prot · GQ0955 · 2003-02-11 00:00:00 — Då rättar man natur-ligtvis in sig och säger att det här var ju ingen dumidé.Vi har väldigt goda exempel runtom i landet påhur högskolor har vuxit sig starka, specialiseradehögskolor inriktade på olika områden där de har haftmycket god kompetens. Inom de områdena har deockså kunnat konkurrera med de breda, gamla, tradi-tionella universiteten.Vi ska inte bygga upp universitet som liknar Upp-sala och igen. De är nationella klenoder som vimåste värna och satsa mycket resurser på. De spelaren stor roll med sin bredd. De nya universiteten, ochde högskolor som har lyckats få forskarutbildninginom ett specialiserat område, har ett uppdrag attprofilera sig mycket skarpt inom de områden där dekoncentrerar sina insatser. Där ska de konkurrera medde allra bästa.På så vis skapar vi ett högskolelandskap som bådeerbjuder den klassiska bredden i ett gammalt univer-sitet och nya universitet, specialiserade inom olikaområden, väl bevandrade också internationellt, sombidrar till svensk forsknings utveckling.I grunden ligger att vi behöver fler som läser påhögskolan. Vi behöver fler som går en forskarutbild-ning. Vi behöver också högskolans kraft för att helalandet ska kunna leva. är benhårda mot-ståndare både till att fler får plugga och till att helalandet får tillgång till högre utbildning.Det är intressant att se att klyftan är stor inom detborgerliga blocket i en så strategisk fråga för Sverige.Det tror jag ger utrymme för att fortsätta diskuterahögskolepolitik i lite nya konstellationer.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:144 om vali-deringAnf. 19 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom vilka initiativ jag avser att vidta för att dels tavara på människors befintliga kunskaper, dels ökainslagen av validering i kunskapssystemet.Jag vill först säga att jag delar att det är viktigt för såväl den enskildesom samhället i sin helhet att vi tar tillvara männi-skors kunskaper, oavsett hur de har förvärvats. Vali-dering av reell kompetens kan förkorta kompletteran-de studier för den enskilde så att arbetslivet kan tillfö-ras behövlig kompetens snabbare. Inte minst för per-soner med utländsk yrkesutbildning eller arbetslivser-farenhet kan validering ha en stor betydelse.Validering är en process som syftar till att kart-lägga och dokumentera de faktiska kunskaper ochden kompetens en individ tillägnat sig. Valideringoch valideringsliknande verksamheter har länge före-kommit i och i andra länder och haft olikabeteckningar. Näringslivet och branschorganisationerhar utvecklat olika modeller för att värdera männi-skors yrkeskunskaper, till exempel med olikabranschcertifikat och beskrivningar som underlag.Vilka kompetens- eller kunskapskrav som är rele-vanta att ställa inom olika yrken måste avgöras avföreträdarna för yrkesområdet och branschen ifråga.Inom varje individualiserad, pedagogisk verksam-het ska validering vara ett självklart inslag. Inte minstinom vuxenpedagogiken har detta förhållningssätttraditionellt lyfts fram.Validering av vuxnas kunskap och kompetens harvarit föremål för utredning, och försök med valide-ring har pågått och pågår i ett antal kommuner. Ut-redningen Validering av vuxnas kunskap och kom-petens (SOU2001:78) överlämnade sitt slutbetänkan-de till regeringen varvid Skolverketövertog samordningsansvaret för pågående försöks-verksamhet. En slutrapport lämnades i december2002.Regeringen avser att presentera sinaställningstaganden i fråga om validering. Jag villdärför återkomma med en närmare redogörelse vid ettsenare tillfälle.