prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Och i takt med att vi lever allt längre, fårfler och bättre läkemedel och andra behandlingsme-toder, kan mer och därmed kan bota fler ökar kravenpå prioriteringar. vill hävda att den avriksdagen antagna prioriteringsordningen har blivitalltmer betydelsefull. Det blir också än mer angelägetatt styra de resurser som finns utifrån dessa priorite-ringar.Herr talman! Det finns ett växande behov av ut-bildad personal inom vården. finns det ilandet en stor outnyttjad reserv av utbildad vårdper-sonal, personer som inte anses ha en utbildning sommotsvarar de svenska kraven eller personer som inteanses klara sig tillräckligt bra med svenska språketför att kunna arbeta inom vården.Jag kom själv till som nyexamineradsjuksköterska. Jag får betrakta mig som lyckligt lottadsom hade en finsk utbildning i bagaget. För att få ensvensk legitimation räckte det för mig att gå en tvåveckors utbildning i författningskunskap och göra ettprov i svenska i . Att jag hade läst i skolan i ett tvåspråkigt land och att jag ge-nom den öppna nordiska arbetsmarknaden hade enfast tjänst som sjuksköterska hade ingen betydelse.Provet tog en hel dag och var exakt detsamma för migsom för den som kom från ett land utanför Nordenoch som aldrig hade läst svenska i sitt hemland.Redan då träffade jag några från olika yrkeskate-gorier som vittnade om svårigheter att bli godkända.Jag kommer till exempel ihåg en sjuksköterska somgjorde sitt femte språkprov. Hon kom från . Vihade inga svårigheter att förstå varandra när vi taladesvenska med varandra.Vänsterpartiet anser absolut inte att vi ska sänkakraven för att få en svensk legitimation, och vi villabsolut inte negligera olikheter i andra länders utbild-ningar. Just därför tycker vi att det är orimligt attkraven ställs utifrån om länderna tillhör EU-EESeller inte. Självklart är det viktigt att vårdpersonalenkan kommunicera med patienterna och med arbets-kamraterna. Det kan bli allvarliga fel vid missför-stånd, och det ska vi inte riskera. Men vi påstår att detinte är vårdens krav eller språkkunskaperna som äravgörande utan om personens ursprungsland tillhörEU-EES eller inte. Ett tydligt exempel är fortfarandespansktalande personer från . Det ställshelt andra språkkrav på dem än på spansktalandepersoner som kommer från . Det behövs intemer utredningar, som det hänvisas till i betänkandet,det är dags att ändra språkproven.Herr talman! I betänkandet finns det en intressantflerpartimotion som tyvärr avstyrks av Socialdemo-kraterna och . Det är motionen omutländska kvinnors rätt till abort i . Det märk-liga i är att vi gör skillnad på abort och annanvård för utländska medborgare; , som oftaförespråkar kvinnans rätt att få bestämma över sinegen kropp också när det handlar om abort. Visserli-gen handlar det inte om så många fall, men frågan ärprincipiellt viktig. Anser vi att den svenska kvinnanhar en annan rätt än till exempel kvinnan från Portu-gal att bestämma över sin kropp? Det börjar bli bråt-tom att ändra den svenska lagstiftningen. I flera avansökarländerna är det svårt eller omöjligt för kvin-norna att få abort. Det märkliga är att EU:s förhandla-re inte heller på något sätt har försökt påverka tillexempel och oerhört strikta abortlag-stiftning. Det verkar som om man i EU inte anser attkvinnors rättigheter också är mänskliga rättigheter.Herr talman! Jag har i mitt anförande berört någraav förslag i betänkandet, och jag stårsjälvklart bakom samtliga reservatio-ner. Men jag nöjer mig här med att yrka bifall tillreservation nr 42 under punkt 29 och reservationenfrån flera partier, nr 55 under punkt 41, om utländskakvinnors rätt till abort.Anf. 5 () replik:Herr talman! tar upp frågan om val-frihet. blir vi inte riktigt kloka på Vänsterparti-ets tolkningar av valfrihet. Om jag förstod rätt accepterar numera annorlundadriftsformer om patienten betalar lika mycket obero-ende av aktör. Det är en helt ny uppgift som jag tyck-er är bra. Jag vill informera om att i denmångfald