet att så många människor,1,2-1,5 miljoner, står utanför arbetsmarknaden påsikt utgör ett dödligt hot mot hela den ekonomiskabasen för svensk välfärd? Sedan är det en annan frågahur man organiserar det hela, med statliga insatsersom Socialdemokraterna vill ha eller med en annanmodell med privata inslag som Moderata samlings-partiet vill ha. Det är en viktig fråga.Ni har fört en konsekvent politik. Javisst, men omman för en felaktig politik blir den inte bättre för är konsekvent. Det blir bara värre. Där har nivarit utomordentligt klara. Ni har konsekvent valt attlägga för mycket uppgifter på arbetsmarknadspoliti-ken. När ni vill att företag ska anställa har ni talat omarbetsmarknadspolitik i stället för att aktivera andrapolitikområden, som vi hade uppe i diskussionen medstatsrådet. Jag är alldeles övertygad om att man måstesatsa mer på andra politikområden. Arbetsmarknads-politiken har visat att den inte klarar av den bördan.Anf. 67 () replik:Fru talman! Det är klart att inte jag och inte hellernågra andra politiker är nöjda om inte hela folket är iarbete. Men vi har försökt att lägga fram konstruktivaförslag för att få igenom en politik som innebär attfler kommer in i arbete. Vi har samlat en majoritet iriksdagen för förslagen i den här propositionen ochdet här betänkandet.Jag har förstått att ni på er kant har lite mer be-kymmer. Ni kan bara enas om sådant som innebärförsämringar för löntagarna i form av försämrad ar-betsrätt och sådant.Det skulle vara intressant om sin erfarenhet kunde berätta för mig och svenskafolket på vilket sätt man ökar tryggheten i anställ-ningen genom att försämra lagstiftningen för de somär inne på arbetsmarknaden. Kommer flera in påarbetsmarknaden på det sättet? Vilka partier som nigöra upp med för att få majoritet i den här kamma-ren? Det är väl ändå det som ni ska göra.Anf. 68 (m)replik:Fru talman! Här ser man skillnaden i synsättet.Om man ska få fler i arbete pläderar Socialdemokra-terna och deras stödpartier för att det ska införas olikasubventioner för att kostnaderna för företagen skasänkas så att de kan anställa fler. Vi säger att detgäller att öka efterfrågan på arbetskraft.Och jag vill fråga: Vad är det för föredelar med attinte göra någonting åt 3:12-reglerna? Jag ställde denfrågan till statsrådet, men har någraexempel på några förändringar som han vill göra?Mona ledde en simplexgrupp som skulleföreslå förenklingar. Det är väldigt lite som harkommit ut av det - mycket ord och lite verkstad, somman brukar uttrycka det på modern svenska.Vad är det för signaler som Socialdemokraternamed stödpartier skickar till näringslivets organisatio-ner om den ökade belastningen för sjukfrånvaron?Näringslivet uppfattar det som att ni har gjort ettgeneralangrepp på näringslivet. gav ut-tryck för detta, och han kan knappast påstås gå i Mo-deraternas ledband. Jag tror inte det.Men drar ni någon slutsats av detta? Har ni någongång funderat över att ni genom ytterligare bristanderegelförenklingar skapar ett klimat som gör att maninte anställer - man upplever det så i näringslivet - demänniskor som skulle kunna bli anställda, få sin egenförsörjning och bidra till andras försörjning.Där går skillnaden mellan oss. Det synsätt som jagnu talar för finns det en gedigen majoritet för hosoppositionen, det visar sig klart i reservationerna.Anf. 69 () replik:Fru talman! Låt mig konstatera att intesvarade på min fråga om vilken majoritet man skullefå ihop. Men den kan jag i och för sig svara på själv.Sedan verkar det som att vi lever i lite olika värl-dar. Det som säger stämmer intemed vad jag hör när jag träffar löntagare som bliruppsagda på grund av att den så kallade kvartalska-pitalismen - eller vad man nu vill använda för uttryck- fattar beslut enbart med ledning av böcker i ekono-mi. Man flyttar