prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Men jagska göra ett försök.Alla barn är värda en bra start i livet, och det ärdärför som vi anser att skoltiden är så viktig för bar-nen. Näst efter att få leva i trygga familjeförhållandenspelar skolan en oerhört viktig roll i barnens uppväxt.Redan i förskoleklassen är det viktigt att följa ut-vecklingen av barnen och erbjuda högsta kvalitet. Detär också ett uppdrag som har, och det ärbra.Personaltätheten diskuteras ofta ute i landet.Dessvärre tenderar den att försämras. I Skolverketsrapport nr 229, som ni säkert allihop fick häromda-gen, kan man läsa att personaltätheten från förra läs-året har minskat från 8,2 årsarbeten per 100 elever till8,0 årsarbeten. Då ska man också ha i bakhuvudet attantalet barn har minskat.Värt att notera är också att personaltätheten ärhögre i fristående förskolor, där den är 8,7 per 100elever. Det finns otroliga spännvidder runtom i lan-det. Det kan variera mellan 3,9 och 19,0 årsarbetareper 100 elever. Det som jag nu talar om är visserligenytterligheter, men jag kan bara säga: Stackars de barnsom går i de förskolor där personaltätheten är 3,9.Till råga på allt vet vi att möjligheten att få tag iutbildade förskollärare minskar . Vi behö-ver verkligen ta ett krafttag för att få fler att vilja bliförskollärare, och jag tycker att det finns möjlighetersom vi måste fundera över. Ett exempel är valide-ringen av invandrares utbildningar. De kanske har enutbildning som de gärna vill vidareutveckla så att dekan få arbeta i förskolorna. Tyvärr har statsrådetHallengren lagt valideringspropositionen på is. Jaghoppas att vi kan hitta en väg att jobba vidare medfrågan i alla fall.Inom förskolan är modersmålsundervisningensämre än i . Som jag ser det måste barnenfå ett bra modersmål innan de kan förväntas inhämtagoda kunskaper i skolämnena. Utredningen imun, som är ute på remiss just nu och som jag harvarit med om att ta fram, lyfter fram den här fråganväldigt tydligt, och jag hoppas innerligt att den kom-mer att få genomslag.Hur ser det då ut i landet med modersmålsunder-visningen? Jo, av de elever som har annat mo-dersmål än svenska i förskolan är det som fårmodersmålsundervisning. Skulle vi översätta det tillantalet ledamöter här i skulle man kunnasäga att de skulle vara 46 riksdagsleda-möter som var invandrare, och av dem skulle 6-7 fåmodersmålsundervisning. Det kan inte vara riktigt.Givetvis måste också modersmålsundervisningenprioriteras i grundskolan.Fru talman! börjar barnen påhösten det år då de fyllt eller ska fylla . Spänn-vidden mellan de som är födda och desom fyller år är ju . iden åldern är väldigt mycket när det gäller mognad.Trots det gör vi väldigt lite för att individanpassaskolan för våra skolpliktiga elever.Enligt oss i är det inte rätt mot bar-nen att de ska förväntas platsa inom en och sammaram. Det som är viktigt är att se till den kunskaps-och mognadsnivå som barnet befinner sig på och attefter den individualisera skolstarten. Det är viktigt attinte sänka kunskapskraven - som lätt kan bli följdenom alla ska stuvas in i samma ram - utan att anpassastudiegången och studiemetoderna efter varje enskildelevs behov. Skolan ska fokusera på sin huvudupp-gift, att ge kunskap.Vår utgångspunkt inom är att allaelever kan lära sig bara de får det stöd och den hjälpsom de behöver. Den frågan har Axel Darvik belystväldigt föredömligt i sitt anförande.Jag tänker ibland på en av mina elever som läste"fläsksås" i stället för "fallskärm" när jag höll på attkolla om han var dyslektiker eller inte. Hade vi inteupptäckt att han var det hade han kanske fått storaproblem . lyckades han få den hjälpsom han behövde, så han kanske också får en fall-skärm i framtiden.Många klarar inlärningen genom teoretiska studi-er, medan andra behöver hela kroppen till hjälp för attinhämta kunskaper. Genom individuella studieplaneroch slopande av timplaner finns möjligheterna. Enelev behöver kanske snickra för att förstå hur en linjalanvänds, och en annan kanske förstår