som finns i den svenska sjukvården ,som jag vill vara med och företräda, betalar patientenlika mycket oavsett om man går till en läkare somarbetar i en alternativ driftsform eller om man går tilllandstingets läkare. Det är en oerhört viktig fråga förmig att plånboken inte avgör.Faran med det system som finns är att plån-boken blir avgörande om man ska köpa sig privatvård. Det är det som blir de så kallade gräddfilerna.Då måste jag få ett förtydligande: Är det okej medalternativa driftsformer om patienten betalar likamycket?Min andra fråga gäller språkkunskapen. Jag för-stod inte riktigt kritik mot att personerfrån andra länder ska visa att de kan prata svenskainnan de börjar arbeta i sjukvården. Anses iUppsala för mycket, eller ska de inte få möjlighet attvisa sina språkkunskaper? I alla utredningar och upp-följningar som jag har läst är patientens behov av attförstå vårdpersonalen en central fråga i sjukvården föratt det inte ska bli vare sig missförstånd eller felaktigauppgifter.Anser att en del inte ska behöva göraspråktesten för att få arbeta i vårt land?Anf. 6 () replik:Herr talman! förstod inte vad jagmenade, och jag påstår att missför-stod mig totalt.Jag börjar först med tolkning av valfrihet. Jag ta-lade om valfrihet i verklig bemärkelse, och jag ut-tryckte tydligt att valfrihet inte ska bygga på ekono-miska förutsättningar. Jag talade inte om driftsfor-merna, och jag talade inte om privat eller offentligtdriven vård. Jag talade om valfrihet för patienten närdet gäller till exempel närheten till vården och öppet-hållningstiderna. De sakerna är viktiga för patienten.Tyvärr missförstod mig totaltom språkkunskaperna. Jag försökte uttrycka migtydligt; kanske blev det en språkförbistring. Vi anseratt språkkunskaperna är viktiga. De är viktiga förpatienten. Det är viktigt att personalen kan kommuni-cera med patienten och med arbetskamraterna. Detsom är skrämmande och besvärligt i dagens regler äratt personer som kommer från EU-länder bedöms påannat sätt än personer som kommer från länder utan-för EU.Anf. 7 () replik:Herr talman! För att patienten ska ha valfrihetkrävs mångfald. Det är en viktig distinktion att för attpatienten ska känna att man får möjlighet att självavgöra om man vill gå dit eller dit måste det finnasnågonting att välja. Jag menar att det är viktigt att viser möjligheterna till detta i en mångfald av vårdfor-mer.Ja, detta är viktigt för patienterna. Det är oerhörtviktigt för många patienter, men kan intealla patienter välja. Det är därför vi kristdemokratertalar om att ha en god vård där det är behovet som igrunden styr. Det är bra om det går att efterfråga fördem som kan, men det måste ändå finnas en garantiför demenssjuka och andra som inte kan föra sin egentalan att de får sina behov tillgodosedda. Det enautesluter inte det andra. De kompletterar varandra.Anf. 8 () replik:Fru talman! Vi är överens om att det är behovetsom måste styra.Chatrine tar själv upp problemet att allainte kan välja. Vi vill ha lika vård så att alla garante-ras god vård och omsorg på lika villkor.Chatrine tog själv upp att 150 000-200 000 har tecknat sjukförsäkringar. tolkade detta som bevis för otrygghet. Jagtolkar det som att det finns en marknad försjukförsäkringar. Det finns bolag som vill att personertecknar sjukförsäkringar. Det finns bolag som till ochmed i anställningskontrakten ser till att de anställda -speciellt på ledande poster, de som skulle kunna välja- får dessa sjukförsäkringar.Anf. 9 vice talman () replik:Herr talman! Det blir lite grann samma tema somChatrine tog upp. Jag reagerade när ElinaLinna talade om att "shoppa vård". Jag förstår interiktigt "shoppa vård". Vad handlar det om egentli-gen? Jag har tittat på många undersökningar underåren. senast har jag sett i en undersökning att denöverväldigande majoriteten av svenskarna vill ha enfast läkarkontakt. Det är allra viktigast för dem att haen läkare som de har kontakt med. Det gäller säkertockså distriktssköterskorna. Man vill vara igenkänd,och man vill veta