prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — Men det får na-turligtvis inte gå till överdrift och få absurda konsek-venser i den riktning som om.Jag kommer själv ihåg hur det var i början av mittpolitiska arbete i miljö- och hälsoskyddsnämnden imin hemkommun. Inspektörerna jagades runt i hagenav en ilsken djurägare, hotade till liv och lem meddiverse olika tillhyggen. Jag minns också de förfärli-ga filmerna och bilderna av interiörer från lägenhetereller gårdar.Ingen lag i världen och ingen myndighet i världen- hur välorganiserad och välfungerande den än är -kan förhindra mänskliga misslyckanden, ren rovdriftibland eller medveten ondska. Vi kan aldrig garderaoss fullt ut mot sådana saker. Men, fru talman, det fårinte innebära att vi blir passiva eller finner oss i attdjur behandlas illa på något vis. Det utmanar oss istället att skaffa så effektiva och bra instrument sommöjligt för att förhindra att djur behandlas illa. Vi skaförhindra och förebygga, men det ska också bli rele-vanta påföljder när man överträder lagen och be-handlar djur illa. Vi behöver alltså ha en bra djur-skyddslag och vi behöver ha en myndighetsstruktursom är effektiv och fungerar bra.Kristdemokraterna står bakom betänkandets för-slag till förändringar i djurskyddslagen, där det görsnödvändiga och självklara tillägg och förändringar.Vi står också bakom förslaget om inrättande av en nydjurskyddsmyndighet. Däremot vill vi se en annantingens ordning när det gäller tillsynsverksamheten.Därför yrkar jag bifall till reservation 3, som Krist-demokraterna står bakom. Den innehåller förslag omhur tillsynsorganisationen och myndighetsutövningenkan fungera på ett sätt så att man skiljer på myndig-hetsutövning och den rent kommersiella verksamhe-ten för veterinärerna. Jag kommer också att stödjaandra reservationer som vi står bakom, men jag yrkarbifall bara till denna.Fru talman! Olika utredningar och diskussioneroch revisorer har visat på brister i myn-dighetsutövning och tillsyn när det gäller djurskyddeti . Vi tycker och tror att förslaget om en nymyndighet som tar ett samlat ansvar för djurskyddetför alla djur är ett bra förslag. Även jordbrukets djurkommer alltså in. Det är ett bra förslag. Myndighetenkan fokusera och avgränsa sitt arbete, den kan varakonsekvent och tydlig och ge stöd, hjälp och direktivtill dem som har med djur att göra. Man tar ett samlatgrepp och man ger stöd och utbildning för tillsyn ochverkställighet. För oss är det viktigt att ansvaret förden nya myndigheten avgränsas så att det är enligtdjurskyddslagens olika paragrafer som man ska ar-beta. Vi får inte återigen hamna i en situation där manska fixa allt och inget, där olika intressen står motvarandra och där samma person ska jobba med djuretoavsett om det ska bli kotlett eller om det är ett säll-skapsdjur. Det är djurskyddslagens bestämmelse somska vara styrande. Det skulle vara bra att få bekräftatfrån Socialdemokraternas representant i debatten attså faktiskt blir fallet.Fru talman! står också bakomförslagen om ändringar i djurskyddslagen när detgäller att även avkomman till ett omhändertaget djurska anses vara omhändertaget, och att själva inrättan-det av myndigheten senareläggs till den 1 januari2004. Det är viktigt att detta får en bra förberedelse-fas så att det blir effektivt när det väl kommer i gång.God djuromsorg och ett ansvarsfullt förhållnings-sätt till djuren är viktigt för oss kristdemokrater. Vitror att den nya myndigheten ger bra möjligheter attupprätthålla ett sådant arbete.Anf. 127 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ärövertygad om att alla är överens om att vi ska ha ettbra djurskydd i vårt land. Vi ska värna djurens rätt bra tillvaro.Jag vill också passa på att påminna om att vi harett bra läge jämfört med många andra när det gällerdjurskyddet. Det gör dock inte att vi inte kan bli bätt-re. Vi är också överens om att kontrollen av efterlev-naden