företagen från till andra län-der därför att det är lättare att säga upp folk i Sverige.Andra EU-länder har hårdare regler och där är detdyrare för företagen att säga upp folk. Det är sådanafrågor jag möter.Det är klart att det är lite långt ifrån det som An-ders Högmark säger. Jag tycker att vi har ett bra fö-retagsklimat i , men löntagarna har det intealltid lika bra som i andra länder när det gäller upp-sägningar.I fråga om detta med subventioner och andra stat-liga pengar vet lika väl som jaghur verkligheten ser ut. Vilket företag anställer enmänniska som har ett handikapp? Det är när vi skick-ar med lönebidrag eller någon annan ersättning somgör man det. Det är först då som dessa människor kanvisa vad de duger till. De kan vara hur duktiga somhelst, men de får inte en chans om det inte finns ensubvention. Så fungerar det blandekonomiska sam-hället, , och det vet jag att han ärmedveten om.Anf. 70 ():Fru talman! Ett intressant inslag i den här debattenatt vi rätt mycket har debatterat debatten. Jag kan intelåta bli att tänka att vi riksdagsledamöter kanske ärlite konservativa. När det dyker upp någonting nyttreagerar vi med ryggraden och säger att så brukar viminsann inte göra. Därför tycker jag att det var bra attHolm och Högmark landade i att detta kanske inte varså dumt. Det viktiga är ju - och där vet jag att jag harhela utskottet med mig - att vi välkomnar att statsrå-det deltar i debatten.En annan sak som man kan tänka på är att är braatt ha reservationer. Har man inte det kommer man ini sluttampen som jag nu gör, och då kan till exempelstatsrådet ha varit tvungen att gå härifrån därför atthan har ett flyg att passa. Det kan också hända enmassa andra saker.Jag tänkte börja med att kommentera några kon-kreta förslag som vi behandlar i betänkandet. Detfinns flera förslag som vi i har drivit imånga år, varav det första gäller aktivitetsgarantin.Vi välkomnar att man nu äntligen tar tag i situa-tionen för de äldre arbetssökande. Vi vet att det intealltid är rimligt att ställa samma krav på de äldre. Närdet till exempel gäller geografisk rörlighet har äldrekanske inte samma möjlighet att flytta som yngremänniskor har. Vi tycker att det anställningsstöd somnu förs fram är mycket bra.Men jag tycker att sätt är liteanmärkningsvärt. De säger raljerande att vi nu haråtta anställningsbidrag och därför ska den äldre ar-betskraften inte få något anställningsbidrag, för då harvi plötsligt nio stycken. Anledningen till att det finnsden här mångfalden och flexibiliteten i anställnings-stöden är att de är ett bra verktyg för att få människorut på den reguljära arbetsmarknaden. Men det an-ställningsstöd som vi pratar om vidmakthållerman arbetslinjen hela vägen ut.Som också var inne på har jag aldrig hörtfrån arbetsförmedlare att de är bekymrade över dennaflora. Jag upplever att det är tvärtom, att de tycker attdet här systemet är bra.Det stämmer inte heller att det är ett sätt att kring-gå utgiftstaken. Vad jag vet är det så att varje gångman har infört olika förslag där man använder skatte-kreditering sänker man anslagen i motsvarande grad.Det är helt enkelt inte sant.En annan del som vi tycker är bra är detta medintroduktionen och att man snabbare får stöd när mankommer hit som invandrare eller flykting. Vi trorockså att det är bra att man har en liten medvetentanke och bygger upp kompetens för vilken hjälp mankan behöva få när man kommer från ett annat landoch ska få in en fot på arbetsmarknaden. Det har förtsen diskussion om att vi måste tänka på attintegration måste handla om generella insatser. Detkan inte hindra att vi ibland kanske gör riktade insat-ser. Flera har fört fram det perspektivet att integrationär någonting generellt, och det måste vi hamed oss.I motsats till borgerligheten tycker vi också