prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — Av dettareserveras till ett förbättrat vägunderhåll.Därutöver föreslår vi att man ska lägga fast ett program för invester-ingar med alternativ finansiering, så kallad PPP, och jag ska be att fååterkomma till detta.Herr talman! Jag vill yrka bifall till en enda reservation i det här be-tänkandet, och det är reservation nr 3. Vi kristdemokrater står självfalletbakom alla reservationer där vi finns med, men jag yrkar bifall enbart tillreservation nr 3.Inom detta område har vi också väckt fem särskilda kommittémotio-ner om trafiksäkerhet, sjöfart, åkerinäring, post, tele, IT och en motionmed rubriken miljön.Claes Roxbergh sade flera intressanta saker i sitt inledningsanföran-de. Jag skulle vilja ställa en fråga till honom.Claes Roxbergh pratade om den goda sjöfarten som vi bör uppmunt-ra, de som är seriösa, vill ha hög säkerhet, har bra olja i sina tankar ochså vidare. Jag håller verkligen med om att vi måste uppmuntra sådansjöfart. Jag skulle vilja fråga Roxbergh om är berett attstödja förslaget om en tonnageskatt för sjöfarten, så att den svenska sjö-fartsnäringen får ännu bättre villkor och kan fortsätta att växa och föregåmed goda exempel.Herr talman! Jag skulle vilja ägna några ord åt våra vägar. KarinBoye skrev i sin dikt I rörelse: "Nog finns det mål och mening i vår färd- men det är vägen, som är mödan värd." tror jag inte att hon skrevom de fysiska vägar vi färdas på, men ändå.Jag undrar om alla håller med om att vägen är mödan värd. Hur är detmed de som bor i inland, håller de med om att det är värt attfärdas på de dåliga vägarna? Vad tror ni att de människor jag nämndetidigare i samhället tycker om sin som går rakt igenomsamhället? Vad tycker trollhätteborna om väg 45? Det har vi redan hört.Vad tycker boråsborna om väg 40? Vad tycker skaraborna om E 20? Vadtycker stockholmare om vägtrafiken här runtomkring? Och vad tyckeralla enskilda vägföreningar runtom i landet när de nu i många fall fårminskat stöd av staten?Jag tror att det är många som saknar en kraftig satsning på vägarna.Hur kommer det sig till exempel att vårt grannland gör ungefärsamma investering per invånare i sitt statliga vägnät? Det är bara det attSverige har ett vägnät som är åtta gånger längre. Vi skulle alltså behövasatsa åtta gånger mer för att upprätthålla lika bra standard på de statligavägarna. är ju ett glest befolkat land, och det motiverar kraftigasatsningar på vägarna.Vägverket har ett underhållsberg att kämpa med, det vill säga efter-satt underhåll. Det är i storleksordningen 15 miljarder, har vi fått höra. Ibudgetpropositionen säger regeringen själv att det måste vara god fram-förhållning. Det har vi inte sett särskilt mycket av, när beslutade projektläggs ned eller skjuts på framtiden.På sidan 28 i budgetpropositionen skriver man följande: "För att upp-nå de transportpolitiska målen skall vid prioritering av åtgärder de mestsamhällsekonomiskt lönsamma åtgärderna väljas." Hur hänger detta ihopmed den senaste uppfinningen Norrbotniabanan? Här kan man i valrörel-sen och vid regeringsförhandlingar , tycks det, kommaöverens om en satsning på mellan 12 och 24 miljarder. Det är de siffrorsom jag har hört. Jag vore tacksam om kommunikationsministern kunde säga någonting om vad som händer med Norrbotni-abanan.Jag tycker att man ska lyssna på vad näringslivet säger när det gälleratt hushålla med våra pengar:1. Vidmakthåll befintlig infrastruktur.2. Förstärk och bygg bort de brister som finns.3. Genomför först beslutade projekt.4. Därefter kan man fatta beslut om nya projekt.Herr talman! Jag skulle vilja säga något om alternativ finansiering. Vitror att det är ett sätt att komma snabbare fram med stora, dyra projekt påväg- och järnvägssidan. Det har fungerat i andra länder. Regeringen hartidigare lovordat PPP-tanken men har sedan övergett den på grund av attVänsterpartiet har sagt nej till den i förhandlingar. Därför är min fråga tillministern: När kan vi få en satsning på public-private partnership i Sve-rige, så att vi kan bygga färdigt de vägar som behövs?Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag fick en fråga av angående tonnage-skatten. Rederinäringen har ett problem. När man säljer ett fartyg får manin en vinst från den försäljningen. finns det otillräckliga fonde-ringsmöjligheter. Det är inte säkert att man kan köpa ett nytt fartyg underlöpande räkenskapsår. Det är en fråga som behöver lösas för rederinär-ingen. Tonnageskatt är ett alternativ. Jag tycker att det intressant och kan fundera vidare på det spåret.Som sagt, rederinäringen har ett behov av lösning när det gäller dehär realisationsvinsterna.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag tackar för det intressanta svaret.Det visar att , som jag tolkar det, är öppet för att diskuteraden formen av beskattning i stället för traditionell vinstbeskattning. Deflesta EU-länder har infört systemet med tonnageskatt för att underlättaför sin egen handelsflotta medan och något annat land är en-samma om att inte ha det systemet. Det är godkänt i de konkurrensreglersom gäller inom EU. Men varför ska vara sist på det området?Varför ska de svenska redarna som försöker satsa på säkerhet och godsjöfart inte få samma villkor som de andra?Jag tolkar det här svaret som positivt och hoppas att inomen inte alltför avlägsen framtid ska besluta om tonnageskatt för sjöfarten.Anf. 7 ():Herr talman! Det är en budgetdebatt vi har , en debatt kring tra-fikutskottets budgetbetänkande. Vår uppgift som riksdagsledamöter är attfördela anslag och fatta de beslut som behövs så att de transportpolitiskamålen nås. Vi har enigt beslutat om de sex målen. I stället för att uppe-hålla mig kring enskilda väg- och järnvägssträckningar tänkte jag preci-sera målsättningen: Vad är syftet med trafikpolitiken? Vad är det vi skanå med de beslut vi fattar här i ?Ett av målen handlar om tillgänglighet. Vi redovisar i betänkandet,precis som regeringen redovisar i propositionen, att målet inte nås. Det ärdock svårt att mäta det, för det finns inte några preciserade etappmål. Ivissa avseenden har tillgängligheten ökat, i andra avseenden har denförsämrats. Här krävs det ytterligare ansträngningar. Särskilt de funk-tionshindrade är oroliga för hur det ska gå till att klara av det riksdagsbe-slut som är fattat när det gäller deras tillgänglighet till olika transportme-del.Ett transportpolitiskt mål handlar om positiv regional utveckling. Detär också svårt att mäta. Det är viktigt att man funderar över vad det inne-bär och vilka beslut som följs. Man ser att den tendens som finns tillöverhettning av storstäderna och utarmning av glesbygden fortsätter. Hurskulle transportpolitiken kunna se ut för att bättre klara det målet?Ett transportpolitiskt mål handlar om transportkvalitet. I vissa avse-enden konstaterar man att den har förbättrats. Det övervägande är docknegativt, varpå man säger att de mål har satt upp inte nås. Jagvill i det sammanhanget komma med en annan uppgift än den ClaesRoxbergh har när det gäller kvaliteten på våra vägar. Om man läser sektorsredovisning motsvarar en fullastad långtradare 75 000personbilar i förslitning av vägen och inte 10 000. Det är möjligt att detinte är helt korrekt, men jag har ingen annan källa än och detär trots allt den myndighet som sköter vägarna i vårt land. I det avseendettror jag nog att vi ska utgå från den redovisning gör.Vi har ett transportpolitiskt mål som handlar om trafiksäkerhet.Etappmålen är synnerligen precisa. Det går därför att tydligt konstateraatt utvecklingen går åt helt fel håll. Jag tänker inte uppehålla mig närma-re vi det, för det har vi haft en interpellationsdebatt om. Jag hoppas att viåterkommer till det i kammaren under mandatperi-oden. Jag finner det särskilt angeläget att den nationella samling som nuarbetar för att komma fram med förslag till hur vi ska nå nollvisionenockså leder till förslag och en proposition som vi kan fatta beslut om här,som gör för troligt att vi når de mål vi har satt upp.Vi har ett nytt