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis tacka statsrå-det för svaret på min interpellation. Det är ju positivtatt statsrådet och jag är överens om det viktiga i attvalideringen utvecklas och fungerar. Mer tveksamt äratt statsrådet inte riktigt svarar på mina frågor ochinte heller visar den handlingskraft som jag skullevilja se.I dag, herr talman, pågår ett resursslöseri bådemänskligt och ekonomiskt eftersom människorskompetens inte tas till vara i samhället och på ar-betsmarknaden. Det handlar om flera olika problem,om olika grupper som i socialdemokratins Sverigetvingas till utanförskap. Det handlar bland annat omde yrkeskunniga personer som inte har formella bevisför sin reella kompetens och skicklighet. Det handlarom vårdbiträden som genom åratals hårt arbete skaf-fat sig kunskaper som kan motsvara undersköter-skans. Men eftersom de saknar de nödvändiga pappe-ren får de inte den status och den lön som de bordeförtjäna. Det handlar om personer som arbetat inomhantverksyrken men som inte har papper på vad dekan.Det handlar också delvis om ett annat problem,nämligen om de invandrade akademiker och yrkes-skickliga personer som möter en rad hinder på sin vägin på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill refereratill exemplet med den utländska sjuksköterskan somkommer till . För att få svensk legitimationräcker det inte med att vara skicklig i sitt yrke. Haneller hon måste också leva upp till kunskapskrav i tillexempel engelska, engelska som kanske inte alltid -eller snarare ganska sällan - används i den praktiskayrkesverkligheten. Det hindrar kvalificerade, erfarnaoch yrkeskunniga personer att komma in på arbets-marknaden. Det har vi inte råd med.Herr talman! Vi kristdemokrater menar att Sveri-ge behöver ta vara på och hjälpa, inte stjälpa, dessayrkesmänniskor både av mänskliga skäl och av rentstrategiska skäl. behöver bli bättre på att tatillvara kompetensen hos sina invånare. Det krävs närvi redan har en brist, och kommer att få en än störrebrist, inom flera yrken, till exempel just vård- ochhantverksyrken.Därför vill vi utveckla valideringen som en me-tod. Regeringen har också, som statsrådet säger, påsitt bord fått förslag om att utveckla valideringen somett instrument. Vi ser hur vården ropar efter personal,och när alltfler blir äldre krävs att fler får arbeta inomvården. Vi ser hur småföretagen å sin sida skriar eftermedarbetare. Det är faktiskt så att av de svenskaföretagen uppger att bristen på kunskap, eller snararepå personer med rätt kunskap, är ett direkt hinder förföretagets utveckling.Eftersom det i första hand är de små företagensom har potential att skapa utrymme förvälfärden är detta alarmerande. När småföretagen,främst inom traditionellt praktiska sektorer som bygg-och tillverkningsindustrin, hotell och restaurang,ropar efter arbetskraft är det en varningssignal somborde få regeringen att vidta kraftfulla åtgärder. Detfinns också andra sektorer där det behövs insatser föratt klara försörjningen av yrkeskunniga.Herr talman! Validering är en metod för att lösaen del av dessa resursbrister. Regeringens passivitet idetta - att vänta med verkliga förslag medanmänniskor står utanför arbetsmarknaden - inger oro.Hur tänker egentligen regeringen? Jag vill låta stats-rådet få en chans att berätta för oss hur regeringentänker i de här frågorna och vilka åtgärder regeringentänker vidta.Anf. 21 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! har en stor begåv-ningsreserv bland framför allt utländska akademikeroch andra kunniga med utländsk bakgrund som intefår utöva sitt yrke i . Detta är ett stort re-sursslöseri som naturligtvis är en stor brist för Sveri-ge.Ibland brukar man som ett lite löjeväckande ar-gument säga att har de mest utbildade taxifö-rarna i . är det inte ens så bra. Mångaav dessa akademiker har inte ens ett riktigt jobb att gåtill. Det är ett oerhört stort problem för många att fåsin utländska examen godkänd i . Det tarväldigt att uppfylla de krav som den svenskavalideringen ställer. Detta är en del av den diskrimi-nering som finns mot våra nyanlända invånare. Dettaär ett av många hinder för dessa människor - till-sammans med att det kan vara svårt att få ett banklåneller en lägenhet om man har ett konstigt namn.Ett annat problem är svenska för invandrare, sfi-undervisningen, som har misslyckats kapitalt med sinuppgift. I den senaste undersökningen kan man läsaatt av dem