vem man går till.För är det viktigt att ha rätten att väljaläkare. Just den personliga kontakten och förtroendetär viktigt. Där har sagt nej till ett hus-läkarsystem.Vad innebär det att shoppa vård? Vem är det somefterfrågar detta? Varför är det så förfärligt att enenskild person kan få välja till vilken läkare ellerdistriktssköterska man vill gå till?Anf. 10 () replik:Herr talman! Först gäller det att shoppa vård. Detär kanske lite raljerande, men i vissa motioner står dettill och med om kundval och kundvalsmöjligheter.Det är inte så konstigt att man får associationer tillaffärslivet, att shoppa vård.Jag hoppas att det inte finns så många som shop-par vård. När man tittar på läkartätheten på vissa hålli kan man inte annat än konstatera att detfinns möjlighet att välja mellan olika läkare.Folkpartiet talar om husläkare. Det är bra att ha enläkarkontakt som det går att lita på, speciellt för äldrepersoner som ofta har kroniska sjukdomar. De kan gåtill sin läkare. De personerna vill inte heller bytaläkare. De är i de flesta fallen nöjda med sin läkar-kontakt. Den kontakten kan fungera på vilken vård-central som helst.Däremot anser vi att det har varit besvärligt medså gott som tvånget att lista sig hos läkare.Anf. 11 vice talman () replik:Herr talman! Jag vet inte om jag blev så mycketklokare på det svaret. Jag vet inte var det förekommeratt shoppa vård. Det måste vara mycket marginellt.Jag förstår inte riktigt att det ska vara så fel attpersonen själv väljer läkare i stället för, som det harvarit , att det är som säger: "Dutillhör denna doktor." Sedan får man nöja sig medden tilldelade doktorn, om man tycker om den ellerinte. Fungerar inte kontakten mellan läkare och pati-ent blir inte vården bra. I ett sjukvårdssystem därpatienten står i centrum måste också patienten kunnavälja vilken läkarkontakt och kontakt med övrigvårdpersonal man vill ha. Är man nöjd stannar mankvar - som även sade. Men man måsteockså kunna säga att kontakten med doktorn intefungerar, att man måste få byta läkare. Här ska intelandstinget bestämma vem man går till. Här ska denenskilda personen säga vem man vill gå till.Anf. 12 () replik:Fru talman! Vi har olika perspektiv i frågan.Vänsterpartiet anser att speciellt primärvården ärfråga om teamarbete. Vi vill inte fokusera vården påläkare som husläkarlagen gjorde. Vi tycker att det varolyckligt att man på så sätt lyfte fram läkarnas roll ivården.Jag återkommer till frågan om äldre kroniskt sjukapersoner som ofta kommer till vården. För dem är detinte läkaren som är viktigast, utan ofta är det annanomvårdnadspersonal, distriktssköterskorna, som ärdet. Läkaren ska vid rehabiliteringen också samarbetamed övriga på vårdcentralen. Det viktiga är ju attvårdcentralen är trygg och att den och teamet därfinns i patientens närhet.Anf. 13 ()replik:Herr talman! Också jag har en fråga till om detta med att shoppa vård. får vi reda på attdet egentligen handlar om att det står "kundval" ochatt kundval skulle innebära att man shoppade vård.Då funderar jag på hur det hela hänger ihop vad gällerden kopplingen. finns det ju med i texternaatt man ska utreda just frågan om kundval och funde-ra på hur man ska stärka patientens ställning.Inte någonstans hör jag nämna vård-garantin. Därför blir min första fråga: Står Vänsterninte bakom någon typ av vårdgaranti eller detta medatt stärka patientens ställning? I stället har man ju enlite raljant ton och talar om att shoppa vård.Min andra fråga kommer sig av att personalens situation i sjukvården på ett sättsom i och för sig kan vara riktigt och rätt. Som det äri dag är det inte bra. Det fungerar inte riktigt. Vi kanockså läsa om detta i flera motioner från Vänsterpar-tiet. Men drar man inte slutsatser utifråndetta och funderar på hur det egentligen är med dearbetsgivare runtom i landet som har de flesta anställ-da i sjukvården. finns ju med i majoriteten.Vi vet ju att den gode arbetsgivaren, tyvärr,lyser med sin frånvaro och attohälsotalen är höga i den offentliga sektorn. Vilkaslutsatser drar av det?Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag försöker titta i mina papper menkan inte se att jag någonstans nämner vårdgarantin.Jag är rätt så säker på att jag inte nämner den men jaghinner inte läsa vartenda ord i mitt manuskript. I dethär sammanhanget är jag främmande för det uttryck-et.Moderaternas lösning på problemen med perso-nalens situation är fler privata vårdgivare. Vi ärövertygade om att personalen inom den offentligasektorn också kan få bättre arbetsförhållanden. Detfinns ju mycket att göra inom den offentliga sektorn.Jag tog exempel . var kanske aktiv redan då och känner säkertigen talet till och med från politiker. Inte jag menandra har från talarstolen talat om till exempel under-sköterskor som en utdöende yrkesgrupp inom lands-tingsvärlden. Vad sänder det för signaler?Det finns förvisso problem också inom den of-fentliga vården men lösningen är inte privata arbets-givare. Senast hörde jag på radion intervjuermed undersköterskor som arbetar på . Intehar deras arbetssituation blivit bättre än arbetssitua-tionen inom den offentliga sektorn. I varje fall sägerde själva inte det. I stället talar de om motsatsen.Anf. 15 ()replik:Herr talman! säger att hon inte harnämnt vårdgarantin. Det är just det som jag påpekatsaknades. Därför frågar jag igen om intetycker att det här är väsentligt utifrån detta med att fåvård i tid.Att shoppa vård låter, som jag sagt, väl-digt raljant. Då säger att vårdgarantin intefinns med i Vänsterns resonemang om sjukvårdenoch det ändå är en så viktig och central fråga när detgäller att få vård undrar jag hur det här ska gåihop och om vi någonsin, med den majoritet som finns i landet, kommer att få en vårdgaranti.Min andra fråga handlade om personalen. Detfinns faktiskt många belägg för att det inte handlarom antingen-eller. Jag hävdar inte att privat vård ärden enda lösningen. Däremot hävdar jag att mångfal-den och valen, att det finns många arbetsgivare, fak-tiskt också påverkar hur den offentliga sektorn för-håller sig till detta med att vara en bra arbetsgivare.I finns det en stor andel privata vårdgiva-re. Där är det också oerhört låga ohälsotal. Man satsarmycket på kompetensutveckling, på undersköterskorsvidareutbildning och så vidare. Jag tror att vi iHallands läns landsting har en bra personalpolitik.Dock är jag inte säker på att det i så många andralandsting görs samma satsningar. Därför frågar jagElina hur man när det gäller de landsting därVänstern finns med i majoriteten ser på personalsitu-ationen. Varför jobbar man inte mer med mångfaldenom denna kanske är en del i det här med att bli enbättre arbetsgivare?Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag försökte vara tydlig och säga attVänsterpartiet inte ser privatisering som lösningen påhälso- och sjukvårdens problem inom den offentligasektorn. Vi vill bevara hälso- och sjukvården inomden offentliga sektorn.Det finns en stor marknad för privata sjukförsäk-ringar, som ju nämnts här tidigare. Men det blir enegoism i samhället, och vill inte gå iden riktningen. I stället vill vi, som jag inledningsvissade, ha solidaritet också inom vården.När det gäller privata vårdgivare vill jag säga attjag vet att det är låga ohälsotal i men så vardet redan innan man fick den större mångfald som finns. Det finns också exempel från andra lands-ting. Tyvärr har man ju också kunnat läsa om skräm-mande exempel på privata företag som misskött sigoch som misskött personalen. Privata vårdgivare äralltså inte lösningen på vårdens problem.Anf. 17 ():Herr talman! Inledningsvis yrkar jag bifall till re-servation nr 5 men självfallet står jag bakom övrigareservationer där förekommer.Herr talman! Vi i har som vision etthälsosamt . Vi vill medverka till en hälso- ochsjukvård som bygger på ett helhetsperspektiv på häl-san, med en bättre balans mellan hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande. För framtiden eftersträvarCenterpartiet en ny syntes mellan skolmedicinen,hälsofrämjande perspektiv och komplementär