behovet av attkunna läsa när man sätter ett recept i handen på ho-nom eller henne. Med en individanpassad studieplanökar också, självklart, föräldrarnas intresse för bar-nets skolgång, och vi har vunnit mycket om vi fårmed dem på spåret. Det är alltför ofta som man hörlärare säga så här : Det skulle säkert gå bra förPelle eller om bara föräldrarna kunde visa litemer engagemang.Hur kan jag då påstå detta? Jo, när föräldrarna ak-tivt intresserar sig för elevens skolgång märks det påresultatet. Jag kan påstå det som lärare. Jagkan också påstå det efter att ha sett att de elever somgår i fristående skolor i genomsnitt får bättre betyg.Men vill då föräldrarna vara delaktiga i sina barnsskolgång? Ja, nog verkar det väl så när man ser attunder det här läsåret, 2002/03, går mer än 60 000elever i fristående skolor, vilket är en ökning medmer än jämfört med /98. Även det står attläsa i den intressanta rapporten som ni har fått till erarum. Det här är tydliga signaler som vi måste lyssnatill, anser jag.Fru talman! I samband med att jag tar upp fråganom föräldrarnas intresse av sina barns skolgång villjag lyfta fram några andra frågor som anknyter tillden.Föräldrarna är en oersättlig resurs för skolans ar-bete. Därför måste samarbetet mellan skolan ochföräldrarna fungera. Deras åsikter måste efterfrågasoch hänsyn ska tas till dem. Information och medin-flytande måste stärkas. Deras intressen, kunskap ochkapacitet ska tas till vara inom alla områden som rörskolans och barnens vardag.Jag har redan nämnt en del områden, men vi anserockså att den försöksverksamhet med lokala skolsty-relser som pågår ska permanentas. Det har pågåttförsök i tillräckligt . Dessutom finnserfarenheter från andra skolor som har provat lokalaskolstyrelser innan regeringens försöksverksamhetsattes i gång. Där kan man också få erfarenhet.Sundsvalls kommun till exempel har haft lokala skol-styrelser i alla sina skolor , alltså tolv årserfarenhet.I de styrelser som vi vill se - med föräldramajori-tet - tycker vi att andra än föräldrar, elever och skol-personal ska kunna vara med. Kanske ska man ta medmatvarubutikens chef, som kan samarbeta med skolanoch lära eleverna om matvaror, låta dem göra inköpen- närhetsprincipen som vi ser är så viktig - som kanjobba med miljöfrågorna och som kanske kan mot-verka snatteriet.Varför majoriteten inte har velat permanenta för-söksverksamheten hoppas jag att jag kan få beskedom senare i debatten här.När jag nu har halkat in på frågor som har medetik att göra vill jag lyfta fram drogproblematiken.Det förekommer mycket arbete kring dessa frågor utei landets skolor, men när drogmissbruket nu ökarvisar det att det inte räcker. Det måste tas fram ennationell handlingsplan kring dessa frågor. Samtidigtska de goda exemplen lyftas fram, där man arbetatmålmedvetet och där man sett positiva resultat. Det ärväldigt bra till exempel när kända idrottsutövare gårut i skolorna och berättar vad som händer med krop-pen om man använder droger. Men det får inte baravara enstaka temadagar, det måste vara en kontinuiteti undervisningen kring drogerna så att det sitter iryggmärgen, så att de vet vad det handlar om.Slutligen: Mer rörelse i skolan är ett måste för attbygga upp en bra kondition. Och det var med glädjesom jag lyssnade till föreläsningom elevhälsa. Det är oerhört viktigt att vi ser till den.Eleverna har ett stort behov av att röra sig. Kan vi gedem mer rörelse i skolan, förbättrar vi folkhälsan ochkan förhoppningsvis få ett minskat antallångtidssjukskrivna.