av lagen är ett uppdrag för samhället, samtidigtsom det går att förbättra kontrollen.Som har sagts tidigare här så finns det ett brettstöd i vårt samhälle för de här grundläggande värde-ringarna, så jag tänker inte orda så mycket mer omdem.Dagens debatt handlar inte om djurskydd eller ej -det är inte det frågan gäller. Frågan gäller hur vi på ettså bra sätt som möjligt ska organisera djurskyddet.Jag tror att det är viktigt att vi har ett helhetsgrepp närdet gäller djurskydd, smittskydd och över huvud tagetallt som rör djurens välbefinnande.För min och del hade vi därför hell-re sett helhetslösningen, där vi har utvecklat roll när det gäller djurskydd. Jag anseratt det gäller att öka integrationen av tillsynen längshela livsmedelskedjan, och inte försämra den.Jag måste också ta tillfället i akt att här i kamma-ren påpeka att det absolut viktigaste arbetet när detgäller djurskydd och tillsyn utförs av våra djur-skyddsinspektörer ute på det lokala planet. Det äroerhört viktigt att komma ihåg när vi diskuterar dehär frågorna att det inte bara handlar om en myndig-het, utan det viktiga jobbet görs ute på lokalplanet.Majoriteten - för mig en förvånande bred majori-tet - visar på handlingskraft och föreslår den vanligapatentmedicinen. Man inrättar en ny statlig myndig-het. Det är en myndighet som på det ultimata sättetska förbättra djurskyddet. Det blir en fristående nymyndighet som enligt mitt sätt att se gör att vi klipperav den del av tillsynen på livsmedelskedjan som ut-görs av djurskydd. Vi tappar, eller riskerar att tappa,de fördelar som vi hade kunnat få via en samordnadtillsyn under Jordbruksverket.Utöver detta ska man inrätta ett nytt, centralt,landstäckande djurskyddsregister. Det gör man för-modligen därför att majoriteten anser att det på någotväsentligt sätt ska förbättra djurtillsynen. Kostnaden,, hade enligt mitt sätt att se bättrebehövts för att till exempel utveckla inspektörerna.Man riskerar att tappa den lokalkännedom som finnsdär ute, där man nu har registren på det lokala ellerregionala planet.Jag står givetvis bakom våra reservationer till be-tänkandet, men för att spara lite tid åt ledamöterna såyrkar jag bifall endast till reservation 6.(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeKU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningUtskottets anmälan lades till handlingarna.KU16 Justitieämbetsmännens ämbetsberättelsevid /03Kammaren biföll utskottets förslag.BoU2 BostadsrättsfrågorPunkt 3 (Störningar i boendet)1. utskottet2. 2 (kd, m, fp)Votering:183 för utskottet118 för res. 248 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 24 v, 19 c, 14 mpFör res. 2: 47 m, 42 fp, 29 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 4 (Andrahandsupplåtelse - rättighetens omfatt-ning)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:257 för utskottet43 för res. 32 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 47 m, 29 kd, 24 v, 17 c, 14 mpFör res. 3: 1 s, 42 fpAvstod: 2 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 6 (Kontroll över andrahandsupplåtelser ochhyressättning)1. utskottet2. 5 (c)Votering:284 för utskottet19 för res. 546 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 47 m, 43 fp, 29 kd, 24 v, 14 mpFör res. 5: 19 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 7 (Upprepade betalningsförseningar)1. utskottet2. 6 (v)Votering:279 för utskottet24 för res. 61 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 47 m, 43 fp, 29 kd, 19 c, 13 mpFör res. 6: 24 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 10 (Krav på folkbokföring)1. utskottet2. 9 (kd)Votering:179 för utskottet33 för res. 991 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 2 fp, 18 v, 17 c, 14 mpFör res. 9: 2 m, 3 fp, 28 kdAvstod: 45 m, 38 fp, 6 v, 2 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 3 mpLena Ödeen (fp) anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat nej.Berit Jóhannesson (v) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU6 som särskilt känsligt havsområdeKammaren biföll utskottets förslag.12 § (forts. 