brist-yrkesutbildning är bra. Det är bra att man inte släpperinvandrare som kanske har en bra utländsk examenoch är kvalificerad för andra arbetsuppgifter än demsom man har i sitt nuvarande arbete. Vi menar inte bara ska släppa dem. Det ska finnas en möj-lighet att få stöd från samhället för att kunna få an-vända sin utbildning. Därför tycker vi att även dendelen är bra.Det sista som jag vill ta upp har ingen diskuterathär. Det handlar om rättssäkerhet. Vi har varit kritiskatill de skillnader som finns mellan aktivitetsgarantinoch a-kassan. Det brister när det gäller bra regler föratt överklaga beslut när man är inne i aktivitetsgaran-tin. Genom den här propositionen tar vi ändå viktigasteg åt det hållet. Dels reglerar vi rätten att återgå tillaktivitetsgarantin, dels får myndigheten som ska haansvar för a-kassan också titta på aktivitetsgarantin såatt vi får en likvärdig behandling mellan systemen.Det tycker vi är viktigt, det har ett starkt rättssäker-hetsperspektiv.När det gäller arbetsmarknadspolitiken i stort här debatten fångat hur mångfasetterad arbets-marknadspolitiken är. får vi en bild att arbets-marknadspolitik är allt, och ibland säger man att detär ingenting och att det är betydelselöst. Det slårigenom i att det inte är så enkelt att styra arbetsmark-nadspolitiken och i det faktum att det inte är så enkeltatt utvärdera arbetsmarknadspolitiken. Jag menar attnär revisorerna ska titta på det här politikområdet ärdet inte lätt att hitta de kriterier som man behöver föratt kunna göra en bra utvärdering. Det handlar om attarbetsmarknadspolitiken har en påverkan på individ-nivå. Den hjälper mig som arbetssökande att få kom-petens, utbildning, omskolning till ett nytt yrke ellerstärker på annat sätt mina möjligheter att få ett jobb.Det handlar också om försörjningsstöd.Men arbetsmarknadspolitiken har ju också en in-direkt påverkan på samhällsekonomin i stort. Vi harväl berört det här matchning och rörlighet på arbets-marknaden , men jag tror inte att någon har be-rört att arbetsmarknadspolitiken också är en stabili-tetsfaktor i vår ekonomi i och med att den omfördelarresurser och upprätthåller köpkraft även i områdenmed hög arbetslöshet. Därför tror jag att Högmarkoch tänker alldeles för kort när mansäger att den är negativ mot näringslivet. Jag minnsinte riktigt hur ordvalet var. I mina hemtrakter tror jagatt man i näringslivet är glad över att vi har en ar-betsmarknadspolitik som bland annat upprätthållerköpkraft och även utbildar arbetskraft.Jag tror också att man underskattar detta. Mankopplar ihop arbetsmarknadspolitiken med en mål-sättning om full sysselsättning. Det handlar inte omatt arbetsmarknadspolitiken skapar arbeten. Det syftarden inte heller till. Det förväntar vi oss inte heller.Men att arbetsmarknadspolitiken ändå finns med i ettsammanhang där man har full sysselsättning somövergripande mål, menar jag har betydelse. Dethandlar bland annat om människosyn, arbetslinjenoch att vi har en syn på de arbetssökande i vårt landsom innebär att vi alla kan bidra med någonting. Detär alltid meningsfullt att försöka göra handlingspla-ner, stötta utbildning, praktik eller vad det kan vara.Om man jämför svensk arbetsmarknad med andraländers som inte har den här aktiva arbetsmarknads-politiken, kan man se att människor har svårt att åter-gå till arbetsmarknaden efter en lågkonjunkturer medhög arbetslöshet när man inte har en arbetsmarknads-politik som upprätthåller sysselsättningen.Jag avslutar med att yrka bifall till förslaget i be-tänkandet.Anf. 71 ()replik:Fru talman! Jag reagerade på att talade om bristyrkesutbildningar och att in-vandrare skulle behöva få del av detta. Jag anser attvalidering vore en bättre metod för att de ska kunnaanvända den utbildning de har. Sedan kan de få enkomplettering med en effektiv