som har börjat med sfi har avbrutitsin utbildning. har endast en tredjedelblivit godkända. Detta är mycket tråkigt eftersomsvenska språket är väldigt viktigt för att man skaklara av att bli integrerad i samhället och ha möjlighetatt få ett arbete och göra en yrkeskarriär.Många gånger präglas såväl sfi-undervisningensom valideringen av dålig hänsyn till individuellaerfarenheter, vilket i sig är förnedrande för den somhar dessa kunskaper och erfarenheter. Vi skulle viljase fler anordnare, både privata, folkhögskolor ochuniversitet, för att just åstadkomma en bredd och enstörre individualisering av sfi-undervisningen.Valideringen tar att ge-nomföra eftersom man måste skicka efter papper frånuniversitetet i till exempel eller liknande. Detkan vara en stor och svår uppgift att få ut papperen,sedan krävs det en lång utredning för att få godkän-nande och ovanpå det krävs kompletteringskurser. Vii har länge drivit att man ska ha ett lättareförfarande. Man skulle till exempel hos högskolornamed en gång kunna testa huruvida man har de kun-skaper som efterfrågas. Detta kan göras genom provoch inlämningsuppgifter med mera.När man drar samman dessa olika delar av situa-tionen för våra nyanlända invånare ser man att detfinns flera tecken på en systematisk diskrimineringsom drabbar den enskilde obönhörligt. Därtill har vien regering som inte visar det engagemang som enregering borde göra i den här frågan. Jag undrar na-turligtvis vad statsrådet på sin sida ämnargöra för att förbättra situationen för invand-rare.Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Detta blir en diskussion om mångafler saker än bara validering. Jag börjar med lite avdet som talade om.Utländska akademiker är en mycket viktig grupp isamhället som vi naturligtvis ska ta till vara, men närvi talar om validering känns det viktigt att påpeka attvalidering är något som alla har behov av. Utländskaakademiker är en grupp. Invandrare som grupp ärockså viktiga. Men det handlar också om människorsom har skaffat sig kunskaper på olika vis och somkanske friställs och har ett behov av att under den tidde är i yrke få sina kunskaper mer formellt beskrivnapå papper.Vilka krav som sedan ska ställas på olika utbild-ningar tycker jag inte är en fråga för riksdag.Det är snarare en fråga för branscher och myndighe-ter.För att anknyta till de tankar när det gäller sjukvården och undersköter-skor: Det måste väl ändå vara en fråga för Socialsty-relsen att komma fram till vilka krav som är rimligaoch realistiska att ställa på den kår som arbetar inomsjukvården.När det gäller sfi vill jag bara väldigt kort säga attdet finns en utredning som ser över detta. Det är intenågot som vare sig regeringen eller jag själv blundarför. Men att tala om språktest som en lösning på dettatycker jag inte är att visa ett stort och helhjärtat enga-gemang för alla människors möjlighet att delta i detsvenska samhället.Jag tycker att det är viktigt att vi talar om att detär alla vuxna människors möjlighet att ta del av vali-dering. Det har varit en försöksverksamhet som harpågått i ett antal kommuner. Under Kunskapslyftetvet vi att det har pågått ungefär 400 valideringspro-cesser.Problemet är att vi inte vet om det finns enlikvärdighet eller rättssäkerhet för den enskilde. Vikan inte veta om man det intyg man får om man blirvaliderad i till exempel är giltigt om manåker till eller någon annan kommun. Det är justdetta som vi avser att se över. Det kräver statensengagemang att vi ska ha en nationell likvärdighet.Validering av dokumentationen måste ha en legiti-mitet, och det är där staten kommer in. kan detgälla människor som kommer till och saknarmerithandlingar eller referenser. Det kan vara ett sättatt snabbare komma in i arbete eller studier.Det kan vara mycket värdefullt för alla att få sinreella kompetens tydliggjord. Med propositionen Denöppna högskolan har också högskoleförordningenförändrats. ska det också tashänsyn till den reella kompetensen när man söker intill högskolan. Det är