10 §) En ny djurskyddsmyndighet(forts. MJU5)Anf. 128 ():Fru talman! diskussion och utre-dande är det alltså dags att debattera och fatta beslutom en ny djurskyddsmyndighet. Vi har hört frånandra partier att det finns olika ståndpunkter i frågan,men ett är vi överens om, nämligen att det är viktigtatt stärka djurskyddet och inte minst djurskyddstillsy-nen.Djurskyddslagen kräver att alla djur ska behandlasväl och skyddas mot onödigt lidande eller sjukdom.Det innebär ett etiskt förhållningssätt till djuren somvi måste ta till vara och utveckla inte minst genom nykunskap.Genom att samla allt centralt djurskydd, enligtdjurskyddslagen, hos en djurskyddsmyndighet somblir oberoende och fristående från andra intressenkommer djurskyddet att stärkas.Myndigheten blir en spjutspets i djurskyddsarbetetbåde nationellt och internationellt. Den kommer ock-så att bli ett tydligt samhällsorgan för bland annatallmänheten och djurägarna. Myndighetens mål ochsyfte utgår från djurens perspektiv.I utskottets förslag till beslut har vi ett tillkänna-givande till regeringen i en viktig fråga. Det handlarom att ansvarsområdet för den nya myndigheten skaomfatta alla djur. Det är viktigt att sammanföra allafrågor om djurskydd enligt djurskyddslagen hos enoch samma myndighet för att den ska kunna bli denspetsmyndighet som vi eftersträvar. I och med dettaföreslår vi också att starten för den nya myndighetenflyttas fram till den 1 januari 2004.I dag beslutar vi om ett antal lagförändringar.Därefter kan regeringen tillsätta en organisations-kommitté som får till uppgift att bland annat organi-sera och bemanna myndigheten.Fru talman! Myndigheten ska följa och utvärderatillämpningen av djurskyddslagen och om det behövsföreslå förändringar av lagen eller bestämmelserutfärdade med stöd av lagen. Med det här kommerdjurskyddet att stärkas inte minst när det gäller till-synsfrågan. får det centralaansvaret för djurskyddstillsynen. Myndigheten skautfärda föreskrifter om hur tillsynen ska bedrivas ilandet. Den ska arbeta med att vägleda, utbilda ochinte minst stödja de lokala och regionala tillsynsmyn-digheterna. Den ska granska domar som rör djur-skydd, följa upp och utvärdera anmälningar om brott,hur fall dokumenteras, vilka problem och svårighetersom kan uppstå i fråga om tolkningen av lagen och såvidare.För att kunna ha en väl fungerande tillsyn överhela landet, som vi alla vill ha, behövs tillgång tilluppgifter om olika slag av djurhållare. Därför är ettdjurskyddsregister av vikt, så att man kan planera ochgenomföra tillsynen.När det gäller djurskyddstillsynen i övrigt vill jaghänvisa till det arbete som sker på departementet medutgångspunkt i att huvudmannaskapet för tillsynenska ligga kvar på kommunerna. Arbetet fortskrider,och en proposition i den frågan ska komma underåret.Fru talman! Myndigheten tar också över ansvaretför att samla all kompetens och allt ansvar hos en ochsamma myndighet när det gäller försöksdjuren. Denska utfärda föreskrifter om hållande, skötsel och an-vändning av försöksdjuren, den djurförsöksetiskaprövningen, statistik över försöksdjursanvändningoch utbildningskrav för personal. Den ska arbetavidare med åtgärdsplanen, som ochCentrala försöksdjursnämnden har tagit fram för attstärka djurskyddet, och inte minst se över vilka åtgär-der som behövs för att stärka de djurförsöksetiskanämnderna i deras arbete. Den ska vara stödjande närdet gäller olika frågeställningar, regelbunden utbild-ning och fortbildning.I dag finns ett rådgivande organ i djurhälso- ochdjurskyddsfrågor vid . Där ingårföreträdare för myndigheter och organisationer medolika kompetenser. Den nya myndigheten bör ha ettliknande råd med en allsidig sammansättning, tillexempel med ledamöter med etisk och etologiskkompetens.Fru