prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — Det nämnde hon med anledning av atthon tycker att man hushållar bättre om man sköter sålite som möjligt från kommunerna, landstingen ochstaten.När man tycker på det sättet är det ändå litemärkligt att med flera brukar föreslå attvi ska sälja ut exempelvis Vin & Sprit och Vattenfall.Inte nog med att konkurrensen på respektive marknaddå kraftigt skulle försämras. Det är dessutom så att enutförsäljning av Vin & Sprit skulle få till följd atthundratals miljoner i skatteinkomster skulleförloras. Jo, det är nämligen på det sättetatt de stora internationella spritbolagen ofta har sinahuvudkontor i så kallade skatteparadis. ärett mycket populärt ställe. Därmed försvinner alltsåskatteintäkterna till landet i fråga. I det fallet skulledet alltså vara dubbelt eländigt och förkastligt att göraden här utförsäljningen. Jag förstår att inte tycker att staten ska hålla påmed sådan verksamhet som Vin & Sprit pysslar med.Det ansvaret, att förstöra människors hälsa, ska manlägga ut på en privat ägare. Tycker ni att en sådanutveckling vore att hushålla med gemensamma resur-ser? Jag bara undrar.Sund konkurrens är viktigt för samhällets utveck-ling. Samhället måste på olika sätt agera för att sundkonkurrens upprätthålls. Det är ju bara så att för varjeprivat företag innebär konkurrensen att manvill bli störst. Man vill helst bli större än alla andra,och man vill bestämma priser. Det här måste sam-hället ha system för att motverka.Ett sätt att motverka är ju att se till att upphand-lingsfrågorna sköts effektivare. Det är klart att detfaktum att har en stor offentlig sektor kanpåverka vilka varor som kommer ut på marknaden.Man kan styra miljöutveckling och teknikutvecklinggenom riktade upphandlingar. Men man kan också setill att försvara och utveckla konkurrensen på demarknader som man är inne och handlar på.I dag har vi en situation där kommunerna försökerminimera sina kostnader. Dessutom har de naturligt-vis inte alltid kunskaper i upphandlingsfrågor ochkanske tycker att det är enklare och kostar mindre attgå ihop med andra kommuner i en stor region för attgöra upphandlingar. Det är klart att det definitivtmissgynnar de små företagen. De kan inte lägga an-bud på så stora förfrågningar. Jag tänker på störrebyggnationer. kunde man ha flera bolagsom pysslade med det. När det gäller väg- ochbroprojekt tar man hela sträckan på ett bolag.Samma sak gäller livsmedelsupphandling till skoloroch åldringsvård. Det är klart, kunde man lägga ut dethär på ett annat sätt i sin egen närregion skulle mangynna små företag och miljöutveckling. Det skulleockså bli en ur miljösynpunkt mer gynnsam livsme-delsproduktion och så vidare.Det här är svårt, för vi har inte riktigt listat ut hurman med de regler som finns ska kunna styra en så-dan här upphandling på ett bra sätt. Det tycker jag attvi måste gå vidare med för att hitta utvägar.Det pågående leniency-programmet tycker vi börfortsätta. Vi kan väl ännu så länge inte säga om dethar varit jätteeffektivt eller inte, men det bör ändå fåverka ut så att vi kan vidta de rätta åtgärderna efterdetta. Det är ändå så, tror jag, att karteller innebärkriminella handlingar. Vi har valt att använda det härsystemet för att effektivare kunna motverka karteller.Jag tror, i likhet med chef, att detinte alls är säkert att en ytterligare kriminaliseringskulle hjälpa det här arbetet. Det kanske är så att justnuvarande system ger oss störst möjligheter att fåfram bovarna på planen och att sådana saker som att istället hitta på en lag som kriminaliserar kartellbild-ning skulle motverka det som vi är ute efter.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till för-slaget i betänkandet.