viktigt att den validering manfår genomförd är giltig för alla arbetslivets parter. Dåkan den vinna tilltro och fylla ett reellt behov.Validering handlar om att man bedömer, värderaroch erkänner kunskap och kompetens som den en-skilde har skaffat sig på olika ställen, i olika sam-manhang under livet. Det är en väldigt viktig fråga.Jag vill återupprepa det jag sade i interpellationssvaret: Jag har för avsikt attåterkomma snart med ställningstagande i de här frå-gorna.Anf. 23 ():Herr talman! fick jag ett brev frånen före detta student till mig. Den här studentenkommer från ett annat europeiskt land och har detdärigenom ändå ganska lätt för sig i den svenskahögskolan. Studenten skrev till mig om sina kurskam-rater, som kommer utifrån. I det här fallet handladeom , tror jag. De kom från , och de skulle ini den svenska högskolan. Det gick bra i hög grad,men det problem som de stötte på var att de plötsligtskulle bevisa att de hade kunskaper och gå svenskagymnasiekurser för att få svensk högskolebehörighet- svenska gymnasiekurser som de sannolikt redanklarat av med råge i sitt hemland.Detta exempel visar på att det finns ett re-sursslöseri. tar inte människors kompetens tillvara. Vi låter chanserna att ta till vara kompetensenbli försuttna. Det är inte bra.Jag tror heller inte, herr talman, att den här stu-denten eller hans kamrater skulle bli särskilt glad ellerlättad över att höra statsrådets svar här . Statsrå-det talar nämligen fortfarande väldigt allmänt ochvällovligt om behovet av validering, men jag saknarfortfarande de konkreta åtgärderna.Om vi tar sjuksköterskefallet som exempel är detklart att det ska avgöras av dem som kan det. Men närjag diskuterade detta med utbildningsministern förejul sade han att det var statsrådet somskulle komma med initiativen. Då frågar jag återigen:Var är dessa initiativ? Vad ska statsrådet göra för atthäva den passivitet som präglar denna sektor?Herr talman! Vi kristdemokrater har en lång radförslag utöver detta med validering. När det gällervalideringen är vi överens med statsrådet om betydel-sen av att ha en jämlik validering. Men vi saknarockså de konkreta förslagen. Det är dem vi sökerefter.Den jämlika valideringen som är likvärdig överhela landet måste helt enkelt komma till stånd. Utöverdet har vi en rad andra förslag. Vi vill till exempelinföra yrkeshögskolor för att uppgradera praktiskyrkeskunskap. Vi vill också inrätta lärlingsutbildningi gymnasieskolan med lokal mångfald men med na-tionell kvalitet, också det för att bemöta småföreta-gens behov som är stora. 135 000 småföretag behöveri dag rekrytera medarbetare med yrkeskompetens.Det skulle säkert kunna underlättas om dessa förslagom validering kom till stånd.Det finns också en lång rad andra förslag somförtjänar att ses över. Men trots detta saknar jag stats-rådets konkreta svar. Jag är medveten om att statsrå-det är ganska ny på sin post, och jag får ha ett visstöverseende med det. Men statsrådet är ändå ansvarigför regeringens politik. Därför vidhåller jag min frå-ga: Vad tänker regeringen göra för att häva utanför-skapet i det socialdemokratiska ?Anf. 24 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! I har vi examina i våra ut-bildningar. Och det viktiga med valideringen ärmånga gånger att man just ska få ett bevis på att manhar samma kunskaper som motsvaras av en viss exa-men. Det kan gälla till exempel en civilingenjörsexa-men, en läkarexamen eller en sjuksköterskeexamen.Men vad anser statsrådet om att detta kanske skullekunna förenklas genom att man får lov att testa sinakunskaper vid en högskola för att se om man har dekunskaper som krävs och inte behöver gå den långavägen på det sätt som det är då det tar flera årinnan man kan klara av att komma ut på arbetsmark-naden med en validering som visar att man har dekunskaper som krävs för en viss examen? Skulle detinte vara mycket lättare för många som har dessakunskaper att genomföra ett test i stället för att behö-va gå igenom den långa sfi-undervisningen som tarflera år och som gör att man hindras från att kommaut på arbetsmarknaden och känna sig som en del avsamhället? Det gör att man blir åsidosatt på ett myck-et tråkigt sätt.Debatten om sfi och validering och om hur utan-förskapet ska hävas har pågått väldigt . Det ärbeklagligt att Socialdemokraterna ännu inte har lyck-ats få fram några konkreta förslag för hur man skaåtgärda detta. Om det är idétorka som man har finnsdet naturligtvis andra idéer. Man kan titta till exempelpå vad liberalerna har för förslag om mansaknar egna idéer att lyfta fram till riksdagen.