talman! Det finns ett stort engagemang hosallmänheten i frågor om hur vi sköter våra djur, ochman kan förvänta sig att många kommer att vända sigtill myndigheten för att få råd och stöd. Det är viktigtatt kunna möta dessa frågor och detta intresse ochsprida kunskap i djurskyddsfrågor.Utbildning och ökad kunskap om djurens beteen-de och välbefinnande är av stor vikt för ett gott djur-skydd. Det behövs fortsatt forskning och inte minstutbildning och fortbildning av de människor somjobbar med djur. Där är inte minst det internationellaarbetet så viktigt, som flera motionärer tar upp. Detgäller att samarbeta inom och utom EU för att drivapå och utveckla djurskyddsarbetet. ska fort-sätta att vara pådrivande internationellt i djurskydds-frågor, och utskottet förutsätter att det ansvaret fallerinom myndighetens område.Jag har pekat på några olika områden som jag an-ser är viktiga för den nya myndigheten. Den kommeratt lyfta fram djurskyddet, kunna föra en etisk diskus-sion, initiera forskning, ifrågasätta och så vidare. Denhar förutsättningar att bli den här spjutspetsmyndig-heten för djurens rättigheter. Jag är glad över att vi ska fatta beslut, så att arbetet kan sätta i gång.Fru talman! En annan viktig sak som tas upp ibetänkandet är en ändring i djurskyddslagen när detgäller omhändertagande av djur. Det har funnits enosäkerhet om ett beslut om omhändertagande ävenomfattar den avkomma ett djur kan komma att födaunder omhändertagandetiden. görs ett förtydli-gande av § 33 i djurskyddslagen om att beslutet ävengäller avkomman.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill förslaget i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 129 () replik:Fru talman! När beskri-ver den nya djurskyddsmyndigheten låter det precissom om det inte funnits någon som helst djurtillsyntidigare. Jag vet, fru talman, att ärmycket väl medveten om detta. Allt hon räknar uppkan vi vara överens om är sådant som man ska ägnasig åt. Det remarkabla i uppräkningen är att det endasom vi möjligen kan vara överens om inte riktigt harfungerat, beroende på att regelverket försvårar dethela, är den kommunala tillsynen. Den vill man hakvar.Fru talman! Min utgångspunkt förstärker bildenav att detta inte har något med djurskydd att göra.Detta är en eftergift som ni socialdemokrater hartvingats göra för att behålla regeringsmakten. Jagfrågar dig : Varför vill du lägga35 på något som innebär dubbelar-bete? Det blir ju med naturnödvändighet så att manmåste dubblera människor på och påden nya djurskyddsmyndigheten.Anf. 130 ()replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna till , inte minst till hans anförande. Hannämnde knappt ordet djurskydd i sitt anförande. I såfall pratade han utifrån produktionssynpunkt. Jagsaknar engagemang i just djurskydds-frågor. Vi står bakom beslutet att starta den nya djur-skyddsmyndigheten för att lyfta upp djurskyddsfrå-gorna och driva dem ordentligt. Vi visar hur viktigadjurskyddsfrågorna är. Det är inga politiska eftergif-ter. Det är en viktig markering att tycker attdjurskyddsfrågorna är väldigt viktiga.När det gäller tillsynsfrågan kommer den nyamyndigheten att få hjälpa till att stödja och vidareut-bilda de lokala djurskyddsinspektörerna. Jag tror attdet kommer att bli bra. Då har de någon de kan vändasig till för rådgivning, bland annat i tolkning av lagar.