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 5 under punkt 4 och till reservation 17 underpunkt 16. Jag står givetvis bakom alla andra reserva-tioner, men för tids yrkar jag bifall bara tilldessa.Anf. 93 ():Fru talman! Många saker som tidigare talare harnämnt här, som vikten av kunskap, en bra start ochresurser till och individualism, är sakersom jag håller med om, och det är i mångt och myck-et självklart. Jag kommer i stället att välja att i dagtala om två andra, konkreta områden som är väldigtviktiga men kanske inte lika väldebatterade.Den första frågan handlar om elevers inflytande,någonting som vi från har drivit hårt ochlänge. Elevers inflytande över undervisningen har judebatterats en del, och det är också en av de frågorsom kommer upp till avgörande när vi så småningomska debattera och fatta beslut om en ny skollag.Där kommer i alla fall en del av det som reglerarelevinflytandet att finnas med. Sedan måste det ocksåföras ett arbete på flera sätt och på många fler nivåer.I brukar vi tala om begreppet elevmakt.Vi tycker att det är särskilt viktigt att betona att dethandlar om ett perspektiv om var makten i skolan skaligga. Vi har också flera både detaljerade och genom-gripande förslag för att nå verklig elevmakt ute påskolorna. Flera av dessa förslag passar bäst att drivapå kommunalt plan eller lokalt på varje skola. Andrakrav hoppas vi att ett nytt förslag till ny skollagkommer att ta upp.Skollagskommitténs uppdrag har ju varit att läggafram förslag till en ny skollag som stärker elevinfly-tandet och minskar antalet detaljerade regleringar.Det kan tyckas fel att föregripa Skollagskom-mittén, men tycker jag att det känns viktigtatt från ge någon form av input till reger-ingen kring med vilka ögon vi tycker att man bör läsaSkollagskommitténs slutbetänkande.På skolorna runtom i finns det i dagmånga elever som arbetar för sina medelevers bästa.Det kan handla om elevinflytande i elevråd ellerelevkårer. Det kan handla om skyddsombudsarbeteeller arbete med att ge ut en skoltidning. Det rör såvälfrivilligt arbete som arbete när man är utvald att re-presentera andra elever.Situationen för de elever som arbetar för andraelever är väldigt olika på olika skolor. I vissa fall harman mycket hjälp av lärarkollegium och rektorer. Iandra fall är det sämre. På grund av det här finns detsaker som jag tycker att det är viktigt att slå fast.Elever ska ha rätt att lämna ordinarie undervisning föratt utföra den här typen av arbete. Det ska tydligtframgå i en elevs slutbetyg om eleven har varit enga-gerad för andra elevers väl. Varje skola ska varaålagd att ha något fungerande representativt forum förelevinflytande, vanligtvis elevråd eller elevkår. Tolk-ningsrätten för vad som är elevinflytande eller dyliktska inte ligga enbart på rektorn. Elever måste ocksåvara delaktiga i tolkandet.Sedan flera år har skolor prövat på att ha skolsty-relser med olika majoritet. I har man haftföräldramajoritet och i gymnasiet elevmajoritet påsina ställen. Det är vår uppfattning att de här försökenbör permanentas och utökas till att gälla alla kommu-nala skolor. Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion 18.Skolan är en av de viktigaste arbetsplatserna iSverige. Ändå har elever i skolan fortfarande intesamma rättigheter som människor på andra arbets-platser. Lagarna om diskriminering och sexuellatrakasserier gäller inte fullt ut, vilket gör det otydligtvilka regler som egentligen finns på svenska skoloroch vilken rätt svenska elever har. På samma sättgäller inte lagarna om arbetsmiljö fullt ut. Det här börskyndsamt förändras. Särskilt viktigt tycker vi att detär att elevernas skyddsombud ges samma rättigheteroch skyldigheter som skyddsombud på andra arbets-platser. Elever är experter på vilken säkerhet somfinns eller inte finns runtomkring dem. Deras valdaombud bör därför bemyndigas med samma rättigheteratt till exempel i extremfall stänga arbetsplatsen somde vuxnas valda ombud har.En annan viktig fråga som jag tänkte ta upp, somkanske inte är lika ofta diskuterad, är kravet som vifrån har på att skolan ska vara en reklam-fri zon. Jag yrkar till att börja med bifall också tillreservation 67 av och Vänsterpartiet.Vi utsätts ju alla för en enorm påverkanav kommersiell reklam. Det vi ser som viktigast är ska kunna vistas åtminstone i skolan utan attutsättas för påverkan från kommersiell reklam. I dagkan vi i alltfler kommuner se hur reklamen har kom-mit in i våra barns skolmiljö på ett mycket påträngan-de sätt i form av