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska se i vilken ände jag ska bör-ja. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi alla intetalar bara om människor med utländsk bakgrund närvi talar om validering därför att det inte bara handlarom den gruppen. Jag tror att vi alla gör oss en otjänstom vi hamnar i det facket. Jag tror att det dessutom ären större problematik än enbart validering. Jag tror attdet hänger ihop med sfi, och det handlar om helasamhällsintroduktionen som vi har en utredning somser över, och vi kommer att återkomma medförslag från utredningen.Axel Darvik gav mig ett tips att titta på Folkparti-ets förslag. Det vore trevligt om vi fick höra en helradda av förslag här i kammaren förutom just försla-get om språktest som väl är det som har etsat sig fastpå näthinnan hos de flesta av oss när det gäller Folk-partiets alla förslag.Jag vill inte ge mig så mycket in på försöksverk-samhet och högskolan därför att dels handlar inter-pellationen inte så mycket om det, dels är det intemina ansvarsområden. Men det pågår försöksverk-samhet även där. Och frågan om reell kompetens somkommer att möjliggöras i den nya högskoleförord-ningen hoppas jag naturligtvis väl-digt mycket på.Det hade varit väldigt roligt för dem som i dagsitter i kammaren om regeringen hade valt att viddetta tillfälle presentera sina ståndpunkter och kommamed förslag när det gäller validering. Men som jagskriver i mitt interpellationssvar kommer det inte , men det kommer . Och det handlar inteom passivitet, och det handlar inte om att jag är rela-tivt ny på min post. Snarare är det tvärtom. Jag tyckeratt det finns en hel del förslag. Men de är inte klara . De kommer att komma inomkort, och då tror jag att vi kommer att få anledning attföra mycket diskussioner. De förslag som då genom-förs kommer inte bara att finnas och gälla i socialde-mokratins utan även omfatta de kristdemo-krater som vi har.Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för den härdebatten. Jag tycker att det är ett positivt engagemangsom statsrådet visar för dessa frågor, och jag ser framemot fortsatta diskussioner om validering. Jag villockså hålla med statsrådet om att detta på inget sätt ären fråga som enbart handlar om utländska akademi-ker. I mitt anförande lyfte jag fram det som ett exem-pel. Det finns också många andra exempel som visarhur mångfasetterad valideringsfrågan är.Det är också positivt att statsrådet kommer medsina förslag, och det är ju bra. Men det är trots alltändå så att statsrådet är ansvarig för den gamla rege-ringspolitiken som har fört in i den passivastruktur som just nu råder där människors kompetensinte tas till vara. När statsrådet kommer med sin pro-position hoppas jag verkligen att det ska innebära enradikal förändring i förhållande till den passivitet somhar rått i dessa frågor. Det be-hövs nämligen en utökad användning av validering påett strategiskt och bra sätt så att vi ska kunna avhjälpabristen på arbetskraft. Det behövs reella förslag.Vi kristdemokrater vill se en kontinuerlig, bra ochfungerande struktur för valideringen. Det ska varamöjligt för alla att få sina kunskaper ordentligt be-dömda oavsett hur man har förvärvat dem. lärande är nämligen mångfasetterat, och justdärför behöver också strukturen vara mångfasetterad.Just därför behöver vi en ny struktur och inte dennagammaldags och enahanda synen som lett till passi-vitet och utanförskap i det som Socialdemo-kraterna styrt under de senaste åtta åren.