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det är lite magstarkt att få höra att jaginte nämnde någonting om djurskyddet. Då måste jagupprepa min inledningsmening, nämligen att allamänniskor har ett oeftergivligt och oinskränkt ansvarför de djur som man har i sin besittning eller utövarnågon som helst påverkan på.Jag började med det. Det är möjligt, fru talman,att inte lyssnade riktigt vid det tillfället.Därför upprepar jag det.Man upprepar ett antal funktioner som man för-väntar sig av den nya djurskyddsmyndigheten. Då berjag, fru talman, och socialdemokratinatt nämna en enda sak som den nya myndigheten skauppnå som inte med ett förstärktregelverk och en förnyad verktygskatalog skulle kun-nat utföra. Nämn en enda!Anf. 132 ()replik:Fru talman! Vi anser att det är viktigt att samlaalla frågor som rör djurskyddet i en myndighet för attvi ska kunna driva på djurskyddsfrågorna ordentligtoch inte minst arbeta vidare med tillsynsfrågan somär grunden för ett bra djurskydd. Det anser vi att dennya djurskyddsmyndigheten kan göra, inte minstinternationellt, som även togupp i sitt anförande. Han tycker det är viktigt med detinternationella arbetet. I detta kommer den nya djur-skyddsmyndigheten att kunna vara en spjutspetsmyn-dighet och visa att anser att djurskyddet är såviktigt att det samlas i en och samma myndighet.Anf. 133 ():Fru talman! har vi i Vänster-partiet drivit på för att samhället ska inrätta en fristå-ende djurskyddsmyndighet. Vi vill bygga upp en nymyndighet eftersom djursskyddsfrågorna inte givitstillräcklig tyngd och utrymme. Denna myndighet skaarbeta med djurskydd, och vi vill inte att tid och re-surser på myndigheten ska gå till att utföra rutineroch administration. Det är viktigt att myndigheten hardet övergripande ansvaret för djurskyddsfrågor ochatt alla de kompetenta människor som anställs påmyndigheten ser till att djurskyddet integreras bättre ivårt samhälles värderingar och attityder.Vi ser många fördelar med en fristående djur-skyddsmyndighet, inte minst att de djurpolitiska frå-gorna kan frikopplas från myndigheter som ibland tarmer hänsyn till faktorer som har med ekonomi ochproduktionsteknik att göra.En grundbult för att vi ska få en fungerande lokaldjurtillsyn, oavsett vem som är huvudman för den, äratt den centrala samordnande verksamheten fungerar.Den nya djurskyddsmyndigheten ska därför ges möj-lighet att bevilja tillstånd och meddela föreskrifter.Denna centrala myndighet ska ha det övergripandeansvaret för den centrala djurskyddstillsynen vadgäller samtliga djur som omfattas av djurskyddslagen.Men den ska också få i uppdrag av regeringen attvägleda, utbilda och stödja de regionala och lokalatillsynsmyndigheterna. Detta är ett mycket viktigtarbete. Landets djurskydds- och miljöinspektörerbehöver stöd och hjälp. Den intresserade allmänhetenbehöver råd och svar på sina frågor.Fler och fler i vårt samhälle tar till sig fakta om deförhållanden som djur lever och dör under. Djurtrans-porter, pälsdjurens förhållanden och försöksdjurenslidanden är några exempel som upprör. är djur-rättsrörelsen en växande rörelse. Djurens situation isamhället har blivit en viktig fråga för många, inteminst för yngre människor.Djur är levande varelser med känslor som vi. Dekan, lika lite som människor, behandlas som materi-ella ting som köps, säljs och transporteras som andravaror. En orsak till att vi inte kan förhindra djurtrans-porter är om varornas fria rörlighet.Samma regler gäller alltså för levande djur som förmuttrar, datorer och andra varor. Det är möjligt att enny djurskyddsmyndighet inte kan ändra på detta re-gelverk omgående. Men att vi tar djurskyddsfrågor påallvar i medför att vi sänder ut signaler i våromgivning att de regelverk som finns ofta varken ärfungerande eller tillräckliga. Man ser ju ofta exempelpå att varken de nationella kontrollerna av djurtrans-porter fungerar eller att lyckaskontrollera och övervaka medlemsstaternas efterlev-nad av direktivet om djurtransporter.Under arbetet med förslaget till denna nya myn-dighet har det ibland uppstått diskussioner och gräns-dragningsproblem. Vi tror dock att det är bra att verk-samheten har renodlats till att gälla djurskydd. roll på slakterier är till exempelatt se till att de levande djuren inte åsamkas lidande. Iövrigt vilar ansvaret på för hygienoch kontroller med mera. ansvararför avfallet liksom för självdöda djur.För att vi ska få en effektiv djurskyddsmyndighetär det viktigt att hitta en