reklamplatser inne i skolor, reklam-skyltar eller sponsrade läromedel. Medierna påverkari hög grad - och därmed även reklamen. Vissa ameri-kanska medieforskare har pekat på att reklaminslageni amerikansk TV är längre än nyhetsinslagen i dagoch att en genomsnittlig amerikansk TV-tittare ser ca30 000 reklaminslag . Det är en utvecklingsom vi inte har nått än i men som vi faktisktser att vi är på väg emot.Vet ni hur många timmar en elev spenderar i sko-lan under hela sin skoltid? Det är ca 13 000 timmar.Vet ni hur många timmar en genomsnittlig ungdomser på TV enligt de undersökningarsom finns? Man kan ju undravarifrån de får den största påverkan. Det är så klartväldigt svårt att säga om den utvecklingen är bra ellerdålig, och det finns inga entydiga forskningsresultatsom pekar i den ena eller den andra riktningen.Tvärtom finns det nog både positiva och negativaeffekter av TV-tittande. Man kan däremot undra hurdet ökande antalet reklaminslag påverkar.Detta är en utveckling som, oavsett vad vi anserom den, är svår att hejda. Jag tror till och med attmediernas inflytande och reklamen kommer att tastörre plats i våra liv framöver. Men vad vi fortfaran-de kan påverka är skolmiljön. Jag anser att skolan skavara lite av en fredad värld när det gäller denna typ avkommersiell påverkan. Där ska kunskapen stå i cent-rum, och eleverna ska ha en lugn och trygg miljö somger dem möjlighet att ha fokus på det som är viktigt iskolan.Det är svårt att komma undan reklamen, och denpåverkar oss vad vi än tycker om den. Undersökning-ar visar också att barn och ungdomar är den gruppsom är allra lättast att påverka. De utgör också en alltviktigare målgrupp för olika reklamannonsörer. Sve-rige har ju stränga regler vad gäller reklam i TVriktad till barn. Ska vi då tillåta reklam i skolan? Omdet är så att man kan ifrågasätta skolans objektivitetså är det faktiskt illa.Därför tycker jag att det är glädjande att man kun-de se att uttalade sig i omatt han säger nej till sponsring och kan tänka sig attlagstifta för att skydda elever mot reklam i skolan.Miljöpartiet lyfte den här frågan första gången i riks-dagen 1997. Då var det inget annat av partierna härsom var intresserat, men ser vi fram emot en dis-kussion om hur man kan gå vidare antingen medriktlinjer eller med lagstiftning.Jag yrkar återigen bifall till reservationerna 18 och67 men stöder givetvis också resten av våra reserva-tioner.Anf. 94 () replik:Fru talman! tar upp en jätte-viktig fråga, nämligen elevinflytande. Det är jumånga partier, bland annat , somtycker att det här är väldigt viktigt att utveckla. Närman frågar elever är det ofta så att de yngsta elevernaupplever att de har mest inflytande. Sedan avtar dethär med åldern. Det borde ju vara precis tvärtom.Jag kan hålla med om att det borde premieras till exempel har engagemang i elevråd och lik-nande. Därför har vi föreslagit att en lagstadgad mi-niminivå av elevinflytande ska införas i skolan. Jaghar också en reservation om det i det här betänkandet.Min fråga är egentligen bara: Hur ställer sig Miljö-partiet till det?Anf. 95 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är en intressant tan-ke. Vi har inte riktigt funderat fullt ut på vad deninnebär i det här läget, men jag tror att vi har en storsamsyn. Jag tycker att det är en intressant tanke attfundera vidare på. På sätt och vis kan man väl säga attnär vi kommer att fatta beslut om enskollag sätter vi också en miniminivå. Vi har velatvänta med den här typen av regleringar till det tillfäl-let.