transportpolitiskt mål, jämställdheten. Här finns ingenredovisning och det är inte så mycket att säga om det. Men vi kan kanskegissa varför. Meningen är att kvinnors och mäns transportbehov skatillgodoses i lika stor utsträckning. Likaså ska de skillnader i värderingarsom man konstaterat finns i lika omfattning prägla de beslut vi fattar omtransportpolitiken.När man går igenom ledningarna för de olika aktörerna på transport-marknaden är det lätt att konstatera att där inte finns någon jämställdhet.När man lyssnar på kollektivtrafikresenärerna, av vilka majoriteten ärkvinnor, och jämför den vikt som tillmäts deras önskemål med den somtillmäts de tunga vägaktörerna i sammanhanget, vilka övervägande ärmän, inser man att där inte finns någon jämställdhet. Det krävs mycketmer insatser för att klara av jämställdhetsmålet, men eftersom det ännuinte är preciserat hur detta ska mätas lär vi få återkomma till frågan.Det sista transportpolitiska målet som jag tänkte ta upp handlar ommiljön. Vi har i trafikutskottsbetänkandet delat upp det i tre variabler,nämligen klimat, luftföroreningar och buller. Med tanke på hur manmäter luftföroreningar kommer man förmodligen att nå målen. Men manmåste nog vidga begreppet luftföroreningar. Det är inte en gång för allagivet vilka luftföroreningar som är väsentligast i sammanhanget. Det ärinte heller givet att de mål vi har satt upp är tillfyllest för att nå det över-gripande målet om en långsiktigt hållbar utveckling.Vad gäller klimat är utvecklingen definitivt på väg åt fel håll. Det-samma gäller buller. Inte heller där har vi nått särskilt långt.Flera av de tidigare talarna har hänvisat till den infrastrukturproposi-tion som och Socialdemokraterna lade fram under denförra mandatperioden, och som bifölls av . När den propositio-nen arbetades fram fanns det ett mycket djupt resonemang kring hur manska göra, vilka förändringar som behövs i form av investeringar för attuppnå målen. Därför beslutade man att göra en kraftig satsning på enutvidgning av järnvägens kapacitet. Jämfört med traditionell vägtrafik ärjärnvägen det transportslag som gör det mer sannolikt att vi ska nå detransportpolitiska målen.Precis som konstaterar i sin rapport ser det inte utsom om de 15 miljömål som har beslutat om ska kunna upp-nås, egentligen inte något enda av dem. Den största anledningen till dettaär vägtrafikens ökning. Det har vi i det rödgröna regeringssamarbetettagit fasta på, och därför ser infrastrukturpropositionen ut som den gör,därför ser 121-punktsprogrammet ut som det gör. I stället för en utbygg-nad av nya vägleder anvisar vi en marknadsprissättning på vägutrymmet.Vi finner att det är mer rationellt, och då är det också mer troligt att viklarar de mål vi har satt upp för trafikpolitiken.De kommentarer som de borgerliga partierna tidigare gjort har beståttav flera inviter till regeringen att kanske hellre samarbeta med de borger-liga partierna än med och . Man hänvisar tillpublic-private partnership som ett sätt att klara de problem som i inom transportområdet.Det påstås här att det är som har förhindrat att denmetoden används. I så fall har vi oväntade allierade i Finansdepartemen-tet, för det är minsann inte bara vi som är skeptiska till att låna frånframtida generationer för att lösa de problem som vi själva har gett upp-hov till. Att ha en långsiktigt hållbar ekonomi är en förutsättning för attkunna föra en långsiktigt hållbar trafikpolitik.Jag tänkte något kommentera de tre reservationer som jag också yrkarbifall till. Det är reservationerna 10, 18 och 22. I ett senare anförandekommer att kommentera en ytterligare reservation somVänsterpartiet står bakom.Jag börjar med reservation 22 som handlar om kollektivtrafik i gles-bygd. Vi har gjort en plan att investera i hållbara transportmedel, men detär också rimligt att staten tar ansvar för att den trafik som finns ska varalångsiktigt hållbar. Då behöver man inte bara nya spår, utan man behöverockså en kollektivtrafik som fungerar. Därför är det viktigt