svenska för invandraredär man delar upp de som behöver lära sig grund-läggande svenska och de som behöver lära sig enspeciell svenska för att klara av det arbete de redanhar en utbildning för. Jag kan inte riktigt förstå hurman kan använda bristyrkesutbildningen i det sam-manhanget.Jag anser att bristyrkesutbildning borde vara nå-gonting som kan komma vem som helst till del ochatt man ska ser till att det finns ett arbetsgivarper-spektiv som gör att man kan fylla vakanser som upp-står på arbetsmarknaden. Har jag fattat fel där?Anf. 72 ()replik:Fru talman! Om jag minns rätt är inställ-ning den att arbetsmarknadspolitiken inte ska gå innär man har ett arbete. Jag tycker att man kan göradet . Men precis som när vi diskuterar om in-tegration ska vara någonting för sig, måste man ocksåhär ha klart för sig att arbetsmarknadspolitiken själv-fallet i första hand måste handla om riktade insatsermot arbetslösheten.Men jag tycker att det är intressant att man försö-ker se om arbetsmarknadspolitiken kan komma inmed viss verksamhet. Det här är ett exempel. Jag trorinte att man ska se det i motsats till validering. Därmåste vi också komma fram. Utländska examinamåste kunna översättas på ett riktigt sätt. Men faktumär att de diskriminerande inslag som finns gör att maninte värdesätter utländska examina på det sätt somman borde göra. Det kan väl inte vara fel att de män-niskor som tar ett arbete som de egentligen är över-kvalificerade för, får samhällets stöd för att vidareut-bilda sig och på så sätt också kommer i fatt de exami-na de har. Det kan inte vara någon nackdel med det.Anf. 73 ()replik:Fru talman! Nej, det kanske inte är en nackdel får en yrkesutbildning som är mer anpassad tillden ursprungliga utbildning man har. Men det snävarin de här människornas valmöjligheter på ett sätt somjag inte tycker gynnar dem. Det innebär att de skullehamna på ställen där det finns en brist hos arbetsgi-varna och där de kanske inte kan använda den utbild-ning de har från sitt hemland eller det intresse ochden läggning som de själva har. De ska då fylla enplats som de inte riktigt kan fylla fullt ut. Jag tror manskjuter lite grann bredvid målet i det här förslaget. Jagkan hålla med om att det kan vara bra att fylla på medsvenska med mer samhällskunskap och sådana sakerför att en invandrare eller någon annan ska kunnakomma vidare inom det arbetsområde där man redanär anställd och som man har en utbildning för.Jag förstår dock inte vitsen med att inrikta bristyr-kesutbildningar på det här sättet.Bristyrkesutbildning ska vara till för att människor avalla kategorier som vill byta jobb ska kunna kommain någonstans där det fattas arbetskraft. Men det finnskanske också åtgärder vid sidan av för att hjälpa tillexempel invandrare eller kanske funktionshindradeatt hitta jobb som passar för dem. Jag tycker att manhär lite grann blandar äpplen och päron.Anf. 74 ()replik:Fru talman! Om man ser på hur förhållandena är finner man att det här förslaget tillför ett alterna-tiv som inte funnits. Det är inte så att mansnävar in möjligheterna utan man tillför ett alternativ.Det är en intressant tanke att man också skullekunna ha rätt att få utbildning inom andra yrken änbristyrken, men då tror jag att man är inne på detordinarie utbildningssystemet. Skälet till att man ibetänkandet och propositionen motiverade förslagetmed hänvisning till att det gällde bristyrke är att detkan kopplas ihop med arbetsmarknadspolitik.Men låt oss nu pröva det här först och sedan fun-dera på om det kan utvidgas. Jag tror inte att det ärhelt enkelt. Någonstans måste ju det allmänna utbild-ningsväsendet komma in. Jag tycker dock att denfrågeställning som lyfter framär relevant. Vi får ha den med oss när vi så småning-om utvärderar den här insatsen.Anf. 75 () replik:Fru talman!