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det låter ju bra. Då kanske vi till ochmed kan komma fram till något enigt. Jag är inte såsäker på att talar i just de härtermerna, men jag tror att det är precis det som be-hövs: en lagstadgad miniminivå där man lägger fasthur elevinflytandet ska se ut.Anf. 97 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! tog i sitt anföran-de upp det här med att hon tyckte att det skulle varainskrivet i betyget om man har varit med och engage-rat sig. är det ju så att är ett parti somgärna vill avskaffa betygen. Ändå för hon fram reso-nemanget kring hur viktigt det är att man har meddetta i det meritdokument som man får när man läm-nar grundskolan.Därför undrar jag om det kanske är så att Miljö-partiet har börjat ändra åsikt när det gäller betygenoch att man ser att detta kan vara något av en morot,alltså att samma princip också borde gälla andra äm-nen, inte bara sådant som engagemang i elevrådet ochliknande.Vi ser ju som liberaler att det är väldigt viktigt har kvar betygen som en del av den utvärderingsom bör ske i skolan än vad fallet äri dag och som är viktig för att man ska kunna upp-täcka var man är stark och var man har eventuellaluckor som behöver stängas igen. Därför skulle jagvilja veta hur ser på detta.Anf. 98 ()replik:Fru talman! Jag kan väl börja med att svara att detär inte riktigt så att jag kan tillfredsställa Axel Darvikpå det sättet att vi har ändrat åsikt i betygsfrågan. Viska ju debattera den om bara , så jag fårväl gå in mer på detaljerna då. Men bara för att vi villavskaffa dagens betygssystem är det ju ingenting somsäger annat än att så länge vi har det får vi försökaförbättra det och göra det så bra som möjligt. Såtycker jag att det fungerar med många saker i sam-hället, att vi ändå försöker påverka dem. Precis påsamma sätt vill vi att man ska kunna överklaga betygså länge betygen finns kvar.En skola utan dagens system ser vi inte som enskola utan någon typ av utvärderingssystem alls. Därfinns det också plats för att på något sätt informeraoch tala om att en elev har varit engagerad i elev-rättsliga frågor.Anf. 99 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! Jag skulle ändå vilja ha ett förtyd-ligande om vilken den stora bristen är som man ser iatt ha ett betygssystem. Man vet ju av erfarenhet attlärare i utvecklingssamtal ibland kan uttrycka sig påett sätt som inte är tillfredsställande. Om man har ettbetyg som komplement till detta har man en tydligutgångspunkt i de diskussioner som man sedan kanföra med sin lärare. Dessutom är man genom betygs-systemet garanterad att få bli jämförd med de kravoch specifikationer som sätter upp. Jag serdetta som ett viktigt komplement i den utvärderingsom naturligtvis också utvecklingssamtal och skriftli-ga omdömen kan vara en del av. De kan möjligtvisbeskriva helhetssituationen bättre, men det kan varasvårt att lägga in samma värdering i ett samtal som iett betyg.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Jag upprepar att jag vill gå in på de-taljerna i nästa debatt, för jag tycker inte att manriktigt gör dem rättvisa i detta sammanhang.En sak som Axel Darvik själv tar upp är att detinte är helt rättvist med utvecklingssamtal och att detkan finnas olikheter där. Samma argument kan an-vändas om betygssystemet: Det är ingen absolut san-ning, utan betygen ges på olika sätt av olika lärareoch i olika skolor i landet. Det är inte ett fullständigträttvist system. Därför vill vi utveckla andra sätt, ochdem tänker jag tala mer om senare.Anf. 101 () replik:Fru talman! var ut-skottet i och och mötte bland annat enmängd studenter. Det var ett väldigt stimulerandebesök. Vi fick diskutera med studenterna själva omfrågor som rörde roll i det livslångalärandet.Vi mötte lärarutbildningen, och vi mötte repre-sentanter för Värdegrundscentrum i . Det är enimponerande verksamhet som går i gång och stu-derar förekomsten av rasism i olika svenska skoloroch behovet av att arbeta mot det.Värdegrundsarbetet i de svenska skolorna är vik-tigt. Jag är glad över den breda politiska uppslutningsom finns för det. Det var lite nytt när IngegerdWärnersson presenterade hela det breda upplägget avvärdegrundsarbetet för . är detnågonting som omfattas av ett väldigt brett engage-mang. Det är många frågor med anknytning till vär-degrunden som återkommer bland de nästan 200motionsyrkanden som vi nu ska behandla.För socialdemokratin är skolan en av grundbultar-na i välfärdssystemet, ett instrument för både tillväxtoch rättvisa. En