att tillföra demedel som behövs för att de fyra nordligaste länen inte ska få ett försäm-rat trafikutbud. I annat fall talar staten med kluven tunga. Det är interimligt att vi ska vädja till medborgarna att göra de ansträngningar sombehövs för att klara de miljöåtaganden som är nödvändiga för framtiden.Reservation 18 handlar om . Vi vill att läggs ned.Vi vill inte att man förlänger avtalet eller försöker skapa ett nytt avtal närdet gäller . Vi är mycket nöjda med att trafikutskottet har kunnatenas om en trängselprissättning i linje med de upprepade påpekandensom kommit från om att konkurrensen är åsido-satt genom det gammalmodiga system som grandfather´s right utgör.Det är också oklokt att vidga kapaciteten, eftersom flyget är ett av detransportslag som måste minskas om vi ska klara de klimatåtaganden vihar kommit överens om.Slutligen tänkte jag säga något om reservation 10. Den handlar omfritidsbåtar. har begärt att regeringenska återkomma med ett förslag till register. Registret behövs för att detska vara möjligt att beskatta denna sektor. bekostar handelssjöfar-ten genom sina avgifter de utgifter har för fritidsbåtarna.Det är inte rimligt. Även denna sektor måste ta ansvar för de kostnaderden ger upphov till.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga om dettamed alternativ lånefinansiering. säger återigen attdet är kommande generationer som får betala om man använder den såkallade PPP-finansieringen. Men om man tittar på hur det ser ut i dagmed den politik som bedrivs ser man att och Vägverketslåneskulder för olika projekt uppgår till . Nästa åranvänds av anslag för banhållning och sektorsuppgiftertill räntor och amorteringar. skabetalas tillbaka med räntekostnader på 10 miljarder. Tror inteKarin att ett sådant stort projekt skulle tjäna på en ökadriskfördelning med andra intressenter, snabbare utbyggnad och hårdarekostnadskontroll, alltså om man använde den så kallade PPP-finansieringen?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om det sista han sade;det är rätt så viktigt med hård kostnadskontroll. Kostnaderna för mångaav infrastrukturprojekten har visat sig skena i väg och man har inte haftkontroll över dem. Men vi är av den meningen att detta bör skötas avVägverket och och att de regleringsbrev som regeringen utfär-dar ska räcka för att de medel som anslår används på ett effek-tivt sätt.Vi har tvingats låna till vissa av infrastrukturprojekten då man intehar kunnat finansiera dem inom nuvarande ram. Jag vill i det samman-hanget påminna om att vi är två partier som ska svara för dessa frågor,och infrastrukturpropositionen är ett resultat av en kompromiss. Ett partimed av rösterna, som vi då hade, kan inte göra anspråk på attensamt få bestämma om förslagen i propositionen.Frågan om effektivitet är intressant. Vad får att tro attnågon annan skulle kunna låna upp dessa medel till en bättre räntesats änden som Riksgälden klarar av? Det är ett av huvudmotiven till att manväljer en lånefinansiering inom Riksgäldens ram snarare än en privatupplåning. Precis som revisorer har påpekat så är PPP oftaett sätt att komma runt den samhällsekonomiska avvägningen mellanolika förslag till infrastruktursatsningar som man måste göra för att upp-nå full effektivitet för de medel som står till förfogande.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret. När detgäller kostnader för lån kan naturligtvis staten låna billigare. Men statenkan uppenbarligen inte ha den kostnadskontroll som krävs. Det ser vi påde projekt som skenar i väg, , , , föratt nämna tre stora järnvägsprojekt.Jag skulle vilja ta upp en annan fråga med . Detgäller den tunga trafiken. Det talades i debatten tidigare om hur mycketmer ett tungt fordon sliter på vägbanan. Ofta utpekas den tunga trafikenav som enbart ett problem. Man ser inte de fördelar somlastbilarna också ger oss i samhället.Jag undrar om tagit del av en ny rapport frånSIKA som säger att marginalkostnaderna för slitaget av tunga fordon intealls är så höga som man trott tidigare utan ungefär 17 gånger högre jäm-fört mot en personbil. I annat fall skulle jag önska att tar del av den rapporten.