prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — En reflexionman kan göra i det sammanhanget är om de inte fåttalldeles för mycket att titta på i den här utredningen.En av de kristdemokratiska reservationerna rörgrönområden med mera. Detta med grönområden ärmångfacetterat, men i den kristdemokratiska reserva-tionen har vi siktat in oss på ytor att röra sig på. Inteminst har det förekommit enlevande debatt om till exempel idrott och rörelse,särskilt om hur viktigt det är att alla barn och ungdo-mar kan röra på sig. Den frågan gäller väl för all deloss alla.Under senare år har det byggts bostadsområdendär det inte finns några möjligheter till spontanidrott inärmiljön. Det är viktigt att det ges möjligheter tillfysisk aktivitet. Jag kommer med glädje ihåg minegen barndom och den lite större gräsmatta som fannsutanför det hyreshus där vi bodde. Det var bara atthoppa i fotbollsskorna och samla ihop gänget för enspontan match. Vi hade inga riktiga fotbollsmål, mendet gick bra ändå. Rörelse blev det.När jag tänker tillbaka på detta tror jag att det imångt och mycket handlade om just tillgängligheten.Breddidrotten bidrar till människors välbefinnande påmånga sätt, men för att breddidrotten ska kunna fro-das krävs närhet till områden för spontan aktivitet.Precis som vi skriver i reservationen är det inte ac-ceptabelt att, som sker , bostadsområden plane-ras utan att grönområden integreras redan på plane-ringsstadiet. Vi anser att regeringen ska återkommamed ett förslag på hur ska kunnagarantera att aktivitetsområden faktiskt finns i samtli-ga bostadsområden.En annan reservation handlar om brottsförebyg-gande planering. Vi anser bland annat att Boverketska få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bebyggel-seinriktade hinder mot brott. Det är viktigt att planerabostadsområden så att de motverkar kriminalitet. Detgår att skapa ökad trygghet i bostadsområdena omman planerar varma och välkomnande miljöer. Det ärockså viktigt att de boende själva får möjlighet attmedverka i genomförandet. Det finns behov av tydli-gare riktlinjer för kommunerna och bostadsmarkna-dens aktörer att arbeta aktivt utifrån.I utskottets ställningstagande till vår motion angesen lång lista på initiativ i den här frågan. Lokala initi-ativ, skrifter, goda exempel, konferenser, avhandling-ar med mera nämns där. Egentligen tar man upp all-ting utom att samla detta i just riktlinjer från Bover-ket, vilket vi tycker vore det naturligaste. Därför finnsdet en kristdemokratisk reservation på det här områ-det.Anf. 148 ():Fru talman! Jag ska i huvudsak koncentrera mittanförande till etablering av externa köpcentrum. Jagyrkar därmed också bifall till vår reservation nr 6under punkt 6.I har vi fått uppleva vad de här etablering-arna innebär och vilka negativa, och även i viss månpositiva, effekter de har fått på flera områden inomlänet. Vi kan konstatera att de negativa effekternaklart överväger. I det här anförandet vill jag peka pånågra av dem.Den fysiska planeringen är avgörande för att ska-pa förutsättningar för en hållbar konsumtion och enhållbar livsstil. Inte minst i valet av transportsättspelar den fysiska planeringen en mycket stor roll. Imiljöpropositionen fastlås under målet god bebyggdmiljö: "skall fysisk planering ochsamhällsbyggande grundas på program och strategierför hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser,service och kultur kan åstadkommas så att bilanvänd-ningen kan minska och förutsättningarna för miljöan-passade och resurssnåla transporter förbättras. "Detta är en bra utgångspunkt för den fysiska pla-neringen, men den svenska dagligvaruhandeln för-ändras i snabb takt och blir faktiskt alltmer inriktadpå bilburna kunder. De externa handelscentrumenkräver oftast utbyggnad av vägar från tätorten och tilletableringsorten. Samhället får dyra underhållskost-nader för att upprätthålla tillgängligheten för kunder-na. I takt med den ökade utbyggnaden