bra samordning mellan djur-skyddsmyndigheten och . Naturligtvismåste vi också, när väl myndigheten är på plats ochbörjar fungera, göra en uppföljning för att se om detfinns behov av ytterligare översyn. Det är också vik-tigt att vi bygger upp en myndighetsstruktur därskattemedel används på ett effektivt sätt. Jättestruktu-rer är inte alltid de bästa, utan det gäller i stället atttitta på de syften, samband och funktioner som en nymyndighet ska verka för.Avslutningsvis tror vi i att dennanya myndighet ska innebära ett steg i rätt riktningmot en mer etisk och moraliskt bättre djurhållning.Det är bra att denna myndighet förses med ett djur-skyddsråd, och det är också mycket positivt att myn-digheten får egna forskningsanslag för att kunnabeställa forskning om djurskydd.Vänsterpartiet yrkar därför bifall till förslaget ibetänkandet. Jag vill passa på att tacka för konstruk-tiva diskussioner under arbetet med detta betänkande.Anf. 134 ():Fru talman! Den nya djurskyddsmyndigheten ochden nya organisationen för djurskyddet, som vi fått sei tidigare betänkanden och i detta, är naturligtvis ettstort steg framåt. Behovet av både skärpt lagstiftningoch effektivisering när det gäller djurskyddet i landetär stort. Det är vi så gott som samtliga överens om. Nikänner väl bristerna. Naturligtvis hälsar vi i Miljö-partiet det här betänkandet med glädje.Jag kan inte undgå att ta upp det som påstod i sitt anförande om att Mil-jöpartiet hastigt och slarvigt i förhandling med rege-ringen klämde igenom detta beslut och att regeringentog det för att, som han uttryckte det, bibehålla rege-ringsmakten. har jag inte suttit i miljö- ochjordbruksutskottet, men jag har varit intresserad avdjurskyddsfrågorna och kunde i riks-dagen under förra mandatperioden följa detta arbete.Mitt intryck är att initiativet till den nya djurskydds-myndigheten togs för av GudrunLindvall, som var ledamot i miljö- ochjordbruksutskottet under förra mandatperioden, ochatt hon varit en av de drivande när det gällt att få framden nya djurskyddsmyndigheten.Det har varit en mycket lång process, tvärtemotvad säger. Den har pågåttunder med kontakter med berörda myndig-heter, med regeringen och med experter. Under vägsgång har det också varit en utredning som lämnadesitt betänkande , vilket ligger tillgrund för detta. Det är ett ovanligt väl genomarbetatförslag, skulle jag vilja säga. ju rätta mig om jag har missuppfattat något påden här punkten. Det är alltså långtifrån något hast-verk, och det är naturligtvis viktigt att detta görs medstor omsorg.Med det betänkande vi har är vi nära ettslutsteg i den här processen. slår man fast att dennya djurskyddsmyndigheten ska ha ett övergripandeansvar för hela djurskyddet. Det innebär att det äntli-gen blir en kraftsamling inom djurskyddsområdet. Vifår en stark myndighet med en central funktion somkan ge föreskrifter och råd och driva djurskyddsfrå-gor. Men detta förenas också med kravet, som ärnaturligt för att ställa, på en decentralise-ring så att tillsyn och rådgivning sker nära dem somberörs ute i kommunerna. Kommunernas djur-skyddsinspektörer ska till exempel vara de som arbe-tar med och verkställer detta med stöd, hjälp ochföreskrifter från en kompetent central myndighet. Detär en organisation som jag tror kommer att bli mycketbra om man också ser till den framtida utvecklingenav djurskyddet. Man kan följa det som händer ute.Man kommer att skapa garantier för hög kvalitet pådjurskyddet över hela landet, i samtliga kommuner.Man kan gå in och hjälpa till där brister finns. Mankan svara för utbildning och så vidare. Det är alltsåviktigt att detta kommer till stånd.Det vi nu ser fram emot är arbetet inom organisa-tionskommittén, som ska utarbeta detaljerna införikraftträdandet den 1 januari 2004.Betänkandet innehåller en viktig punkt somkompletterar regeringens förslag när det gäller vilkadjur som ska omfattas av djurskyddsmyndighetensansvar.