bra skola hör till det mest angelägnaett välfärdssamhälle kan ha. Därför satsar vi blandannat mycket starkt på skolan - på 15 000 flervuxna. Därför satsar vi på åtgärder inom många olikaområden. Det har skett en bred översyn av skollagen.Det pågår insatser när det gäller skolledararbetet. Ja,det pågår insatser inom en mängd olika samhällsom-råden - allt för att svensk skola ska bli så bra sommöjligt.Axel Darvik beklagade att antalet speciallärareskurits ned. Det är riktigt, Axel, vi beklagar det alla,och vi har alla ett ansvar. Den kraftiga nedskärningenav stödresurser i skolan inleddes , men det skedde också nedskärningar undersaneringsarbetet . Därför är detså viktigt att vi nu kan gå in och förstärka skolan, ochförstärka den allra mest där insatserna behövs allrabäst.Svensk skola står ändå stark internationellt. Vidiskuterade för sedan . Vifick PIRLS-jämförelsen, som visar att svens-ka barn hävdar sig väl när det gäller läsning ochskrivning. Vi kan alltså, , vara stoltaöver den svenska skolan.Men vi har högre ambitioner än så för de svenskabarnen. Vi vill att alla barn ska ha framgång i skolan.Vi vill att alla föräldrar ska kunna lita på närmasteskola. Och vi vill att barn ska få en god utbildning ialla skolor. Därför måste vi arbeta på olika plan. Vimåste arbeta med arbetsmiljön i skolan, och vi måstearbeta med det som är skolans kärnverksamhet: kun-skapsutvecklingen och barnens färdigheter. Vi måstearbeta med det som är en viktig del av skolans ansvar:barnens hälsa.Som utskottsledamöter besöker vi många skolor.Vi möter många fina skolor som präglas av värme,kärlek och arbetsglädje. Men vi möter också skolordär det är för mycket otrivsel, där barnen säger förmycket elakheter till varandra och där det pågårkränkningar av barn. Därför är det så viktigt att vi kanta värdegrundsarbetet på allvar och verkligen markeravikten av samarbete mellan hem och skola. Jag ärstolt över att vi har en skollag som så tydligt markeraratt skolan ska arbeta med fostran av barnen och göradet i nära samverkan med hemmen, som ändå harhuvudansvaret för barnens fostran.När vi jämför oss med andra länder visar det sigatt vi har goda kunskaper i den svenska skolan, menvi kan inte vara nöjda. I matte, svenska och engelskahar resultaten blivit en aning bättre vid den sista mät-ningen. Det känns positivt. Det kan vara ett uttryckför att det ändå är resultat på gång på grund av deförstärkningar som har gjorts i den svenska skolan.Men det är självklart att vi inte kan vara nöjda närdrygt av barnen inte klarar målen i ämnen sommatte, svenska och engelska. Därför har den social-demokratiska regeringen prioriterat arbetet med blandannat matematiken, där det är flest barn som miss-lyckas. Det har tillsatts en matematikdelega-tion.Jag vill säga, kära utskottskolleger, att det varväldigt spännande att diskutera med studenterna iLuleå. När vi frågade dem vad som var problemetmed skolans matematikundervisning sade de att dethandlar mycket om metodik. Det handlar om attmatten inte blir tillräckligt åskådliggjord. Det är förmycket av tävlan om att komma fram i matteböckernaoch för lite av verklig matematisk förståelse. Jag troratt det behövs något av en revolution och inspirationute i skolorna till att utveckla den matematiska di-daktiken. Jag tycker att det är väldigt spännande atthöra att mycket är på gång, att det nu tillsätts profes-surer i matematisk didaktik och att det pågår ett närasamarbete mellan lärarutbildningarna och skolornanär det gäller utvecklingen av matematiken.Det andra området som är högprioriterat är svens-ka språket och lässkickligheten hos barnen. Här skerväldigt många spännande pionjärinsatser i skolorna.En sådan hörde jag talas om från för se-dan. I en liten Laxåskola hade man bestämt sig för attunder en period läsa 2003 böcker, diskuteradem med varandra och lära varandra att verkligeninse betydelsen av läsning, både hemma och i skolar-betet.Det tredje området som är högprioriterat har ocksåLennart berört. Det handlar om barnshälsa.