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag kan försäkra att jag mycket nog-grant följer alla de publikationer som ger ut med bäring på vårtområde, och det har de i princip allihop.När det gäller kostnaderna för vägslitaget och vilken marginalkostnadman ska sätta finns det en diskussion bland ekonomerna om vad som ärrimligt. Det beror till exempel på hur man värderar den klimateffekt somkoldioxidutsläppen ger upphop till.Jag satt själv i . Detta med klimat är svårtatt förutsäga. Det som då låg för handen var att de förväntade klimatför-ändringarna skulle leda till att ändrade riktning och att vi iså fall i skulle få en sänkning av medeltemperaturen med 17grader. Hur sätter man priset på en sådan förändring?Det finns en mycket stort osäkerhetsmoment. Det som är helt klart äratt den tunga trafiken sliter mer än personbilstrafiken. Men här är Väns-terpartiet mycket nyanserat. Vi måste hitta en kombination mellan olikatransportslag. Inget transportslag kan ensamt tillgodose de transportbe-hov som finns. Man måste samverka mellan väg, järnväg och sjöfart påett sätt som tyvärr inte alls är fallet . Här måste vi vara kreativa ochhjälpas åt med goda förslag om det ska bli så.Vi har konstaterat att överutnyttjas det svens-ka vägsystemet. Tunga transporter går från norr till söder medan kusteninte alls utnyttjas på det sätt som den borde. Det leder till att vägarna somglesbygdens befolkning är tvungna att använda för sina transporter är isämre skick än vad som annars skulle vara fallet.Anf. 12 ():Herr talman! Som många redan påpekat är detta en viktig debatt ävenom en del kanske tycker att det är som jästen efter degen, eftersom riks-dagen bestämde hur mycket pengar som ska an-vändas till utgiftsområdet. Men vi kan ägna oss åt att diskutera de mål vihar för transportpolitiken, hur vi lyckas följa upp och utvärdera dem ochvad vi kan göra för att förbättra uppfyllandegraden. Det har redan JohnnyGylling och varit inne på.Det är en viktig debatt även om ramen redan är fastställd. Ramen ärsom bekant för år . Det är hemskt mycketpengar tycker väl de flesta. Så mycket har i varje fall inte jag i min plån-bok. Ändå räcker det inte. , som jag företräder, har föresla-git att man borde anslå en något större ram. Vi har föreslagit att den skavara 1,7 miljarder större, . Vi anser att det behövsmer pengar främst för att klara ett tillräckligt bra underhåll av våra all-männa vägar och för att det enskilda vägnätet ska ges rimliga villkor. Vivill också satsa mer på en kollektivtrafik värd namnet främst i norraSverige där den nu är akut hotad.Från har vi i partimotion och i två kommittémotionerredovisat vår syn på de kommunikationspolitiska frågorna. I de motio-nerna lägger vi fram ett antal förslag som om de genomfördes skulle geinte en massa nya fina motorvägar runtom i landet - det är inte riktigt vårmelodi - men däremot en avsevärt bättre skötsel av det vägnät vi redanhar. Där skiljer sig kanske främst från som villbygga väldigt många nya stora fina vägar, även om det också talar omunderhållet.Jag ska i mitt inlägg utveckla en del av den politik som Centerpartietstår för på området. Jag har också en del kommentarer och frågor tillSocialdemokraterna och de så kallade samarbetspartierna Vänstern ochMiljöpartiet.Herr talman! Jag vill dock börja med att yrka bifall till reservationnr 22 och nr 23. Jag står självfallet bakom alla de reservationer där jagfinns med. Men för tids vinnande i samband med votering avstår jag frånatt yrka votering på fler än dessa.För oss i är frågan om att skapa bra och likvärdiga ut-vecklingsvillkor i alla delar av landet en hjärtefråga. Hur människor ochföretag kan ta sig fram på våra vägar och järnvägar är en oerhört viktigdel när vi talar om rättvisa och lika villkor.Det handlar också om sådant som allmän samhällelig service. Dethandlar om post och teleförbindelser. Det handlar även om den