be-handling.Hälso- och sjukvården ska ha så bred kompetensatt den kan lösa de allmänmedicinska och högspecia-liserade uppgifterna. Hälso- och sjukvården ska varatillgänglig och nära för att möta individen och famil-jens vård- och omsorgsbehov. Väntetiderna till vår-den ska vara korta - för alla, inte bara för dem medmest pengar. föreslår att en nationellvårdgaranti och en BB-garanti införs.Tillgängligheten till primärvården behöver för-bättras, och på sina håll behövs där en ny framtidstro.Psykiatrin har fortsatt stora behov som måste tillgo-doses - liksom äldresjukvården. Telemedicinen kanoch bör byggas ut ytterligare. Vi i harmarkerat denna uppfattning i reservationer i betän-kandet.Genom att använda finansiell samordning för attöverföra passiva utbetalningar av sjukpenning tillaktiva insatser i form av sjukvård och rehabiliteringkan vi korta köerna och därmed människors sjukssk-rivningsperioder - en fråga som jag utgår från att visenare återkommer till i debattenhär.Vården och omsorgen ska vara gemensamt ochsolidariskt finansierade. Ett fungerande skatteutjäm-ningssystem inom landstings- och kommunsektorn ärnödvändigt för att säkerställa likvärdiga villkor.Centerpartiet har medverkat till att det tillförs resursertill vården och omsorgen, och vår skattepolitik inne-bär en breddad skattebas.Situationen är allvarlig med ca 100 kommuneroch 15 landsting som redovisade underskottmed . Årets stora skattehöjningaräts upp av lägre skatteintäkter. En ökad sysselsättningger tillväxt. Att minska ohälsan, att ta bort statligapekpinnar och ofinansierade reformer, att släppa framnytänkande är exempel på den inriktning på politikensom vill se och medverka till. Den soci-aldemokratiska standardlösningen - höj skatten -räcker inte längre.Det är en stor utmaning att klara de långsiktigabehoven av att rekrytera personal. Vård och omsorgs-yrkena måste uppvärderas, bland annat genom störredelaktighet och förbättrad arbetsmiljö och genom enökad tillväxt få en starkare löneutveckling.Herr talman! anser att patientensvalfrihet inte ska vara bunden till det egna sjukhusetsmöjligheter att ge vård . Valfriheten ska omfattaalla vårdgivare i hela landet. Vi har en preciseradvalfrihetsmodell där det bland annat ingår en utvid-gad rätt till ny medicinsk bedömning, vilket vi ocksåredovisar i en reservation i betänkandet.Centerpartiet vill öka valfriheten för patienter ochpersonal genom en mångfald av vårdgivare. Jämförtmed den rigida stopplagen är utredningVårda vården ett klart steg i rätt riktning. Vi har frånCenterpartiet kritiska åsikter om utredningen. Menden ger ökade möjligheter för landsting att lägga utverksamhet på entreprenad, även i slutenvården, omman så önskar, och det tycker jag är bra.I medierna läser jag att anser attSahlberg på ideologiska grunder gått för långt. Soci-alministern, som införde stopplagen ,säger i nästa stund att det nu är upp till varje landstingatt bestämma om vården ska ges på lika villkor. isista stund tar han tillbaka det och är tyst. Jag tycker,precis som var inne på, att det voremycket intressant att få både en diskussion med ochett besked av regeringen och regeringspartiets tales-man om vad som gäller i de här frågorna.Låt mig göra tydligt att för del vär-nar vi den kommunala självstyrelsen, och vi har för-troende för att landstingspolitikerna, med deras an-svar inför väljarna, har omdöme att fatta beslut även iden här typen av frågor. En ökad mångfald av utföra-re, ökad valfrihet och ett bibehållet offentligt finansi-eringsansvar är linje. Fler vårdgivaregagnar även jämställdheten. Tillsammans med Folk-partiet, och har vi förövrigt en reservation om att regeringen bör läggafram en handlingsplan för en jämställd hälso- ochsjukvård.Socialstyrelsens lägesrapport bekräftar skillnadermellan könen i vården, men kanske ännu mer mellanåldrar. köar många äldre med åldersbetingadefunktionshinder, till exempel starr, förslitningssjuk-domar och nedsatt hörsel. Utöver mänskligt lidandeuppkommer kostnader för