prot · GH0970 · 2003-03-04 00:00:00 — Av dessa kan 7 300 fyllas av flyktingar från f.d. Jugoslavien-Under detta budgetårs har emellertid tagitemot endast 360 kvotflyktingar. Planer finns på att låta ca 600 komma tillSverige någon gång i mars.Sveriges uttalade ambition att erbjuda en åt mer än 7 000 kvotflyk-tingar från f.d. ser således inte ut att bli uppfylld på långt när.Detta är ytterst beklagligt. Mot bakgrund av de svåra förhållanden somhundratusentals människor i f.d. nu varit utsatta för är det uppenbart att många är i trängande behov av det skydd somSverige skulle kunna ge inom ramen för ett överförande av kvotflyktingar.Även i många andra delar av världen är antalet skyddsbehövande mycketstort. Det totala antalet flyktingar har fortsatt att öka.Trots det har medverkat till överföring av bara ett mycket ringa antalkvotflyktingar. Detta ger anledning till följande frågor:1. Vad har regeringen gjort och vad avser regeringen göra för att de dekla-rerade intentionerna angående överföring av kvotflyktingar från f.d. Jugo-slavien skall kunna uppfyllas?2. Har insatser för kvotflyktingar från f.d. utförts påett tillfredsställande sätt?3. Vilka insatser gör regeringen och berörda myndigheter för att på etttillfredsställande sätt tillgodose önskemålen om invandring av anhöriga tillkvotflyktingarna ?4. Vilka insatser gör regeringen för att möjliggöra mottagande av kvot-flyktingar från andra områden än f.d. ?1993/94:106 av () till statsrådet om be-skattningen av hushållstjänster:I dag är ca 600000 människor arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Bland ungdomar är var femte öppet arbetslös, trotsmassiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det strukturella sysselsättnings-raset har pågått , men genom att skattevägen expandera of-fentlig sektor gick problemen länge att dölja. När vi nu står med världenshögsta skattetryck och ett kraftigt statsfinansiellt underskott är detta intelängre möjligt.De nya jobben måste komma i den priva sektorn och då i stor utsträckningi olika former av tjänsteföretag. Det gäller att få maximal sysselsättningsef-fekt av den tillväxt vi nu börjar uppleva. Det krävs då en politik som samti-digt främjar kompetens och kunskapsintensiva företag, som minskar be-skattningen av arbete och som öppnar upp arbetsmarknaden för nya typerav arbeten.I avvaktan på utrymme för generella sänkningar av arbetsgivaravgifter el-ler tjänstemoms bör strategiska skattesänkningar göras på särskilt priskäns-liga tjänster.Hushållsarbetet är en förutsättning för marknadsarbetet. Genom att jäm-föra de varor och tjänster som kan köpas för lönen från en timmes marknads-arbete med de varor och tjänster som en timmes hushållsarbete skapar avslö-jas att produktiviteten ofta är högre i hushållssektorn än i den formella eko-nomin. Genom de orimliga skattekilarna, , försvåras dock en ratio-nell och vettig produktion av hushållstjänster på marknaden. Undantagenär höginkomsttagare och de som kan tänka sig att utnyttja svart arbetskraft-För sedan redovisade regeringens utredare ett förslagpå hur barnfamiljers tjänsteköp av en begränsad typ av tjänster skulle kunnastimuleras. En studie som redovisas i utredningen visar att drygt en miljonsvenskar är beredda att ta anställning i hem eller i företag som producerarhushållstjänster. Ungefär lika många är intresserade av att köpa hushålls-tjänster av olika slag. Enligt en försiktig bedömning skulle hans förslag, rättför barnfamiljer med barn till ett avdrag på upp till 70000 krmed en sänkt arbetsgivaravgift för anställda i hushåll, skapa 20 000 arbetstill-fällen.Andra förslag med samma eller mer omfattande inriktning har redovisatsav bl.a. finns dock problem med dessa förslag. kan det finnas ett långsik-tigt problem med att locka för mycket och/eller fel arbetskraft till denna sek-tor. Dessutom innehåller förslagen administrativa problem och gränsdrag-ningsproblem i varierande grad.En del av dessa problem löses - och ytterligare några fördelar tillkommer -med det förslag till u-skattsedel som kds presenterade . Förslagetinnebär att ungdomar som varit arbetslösa får rätt att säljaen begränsad kategori tjänster till privatkunder utan moms och med kraftigtreducerade arbetsgivaravgifter. Tjänsterna skulle kunna vara exempelvisträdgårdsarbete, snöskottning, städning, tvätt, bilvård etc.Genom den övre åldersgränsen kommer ingen arbetskraft att permanen-tas i dessa jobb. Initiativet läggs hos ungdomarna som blir egna företagare.Att utföra och sälja hushållstjänster kan knappast vara ideologiskt stötandeom alternativet är arbetslöshet.De som i större eller mindre utsträckning kan förväntas utnyttja eller ut-föra dessa tjänster kan inte anses gynnas på något otillbörligt sätt. För attcitera : "De gynnas i samma mening som en oskyldigt gripen blirgynnad när han eller hon befrias från sina handbojor. "Med anledning av ovanstående vill jag fråga skatteminister . Finns det enligt skatteministern några problem som hindrar införandetav en u-skattsedel?2. Är skatteministern beredd att verka för att skyndsamt genomföra detovan beskrivna förslaget om en u-skattsedel?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 mars1993/94:388 av () till statsrådet om skatte-avdrag för sponsring av kultur:I olika sammanhang uppmuntrar regeringen kulturinstitutioner som mu-seer och teatrar att ekonomiskt samarbeta med företag och andra sponsorer,om det kan ske, utan att handlingsfriheten inskränks när det gäller verksam-hetens innehåll och omfattning. Ett sådant samarbete har byggts upp mel-lan en rad institutioner och företag till båtnad för bägge.När det t.ex. gäller museerna beräknas av deras disponibla medelkomma från andra källor än myndighetsanslagen. hade t.ex. aldrig kunnat komma till stånd utan sponsring.Detsamma gäller en rad musikinstitutioner vars internationella verksamhetofta byggt på sponsring.För sponsring av idrott medges oftast skatteavdrag. Däremot gäller intesamma regel för sponsring av kultur.Vilka åtgärder avser skatteministern vidta för att sponsring av kultur skallbedömas på samma sätt som sponsring av idrott?1993/94:389 av () till utrikesministern om de ryska truppernai Estland:Enligt uppgift är inte längre berett att infria sina åtaganden införbl.a. ESK beträffande trupptillbakadragande från och bedriver mili-tär utpressning mot detta land.Vilka initiativ vidtar inom ESK och i övrigt med anledning av denuppkomna situationen?1993/94:390 av () till utrikesministern om de ryska truppernai Estland:Samtalen om de ryska truppernas reträtt från har enligt pressupp-gifter avbrutits.Hur kan den medverka till att den ryska regeringenhåller sina tidigare utfästelser om ett tillbakadragande ?9 § Kammaren åtskildes kl. 10.35.Förhandlingama leddes av talmannen.Vid protokolletULF /