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja föra ett litet resone-mang med om avregleringarna. Ni hartyckt att man ska utreda effekterna av avregleringar-na. Jag undrar vad det egentligen är som ni vill kom-ma fram till. Jag tycker att det skulle vara intressantatt höra på vilket sätt ni skulle ha åstadkommit denödvändiga förändringarna i de statliga bolagen,exempelvis Posten, utan avreglering. Det sker juförändringar i samhället . Vi skickar mindresnigelpost och mer e-post. Vi utför våra bank- ochposttjänster via Internet i större utsträckning. Ochriksdagen har ålagt Posten att hålla kassatjänst åtNordea. Hur skulle man ha fått till stånd dessa nöd-vändiga förändringar? Skulle konsumenterna ha fåttbetala detta via högre priser på porto och på dessatjänster, eller skulle pengarna ha tagits över statskas-san?Anf. 20 () replik:Herr talman! , jag vill inte direkt sägaatt vi skulle ha gjort på något annat sätt. Här är detmer fråga om att man ska utreda effekterna och kon-sekvenserna av de åtgärder som har vidtagits. Föränd-ringar måste göras på olika områden, och Posten ärnaturligtvis ett sådant. Men innan vi går vidare mednya större avregleringar kunde det ju vara lämpligt attlite vetenskapligt se över vad det får för konsekven-ser. Vad är det vi inte hinner med att göra? Vad är detför andra åtgärder som behöver vidtas för att få dettaatt fungera på ett bra sätt? Det är mera detta som jagser vid en utvärdering av de avregleringar som hittillshar gjorts.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det är vik-tigt att man gör avregleringar med omsorg och följer upp dem. Jag trodde att det var gammalnostalgi som det handlade om.En annan fråga gällde de kommunala upphand-lingarna och att kommuner nu går ihop om detta istället för att lägga ut det i mindre poster från varjekommun. Det är ett problem att kommunerna har sådåliga kunskaper i upphandling. Men det beror på har en gammal kultur. Man måste inom kommu-nerna jobba med att förbättra sin kunskap och blibättre beställare. En av anledningarna till dålig kon-kurrens är ju att det är väldigt dåliga beställare påmånga håll, icke professionella beställare. Givetvisberor det på att man är för ovan att handla upp denhär typen av entreprenader eller tjänster som dethandlar om.Jag vill bara säga att jag tror att man i detta sam-manhang kan göra väldigt mycket för att förbättrabeställarkompetensen. Men på vilket sätt man skagöra det vet jag inte, men det kanske ha några tips om.Anf. 22 () replik:Herr talman! Kommunerna har säkert för dåligakunskaper på många ställen för att göra upphandling-arna effektiva. Men det finns också en klar kultur ialla kommuner och landsting att det gäller att hittaden billigaste varianten. Då letar man efter ettöringaroch tioöringar och glömmer att man då kanske förlo-rar på att små företag i livsmedelsbranschen ellermindre jordbruk och andra som kan ha gått in i dennaspecialnisch inte kan vara med i upphandlingen. Dåmissar man helheten. Det tror jag att vi har lite svårtför överallt plus att vi styrs av upphandlingsreglersom gör det lite knepigt att ta dessa hänsyn på rättsätt. Det är jättebra om vill jobba vidaremed detta.Anf. 23 () replik:Herr talman! sade som vanligt ettantal intressanta saker. Han sade bland annat attFolkpartiet vill sälja ut statliga . Och det äralldeles sant, det vill vi göra. Vi vill inte stå för ensubventionering eller ens att äga ett företag somsysslar med subventionerad brunkolsbrytning ellertvångsförflyttning av stora befolkningsgrupper i and-ra länder. Så det är sant, , att vi intetycker att det är lämpligt att staten ägnar sig åt sådanaaktiviteter.Vi vill också sälja ut SJ. Ja, det vill vi. Vi vill inteår stoppa in miljard efter miljard i detta före-tag som vansköts år . Det är inte att hushållamed skattebetalarnas pengar, och det är en viktigprincip för oss liberaler.Staten ska ägna sig åt sin kärnverksamhet och gö-ra det mycket bättre än , . Se på sjukvårdsköerna! Där har vi ensituation där människor blir sjukare och sjukare förvarje år därför att de står i köer i stället för att opere-ras. Varför kan man till exempel inte gå med på att vianvänder oss av Finsam, det finansiella systemet, såatt man så att säga kan operera bort köerna för depengar som det annars hade kostat att ha