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Det är väldigt bra att och jag delar uppfattning när det gäller vilkasom omfattas av validering. Jag tror att vi avslut-ningsvis kan slå fast att det handlar om alla vuxnasmöjlighet till validering. Det finns i många delar. Detfinns i det vardagliga, nämligen när man ska ha enundervisning anpassad till individen. Då handlar detom en vardaglig och enkel validering för den enskil-de.När det handlar om människors lärande är jagväldigt stolt över allt det arbete som har utförts underden förra regeringen. är väl ett allde-les ypperligt exempel på hur man stöttar människorslärande, och i har ett antal valide-ringsprocesser förekommit. Det har också förekom-mit försökskommuner. Det har funnits en aktivitet,ingen passivitet. Denna aktivitet ska fortsätta. Akti-viteten ska också se till att den enskilde får rättssä-kerhet. Den ska legitimeras och omfatta alla.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:145 om bristpå personal i förskolanAnf. 28 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att möjliggöra rekryteringen avutbildad personal till förskola, fritidshem och försko-leklass.Jag vill först säga att jag som ansvarig ministervill göra kvalitetsfrågorna inom förskolan till ett avmina viktigaste områden för reformer och utveck-lingsarbete under den kommande mandatperioden.Med anledning av de reformer som genomförts samtden kommande satsningen på personalförstärkningar iförskolan kommer det att finnas ett stort behov av attanställa mer personal i förskolan. För mig är kvalitetdels högskoleutbildade förskollärare, dels kompetentabarnskötare.I samband med att maxtaxan infördes och avgif-terna sänktes avsatte regeringen, utöver kompensationför reformens genomförande, perår för att säkra kvaliteten i förskolan. Kommunernarekvirerar dessa medel från Statens skolverk.85 % av dessa satsningar har gått till personalför-stärkningar. Därmed har personalen i förskolan ökatmed 1 150 förskollärare, 125 fritidspedagoger och375 barnskötare med maxtaxan.En av regeringens viktigaste satsningar när detgäller förskolan är nu att uppfylla vallöftet om ettstatligt bidrag till kommunerna för att kunna anställa6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal iförskolan.Prognosen visade på ett överskott av förskollärare1991, och då minskades antalet utbildningsplatser påde barn- och ungdomspedagogiska utbildningarna.Nedskärningen av utbildningsplatserna för förskollä-rare skedde utifrån deförutsättningar som då var kända. Inför hösten 1997bestämde regeringen att högskolorna inte längreskulle minska på förskollärarutbildningen. Regering-en gjorde därefter budgetproposition be-dömningen att efterfrågan på förskollärare förvänta-des öka.I regleringsbrev till samtliga universitetoch högskolor med lärarutbildning uttrycks följande:"För lärarexamen med inriktning mot skallsärskilt behovet av lärare i förskola och förskoleklassbeaktas." Detta upprepades i regleringsbrevet för år2003. Kravet på att återrapportering av antalet lä-rarexamina eller motsvarande äldre examina medinriktning mot förskola och förskoleklass ska redovi-sas har tillkommit i detta regleringsbrev.I 2003 år budgetproposition uttrycks att de tidiga-re fastställda examinationsmålen står fast eftersomkommunerna i allt högre grad efterfrågar personalmed högskoleutbildning i förskolan. Regeringenkommer noga att följa måluppfyllelsen med inrikt-ning mot inklusive förskolan.Det är glädjande att konstatera att antalet sökandetill lärarutbildningarna har ökat kraftigt under senareår. Detta gäller främst inom de inriktningar som vän-der sig till dem som avser att arbeta inom förskolaeller förskoleklass, fritidshem och tidi-gare år.Den förnyade lärarutbildningen är bred och merflexibel än vad som var fallet med de tidigare lärarut-bildningsprogrammen. Detta innebär en stor frihet förde blivande lärarna att välja inriktning utifrån ett brettkursutbud.