hemtjänst, sjukbesök, lä-kemedel med mera. En samhällsekonomisk analys avvad köerna för åldersbetingade sjukdomar innebärvore värdefull. Vi vet också att åldersdiskrimineringförekommer, vilket är oacceptabelt och strider mothälso- och sjukvårdslagen.Jag vill avsluta mitt anförande med en fråga tillConny , i brist på minister: gör interegeringen mer åt åldersdiskrimineringen inom hälso-och sjukvården?Anf. 18 ():Herr talman, ärade kamrater och åhörare! Vi haren lite annorlunda situation än den vi hade i höstasnär vi pratade om hälso- och sjukvård. har vi interåd med några stora reformer, för här måste sparas.Men i betänkandet finns det en massa bra förslag somkan bidra till bra vård utan att det kostar så mycket.Vi har till exempel reservation 3 om närhet tillbasvården. Om basvården fungerar blir det mycketbilligare i den andra änden. Om det fungerar frånbörjan behöver det inte bli dyrt och specialiserat.Vi har reservation 21 om patientombudsman ochreservation 27 om sponsorer, och det är viktigt. Efter-som vi har dåligt med pengar kan man tro att vi istället kan jaga sponsorer som kan finansiera vården.Men, precis som det står i reservationen, har vi intekunnat iaktta några sponsorsobjekt inom områdensom psykiatri eller äldreomsorg. Det finns alltså om-råden som inte är så glamorösa och som man inte villsponsra.Jag ber stilla om att det inte ska bli som det var påen ungdomsmottagning i . Det är visserligenmånga år sedan jag var där. På en liten ungdomsmott-agning var man tvungen att anställa en person för attenbart jaga sponsorer. Det var liksom vad det byggdepå, och så vill vi inte ha det.Vi har många motioner om komplementär medi-cin, om utredning om nationella riktlinjer, om ökatsamarbete med traditionell medicin och om belysningav legitimation och om förskrivningsrätt för alterna-tivmedicinska utövare.Jag vill också nämna den motion som handlar omutländska kvinnors rätt till abort i . Annanvård har man alltså rätt att ge dem men inte abort. Detär väldigt ålderdomligt och konstigt. Jag har hörtargumentet att om vi skulle godkänna det skulle maninte få syssla med något annat än aborter på utländskakvinnor. Jag förstår bara inte den synpunkten, för såkommer det ju inte att bli. Men det här måste vi ändrapå.Jag står bakom samtliga reservationer där Miljö-partiet förekommer men yrkar bifall endast till reser-vation 51, som handlar om komplementär medicin.Jag ska uppehålla mig lite vid detta med att spara.Vi håller på att spara, och det pratas och skrivs detom i radio, TV och tidningar varenda dag. Jag är intenöjd med det sätt som sparandet i staten sker på. Dethandlar om att spara på sjuka och arbetslösa, och jaggillar det inte.Det är inte bara staten som ska spara, det är ocksåkommuner och landsting. Jag träffade mitt landstinghemma i , och där har de stor våndainför detta att få budgeten i balans.Men det räcker inte med att bara spara, utan vimåste sätta av pengar för att arbeta med att minskasjukskrivningarna. Det är ju sjukskrivningskostnader-na som är det stora problemet, och det är där somman kan spara in pengar. Detta är ett arbete som tackoch lov pågår i hela landet.Jag ska berätta lite om - en del kanskehar hört det, men säkert inte alla. I kom-mun hade man dålig ekonomi, och man fick hjälp avKommunakuten. Man var tvungen att spara jätte-mycket. Man drog ned på tjänster och till och medrev byggnader. Men som man sparade satteman av en liten pott för att kunna anställa en perso-nalutvecklare och en hälsoplanerare. Med hjälp avdessa två personer fick man sedan en gynnsam perso-nalsituation. Man tog itu med semestrar, sjukskriv-ningar och övertid. sjönk antalet sjukskriv-ningar avsevärt.Tack och lov finns det sådana här exempel ute ihela landet. Det gäller att satsa och ta lärdom av dem.Vi hade en ohälsodag i utskottet med flera före-läsningar . Då var det en kvinna somsade så här: Jag tror inte på goda exempel. Jag fråga-de henne hur hon kunde säga så, och då svarade hon:Goda exempel ger fastlåsningar. Det kan jag inteheller förstå.