digitalainfrastrukturen i form av tillgång till bredband i ordets verkliga mening.Låt mig som jag vill rikta ett välkommen till vår nye ministerpå området få rikta en fråga till henne . Hur serregeringen på målsättningen att hela svenska folket ska ges möjlighet tillsnabb och tillförlitlig uppkoppling till Internet? Var tog ambitionerna att98 % av svenska folket skulle vara uppkopplat vägen?Jag såg i en tidningsintervju att sade: Jag tar inte or-den "bredband åt alla" i min mun. Men vad tar hon då i sin mun? Vad harhon att säga till alla dem som tycker att det är för klent när bara stor-stadsområden och de riktigt stora tätorterna ska ha tillgången medanlandsbygden och små orter lämnas i sticket?För säkerhets skull vill jag klart deklarera att vi har kvar Centerparti-ets klara inriktning på en digital allemansrätt med rättvisa och likvärdigavillkor oberoende av om du bor i storstad eller på landsbygden. ska har rätt att koppla upp sig. Det är en lika stor och viktig frågasom en gång järnvägen och telenätet var. Det är viktigt att det blir till-gång för hela landet på lika villkor.Det är grundläggande viktiga frågor om man mena allvar med attåstadkomma livskraft i hela landet och hejda den sociala och regionalaklyvning vi kan se . För att människor och företag ska våga investe-ra och driva företag i alla delar av landet måste de veta att infrastrukturenfungerar på såväl kort som lång sikt. En välskött infrastruktur med säkratransporter ger också människor möjlighet att i större utsträckning pendlatill och från arbete och studier men också att resa för att träffa vänner ochbekanta, vilket ökar livskvalitet och självbestämmande.Med dåliga kommunikationer, fysiska såväl som digitala, uteblir in-vesteringar och nyetableringar. Det är en förödande utveckling om pri-vata satsningar och företagande i områden som är i störst behov av dessagår om intet för att staten inte tar sitt ansvar för en fungerande infra-struktur.Vägverkets ledning var och hälsade på oss i trafikutskottet för en tidsedan. De bekräftade för trafikutskottet att det behövs avsevärt mer re-surser för att klara drift och underhåll av vägnätet men också för att klaranödvändiga investeringar . Det gäller till exempel om- och nybygg-nad av . Många andra har här talat om sina hjärtefrågor i sina hemre-gioner. I mitt fall handlar det om E 4. Det är motorväg, ,men dess standard är dessvärre asfalterad kostig genom stora delar avsödra . Det har funnits löften 2002, sedan år2004, och ligger det någonstans i fjärran. Det vore välkommet omUlrica även på den punkten kunde ge klart besked om att Euro-pavägar är prioriterade i sådana sammanhang.Herr talman! Vägnätets standard har dessvärreförsämrats främst på det mindre vägnätet. Kostnaderna för att återhämtadet uppskjutna underhållet av vägnätet värderas av , inteav mig utan av , uppgå till ca 15 miljarder kronor.Utöver detta kostar de dåliga vägarna människor och företagstora summor pengar. Fordon körs sönder och måste repareras för dyrakostnader. kommer inte fram. Det blir också långsiktigt dyrare för samhället att skjuta uppnödvändiga drifts- och underhållsåtgärder då senare insatser ofta blir meromfattande och kostnadskrävande.Det behövs alltså mer pengar främst till drift och underhåll men ocksåresurser till byggande av vägar och järnvägar för att få bort flaskhalsaroch skapa en säkrare och mer funktionell infrastruktur. I förra årets infra-strukturproposition lyckades vi påverka regeringen till att satsa merpengar på tre viktiga områden: bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion.Det är väldigt viktigt och bra, men det räcker inte.Underhållet blir inte bättre av att man höjer standarden på vägnätet.Centerpartiet anser, som jag påtalade inledningsvis, att anslaget för2003 bör räknas upp med för att skakunna börja ta igen det eftersläpande underhållet och för att angelägnainvesteringar ska komma till stånd. I den fortsatta investeringsplanering-en är vi också öppna för möjligheten att pröva PPP-finansiering.