människor ikö? Det är alldeles riktigt, , att vi iFolkpartiet inte vill att staten ska ägna sig åt andrasaker än det som staten bör göra, nämligen sin kärn-verksamhet.Sedan säger också att tjallerisys-temet bör fortsätta och att kriminalisering inte hjälper.Då undrar jag: Varför i hela världen har vi då överhuvud taget någon kriminalisering av några brott omkriminalisering inte hjälper?Anf. 24 () replik:Herr talman! Mina frågor till gälldeVin & Sprit och . Vi har haft diskussionentidigare, i alla fall när det gäller konkurrenssituatio-nen. har sina principer, att staten inte skapyssla med någon kommersiell verksamhet utan attandra ska göra det egentligen oavsett hur konkurrens-situationen skulle bli, om jag förstår henne rätt - detkvittar. Om tyska, franska eller finska storbolag går inoch köper upp tycker ändå attdet är en bra utveckling. Konkurrensen faller ju pla-dask. Det blir ju total kollaps på den marknaden omnågot sådant skulle inträffa.När det gäller Vin & Sprit kan man säga att detskulle få konsekvenser på mer internationell basis.Jag försökte redogöra för de nya upptäckterna och attdet tydligen är så att de stora spritbolagen i världenväldigt ofta ligger i skattefria zoner. Det är naturligt-vis medvetet. De slipper betala skatt på sin verksam-het. Det är klart att Vin & Sprit kommer att vara ettintressant uppköpsobjekt för många av de stora kon-kurrenterna. Det skulle när det gäller Vin & Spritinnebära att ett antal hundra miljoner i skatt skulleförsvinna . Jag tycker att det är ett dåligt sättatt husera med sina resurser.Anf. 25 () replik:Herr talman! Vi har en principiell inställning somskiljer sig från . Det är tydligt ganskaofta just i näringspolitiken. Vi anser inte att staten skagöra annat än det som staten måste göra, och det skaman göra väl. Vi tycker att man gravt missköter sittförtroende från svenska folket eftersom man delvisägnar sig åt helt andra saker än det som man bör göra.Man måste renodla det som staten ska göra, och göradet bra. Vi i tycker inte att det finns någonanledning att människor år ska stå i sjuk-vårdsköer när vi kan ta samma pengar för att så attsäga operera bort köerna, så att människor får vård,hjälp och rehabilitering med en gång i stället för ettpersonligt lidande , en förvärrad sjukdoms-bild för de allra flesta och dessutom astronomiskakostnader för samhället i övrigt. Det är ett sådantsmart tänkande som vi i slåss för, och vivill att staten därför ska renodla sina uppgifter. Dyg-net har inte . Staten ska göra detsom man måste göra på dessa timmar.Jag hade en annan fråga som inte svarade på. Varför är ett skattebrottvärre än ett konsumentbrott? Det slår ju egentligenmot samma kollektiv, det vill säga mot oss skattebe-talare. Varför är det inte lika allvarligt när man tving-ar konsumenterna att betala högre priser för olikasaker, till exempel mat, bensin, byggprodukter ochmycket annat? Varför, , kan inte ni iVänsterpartiet ställa upp på att det ska vara en bättrekonkurrens just i fråga om detta? Varför är det ena ettbrott men inte det andra?Anf. 26 () replik:Herr talman! En av fördelarna med att stå så närasina kombattanter som vi här gör är att man eventuelltkan få se om motståndaren rodnar lite lätt på kinden.Det såg man inte förut.När det gäller huruvida det så kallade tjallerisys-temet, leniency-systemet, eller kriminalisering är detriktiga har jag bara sagt att vi ska använda det systemsom vi får bäst nytta av. Ger ett system oss vad vi villha är det dumt att försöka sig på ett annat system omvilket vi inte vet om vi får vad vi vill ha utan vi en-bart har stiftat en lag som vi alla kan vara glada över.Det är själva resultatet som jag tycker ska räknas. Änså länge finns det inget som säger något annat än attdet system vi har så att säga kommer att nå fram.Eva Flyborg säger att staten ska göra vad statenmåste göra och att det antagligen inte är så mycket.Men vi lever i ett historiskt sammanhang. Vi har tagitöver ett antal verk och företag från historisk tid. Ett ärVin & Sprit. Ett annat kan man väl säga är Vattenfall.Utöver att vi verkligen skulle ställa till det på de härmarknaderna skulle vi också förlora skatteinkomsterdärför att uppköpande bolag skulle lägga sig på skat-tefri ort. Då tycker jag att liberalen skasäga: Det där tycker jag inte om. En sådan utvecklingvill jag motverka.Det är det minsta man kan begära av ett liberaltparti.Anf. 27 () replik:Herr talman! påstår att jag har sagtatt Vin & Sprit skulle privatiseras men det var nog enmissuppfattning. Däremot kan man väl tänka sig attVin & Sprits marknadsföring ut över världen bordestoppas av etiska skäl. Det känns inte bra att tjänapengar på det viset. I gör vi inte reklam förden typen av produkter men det gör Vin & Sprit utöver världen.Att jag nämnde Vin & Sprit var för att ge ett ex-empel på att det för Socialdemokraterna - och det ärväl på samma sätt med er - tydligen går bra att tjänapengar på att hålla på med en destruktiv verksamhet.När en vårdcentral lyckas hålla kostnaderna lägre änintäkterna och få lite överskott för att trygga framti-den och utvecklingen är det däremot fult; det ärvinstdrivande.Lennart Beijer, vilket råd skulle du ge iSöråker, vänsterpartisten som helt plötsligt fickupptäcka att vårdcentralen fungerar efter 10, 15, 20år? Skulle han börja jobba för att den återigen skaläggas i regi? Är detta det råd som du skage ?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det tycker jag var en bra fråga. ((): Du förstod den. )Ja, men jag börjar med det första, det om Vin & Sprit. Jag tror visst att vill sälja utVin & Sprit. Det enda jag vet att Kristdemokraternainte vill göra sig av med är Systembolaget, så det därfår nog se över. Lägger man av medmarknadsföringen är det väl svårt att ha kvar företagöver huvud taget.Såvitt jag har kunnat finna när jag studerat Vin & Sprit i , det svenska bolaget, är de oerhörtmycket humanare. De tar oerhört mycket mer ansvar isin marknadsföring än vad deras konkurrenter gör.Det har skett felaktigheter men sådana åtgärdasväldigt snabbt. Även från synvinkelfinns det alltså ganska stora fördelar med att Vin & Sprit faktiskt ägs av svenska staten. Då kan man justvara lite småkänslig för den kritik eller den kontrollsom vi ändå utövar.Vad gäller vårdcentralerna och liknande verksam-heter är det riktigt att jag inte är så förtjust i avknopp-ningar - privatiseringar eller entreprenader, eller vaddet nu ska kallas för. Det finns så många andra riskeri det avseendet. Vad jag har sagt är att jag tycker ska utvärdera de avregleringar som skett innanman går vidare.Dock håller jag med om en sak: Både kommuneroch landsting har varit utomordentligt sena med att gesin personal full frihet att utveckla och sköta sinaverksamheter. Det är fortfarande för mycket av dettamed att politiker tar beslut i frågor som de egentligeninte ska besluta om. Här är det fråga om att ge enbudget och om att ge fullt ansvar till de verksamhetersom sköter åldringsvården, skolan eller barnomsor-gen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag vill fråga omVänsterpartiet anser att vinst inom vården visar tydligen gjort en dålig insats. Vinst är väl annarsen signal om att man har lyckats där undermånga år haft den motsatta signalen, att något är fel.Personalen sjukskriver sig. Patienterna är missnöjda,och verksamheten går med stora underskott.Jag förstår inte varför man måste vänta och utvär-dera. Det finns väl tillräckligt med entreprenader,verksamheter som lagts ut från offentlig sektor, därman kan se att det i många fall har lyckats. Men vissthar det också misslyckats en del gånger. Så är detmed all företagsverksamhet. Men man kan säga att ide flesta fall har det varit väldigt bra. Jämfört med deoffentliga misslyckandena är misslyckandena påentreprenadsidan mindre.Lennart Beijer, du sade: det privata, eller vad mannu ska kalla det. Ni använder ordet "privatisera" somett skällsord. Men det är inte fråga om privatiseringpå det viset; det är ingen privat drift. Här är det julandstinget som bestämmer hur