går det tättbe-byggda samhällets fördelar ur miljösynpunkt, den har ett stort kundunderlag på en begränsad ytaoch därmed också begränsade behov av transporter,förlorad.Fru talman! Utöver miljöpåverkan kan vi se enrad andra negativa effekter av de här etableringarna.Oftast påverkas även handeln i stadskärnorna. Detsom var normalutbud förr ersätts ganska ofta av dyraspecialbutiker som har en inriktning på mycket köp-starka kundgrupper.Men något som är än värre och som vi kan seruntom i de större städerna är hur serviceutbudet iytterområdena utarmas. Där bor framför allt de män-niskor som inte har tillgång till egen bil. Eller medandra ord: De grupper som har störst behov av delägre priserna får inte tillgång till dessa.Det som vid en ytlig betraktelse skulle vara denstörsta fördelen med den här etableringen - lägrepriser och generösa öppethållandetider - kommerbara de köpstarka bilburna konsumenterna till godo.Effekterna för andra konsumenter blir raka motsatsen.Det innebär försämrad service, minskat utbud ochhögre priser.Jag tror inte att det som jag säger är särskilt kon-troversiellt eller något nytt. Tvärtom tror jag att dehär kunskaperna är ganska självklara för de flesta avoss. Man kan då undra varför det ser ut på det härsättet. Jag tror att det finns en rad skäl till det.Det första är, som någon tidigare sade, att han-delns utveckling går mycket snabbt. Jag tror attkommunpolitiker och planerare interiktigt har möjlighet att förutse vad som händer.Kommunerna styrs dessutom oftast av förhoppningari stället för av ordentliga konsekvensanalyser - för-hoppningar om nya arbetstillfällen och ökade skat-teintäkter till kommunen i kombination med så kalla-de dynamiska effekter. Det är en påtaglig risk atteffekterna blir precis de motsatta, i alla fall när detgäller skatteintäkter av arbetstillfällen.Idén om stormarknaden är att med låga priserhålla en hög omsättning och att genom låg personal-täthet hålla kostnaderna nere. Den handel som slås utav de här etableringarna är ofta småföretag med högpersonaltäthet, och den totala summan av arbetstill-fällen i regionen sjunker med automatik.Dessutom tror jag att det är så att många planerareeller politiker är rädda för att hämma den så kalladefria konkurrensen, som vi här har hört talas om, ochglömmer bort att man slår undan förutsättningar fören rad andra former av konkurrens. Saknar man till-gång till startkapital kan man inte konkurrera om denbilliga marken och de stora etableringarna och i för-längningen inte heller om de bilburna kunderna, somoftast är de köpstarka kunderna.Detta betyder att genom att vissa företag ges till-gång till billig mark och goda parkeringsmöjlighetersnedvrids konkurrensen gentemot dem som saknarmöjligheter att konkurrera på det här området.Ytterligare används ofta det kommunala planmo-nopolet som ett skäl för att anta dåliga och otillräck-ligt analyserade planer, naturligtvis bland annat uti-från svårigheterna att göra upp just sådana här planer.När man från borgerligt håll hävdar det kommunalasjälvstyrets rätt att planera och bygga som man självvill tar man inte hänsyn till grannkommunerna och tillregionerna, och man tar inte heller hänsyn till denhöjda miljöbelastning som den ökade trafiken med-för.Dessutom måste också länsstyrelserna kritiserasför sin alltför passiva hållning när det gäller derasalltför passiva roll som samordnare av mellankom-munala, regionala och nationella intressen.Fru talman! Som tidigare konstaterats avser storadelar av det här betänkandet frågor som redan utreds.Också frågan om externa köpcenter tillhör ansvarsområde. Jag kan ändå konstateraatt man i det här betänkandet föregriper förslag när det gäller insatsordningen.Jag tror att vi även i det här fallet borde föregripaPBL-kommittén och införa ett tillfälligt stopp, ett såkallat moratorium, för utbyggnad av externa köpcen-ter.När det gäller regeringens proposition i den delsom handlar om insatsordningen