man ska jobba ochvilka regler man ska följa. Det skriver man ett avtalom.När man däremot börjar ta in folk på vårdcentra-lerna som betalar för att komma förbi köerna är dettveksamt. Det gör socialdemokraterna på hälsohem-met Österåsen i . Man har en särskildkö och låter folk betala för att få bo på hälsohemmet.Detta har vi kritiserat, för då har man kommit fel.Anf. 30 () replik:Herr talman! Nej, jag tycker inte alls att vinst,överskott, är felaktigt i vilken verksamhet det än är,utan det är helt enkelt nödvändigt.Men när det gäller delar av den offentliga sektornsom på ett eller annat sätt knoppas av är den storarisken och det som jag tycker att det är viktigast attförhindra att dessa ändå hamnar i privata kon-cerner, i större bolag. Helt klart är det då vinsten somär det drivande. Då kommer vinsten i verksamhetenatt gå till en privat ägare av något slag. Till detta ärjag definitivt motståndare. Däremot menar jag attvarje verksamhet - det kan vara en liten skola, ettdagis eller ett - som går ihop och får ettöverskott är mycket bra. Med andra ord tycker jag attdiskussionen om non profit-företag är ganska avgö-rande i det här sammanhanget.Anf. 31 ():Herr talman! Det blev en miss i anmälan till talar-listan så jag får här på slutet ordet för att ge någrasynpunkter.Först yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4.Sedan tänkte jag lite grann koncentrera mig på kar-tellfrågan.Vi är överens, som tydligt framgått här, om attkarteller är till stor skada såväl för samhällsekonominsom för oss alla som konsumenter. Det har ju till ochmed talats om kartellbildning som ekonomisk terro-rism, alltså väldigt starka ord. Ändå vet vi att kartell-samarbete pågår inom olika branscher även i vårtland. Det finns så stora vinster och uppenbarligen såsmå risker att denna form av korruption kan pågå ochfortgå.Jag håller med om att näringslivet, som sades härtidigare, har ett stort eget ansvar. Men kanvi konstatera att självsanering uppenbarligen interäcker. Således har vi från samhällets sida ett stortansvar för att vidta kraftåtgärder och att ha en effektivkartellbekämpning. Då tycker man att det borde varaen självklarhet att sådan här verksamhet kriminalise-ras.De instrument som vi har är uppenbarligeninte tillräckliga. Vi i är, liksom sadeshär tidigare av , kritiska mot det angiveri-system som det så kallade leniency-programmet inne-bär. Rättvisan får inte bli förhandlingsbar. Likhetinför lagen måste gälla. Därför tycker vi att dettabeslut bör upphävas.För ett år sedan beslutade att anmodaregeringen att tillsätta en utredning om kriminalise-ring av kartellsamarbete. Det borde vara viktigt att tareda på hur en sådan kriminalisering skulle se ut.Självklart borde man kunna gå med på det.Det är uppseendeväckande att någon utredninginte blivit tillsatt, trots att har gått sedanförra riksdagsbeslutet. Det är nonchalant mot riksda-gen och mot det demokratiska systemet att regeringenpå detta sätt struntar i ett riksdagsbeslut. Om rege-ringen av någon anledning inte anser att man kanfölja det beslut som har fattat borde mannaturligtvis ha återkommit till med en för-klaring till detta. Men så har inte skett.Vi gör nu ett nytt försök att få regeringen att till-sätta en utredning när det gäller kriminalisering avkartellsamarbete. Detta bör ske omgående och får inteskjutas . Blir det majoritet i kammarenför detta tillkännagivande, som jag hoppas, utgår jagfrån att regeringen också följer detta och inte ännu engång trotsar ett riksdagsbeslut.Jag vill avslutningsvis ta upp upphandlingen. Detsades mycket klokt av att kommuneroch landsting bättre måste se till de små företagensintressen, inte minst lokalt, och se till att de får enchans att komma med i upphandlingssammanhang.En väl fungerande och sund konkurrens på likavillkor är till slut grundläggande för en positiv ut-veckling, tillväxt och välfärd. Därför är detta så oer-hört viktiga frågor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Kapitaltillskott till ABFöredrogskulturutskottets betänkande 2002/03:KrU7Kapitaltillskott till (prop. 2002/03:64).Anf. 32 ():Herr talman! Jag ska beskriva det ärende som vinu ska debattera i kammaren. Det är kulturutskottetsbetänkande /03:KrU7 angående kapitaltillskotttill . Detta har initierats av en proposi-tion från regeringen, vilken föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om ett lån för attfinansiera ett villkorat kapitaltillskott på 500 mijonerkronor till är ett statligt aktiebolag. Enligt bo-lagsordningen ska bolaget bedriva utsändning ochöverföring av radio- och TV-program. be-slutade att digital marksänd TV skulleinföras i . Omfattande satsningar på digital-TV tillsammans med stora avskrivningar har resulte-rat i ett allt sämre resultat för . Det ärframför allt nyinvesteringar i infrastruktur samt abon-nentstock i dotterbolaget somhar gett bolaget en svag finansiell ställning.Teracom AB bedöms ha en stark marknadsställ-ning i framtidens distribution av ljud och rörliga bil-der. Bolaget är en av landets viktigaste aktörer somägare av infrastruktur för radio- och TV-sändningar.Ett kapitaltillskott på bedömssom tillräckligt för att återställa den finansiella balan-sen samt överbrygga fram till dess att ABbörjar generera vinst. Så snart dess finansiella ställ-ning stärkts ska kapitaltillskottet återbetalas. Detföreslagna kapitaltillskottet antas inte utgöra statsstödi EG-fördragets mening.I tre motioner från , ochKristdemokraterna yrkas på avslag på propositionen.Moderaterna pekar i sin motion Kr5 på ett tidigarebeslut om att utbyggnad av det digitala marknätetskulle ske på marknadsmässiga grunder. Motionärer-na menar att ett stöd om inte kanbetraktas som marknadsmässigt. Motionärerna ifråga-sätter om kapitaltillskottet är förenligt med EG-rätten.Folkpartiet skriver i sin motion Kr4 att tillverkareoch konsumenter själva ska få avgöra när och hur devill gå över till digital-TV. är skeptiska tillatt det föreslagna kapitaltillskottet verkligen blir detsista. Såsom ifrågasätter också Folkpar-tiet om kapitaltillskottet är förenligt med EG-rätten.Kristdemokraterna pekar i sin motion Kr6 på attpropositionen är för dåligt underbyggd för att det skavara möjligt att göra en bedömning av AB:sbehov av ett kapitaltillskott. Motionärerna menar attom ett kapitaltilskott är nödvändigt ska detta skefinansieras genom omdisponering av statens egendo-mar. Motionärerna menar att regeringen borde åter-komma till med ett mer genomarbetat för-slag.Utskottets samlade bedömning är dock att riksda-gen ska avslå motionerna Kr4 från , Kr5från och Kr6 från Kristdemokraternaoch godkänna regeringens förslag om ett villkoratkapitaltillskott om till TeracomAB.I motion Kr4 av och i motion Kr277av föreslås en privatisering av TeracomAB. Utskottet har vid olika tillfällen avstyrkt motion-syrkanden om privatisering av , vilketockså görs denna gång.Anf. 33 ():Herr talman! Låt mig först få beklaga att kultur-minister inte är här . Det bordehon ha gjort, tycker jag. Men jag kan mycket välförstå varför hon inte är här. Hela Teracomäventyretkan inte beskrivas på något annat sätt än som ett fias-ko. Vi vet att vi politiker ibland tar till hårda ord, meni det här fallet tycker jag att ordet är rättmätigt.Miljardrullningen har pågått . vill kul-turministern och regeringen ha ytterligare en halvmiljard för att förbättra finanserna i ett havereratprojekt. Orsaken är att har en svag finansiellställning och inte uppfyller kreditvillkoren.Låt oss försöka se lite grann tillbaka vad som harhänt. beslutade om marksänd digital-TV. Av detta riksdag framgick dels att den föreslagnaverksamheten i sin helhet skulle bekostas av medver-kande företag, dels att eventuella stimulanser tillhushållen för att skaffa digitalavkodare skulle bekos-tas av företagen och inte genom statliga medel. Jagupprepar: inte genom statliga medel.I april 1999 startades de digitala marksändningar-na. Målet var att 100 000 digitalboxar skulle varauthyrda . hade manuppnått det fantastiska målet att 500 kunder hade köptdigitalboxar.