vill jag bara höja ettvarnande finger. är det inte problemetmed de många insatsordningarna utan snarare varjemyndighets långsamhet i processen som spelar in.Om vi väljer att ge för få möjligheter för människoratt överklaga för att få sin rätt prövad, drar vi ocksådelvis undan den demokratiska rättighet som vi somsamhällsmedborgare har att vara med om att formadet samhälle som vi lever i.Vi har i betänkandet ytterligare en reservation,som handlar om utsättandet av , bland annat3 G-master. Vi hade för en och en halv vecka sedanen debatt om detta, och jag tror inte att det finns nå-gon störra anledning att upprepa den debatten. Detsom vi vill åstadkomma med vår reservation är "bara"att regeringen fastslår innebörden av försiktighets-principen, så att bland annat kommuner som , som säger nej till all utbyggnad,kan få en vägledning om vad som är rimligt, vad somär lagom avstånd och vad en bra försiktighetsprincipär.Anf. 149 () re-plik:Herr talman! och jag bor i sammalän, men det skulle man inte utan vidare tro när manhör honom tala om stormarknaderna. Han säger att dekonsumenter som åker till de externa köpcentren ärde köpstarka bilburna konsumenterna. Jag är heltsäker på att många av väljare medtacksamhet åker till dessa affärer, för det är där somde kan få billigare livsmedel och billigare andra va-ror. Det borde vara en uppgift för oss politiker attbana väg för att våra medborgare kan få ut mer försina pengar.Det sker en omstrukturering av handeln som intebara har att göra med de externa köpcentren. När jagvar barn, vilket är ett tag sedan, fanns det massor avsmåaffärer i varenda liten håla som hade kanske500-1 000 invånare. Där kunde finnas 20-30 affärer.De har försvunnit, men inte på grund av att manbyggde stormarknader. De försvann ändå eftersomhandeln omstrukturerades. Jag är helt övertygad omatt våra medborgare vill ha kvar de externa handels-centren.Anf. 150 () replik:Herr talman! För det första kan jag konstatera attjag varken i min reservation eller i mitt anförande harhävdat att vi ska lägga ned några externa köpcenter.Jag har hävdat att vi ska sätta stopp för utbyggnadenav fler fram till dess att vi har ett ordentligt plane-ringsunderlag och hoppas att skakunna ta upp de här frågorna.Vi har helt olika verklighetsbilder. Jag är uppvux-en i , och jag kan konstatera att det i Malmösinnerstad i stort sett inte finns några livsmedelsaffärerkvar. Det är därför inte möjligt för barnfamiljer attleva i det mest tättbebyggda området i utantillgång till bil. Man måste ha en bil för att handlalivsmedel.Jag kan konstatera att kommun harutarmats på ganska mycket av den service som blandannat de grupper av kvinnor som saknar tillgång tillegen bil skulle behöva för att kunna göra sina dagligainköp. Visserligen ömmar väldigt starktom bilen och rätten att med den förflytta sig hursom-helst, men vi har trots allt satt upp en del mål bådenationellt och internationellt för att minska miljöbe-lastningen på grund av CO2-halten.Att lägga hela satsningen på den grupp av konsu-menter som har tillgång till egen bil och därmed ock-så till köpcentren innebär en ökad miljöbelastningsom inte är rimlig.Jag ser också i sådana områden som det där jagsjälv bor, ett ytterområde i , att det inte finnsnågot kvar av livsmedelhandeln. I rapportHandeln i planering konstaterar man att detta kanskeär den allra största effekten av etableringen av externaköpcentrer.Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Det är sant att är bilis-ternas kanske bästa vän. Det innebär inte att vi vill ska köra bil ännu mer eller att CO2-utsläppen skautökas. Tvärtom är det bra att det med modern teknikblir allt mindre utsläpp.Vi vet dock att många i det här landet bor i gles-bygd. Många klarar inte de dagliga inköpen till ex-empel av livsmedel utan tillgång till en bil, ochmånga klarar inte att komma till arbetet utan tillgångtill bil. Därför värnar vi om rätten att köra bil.Anf. 152 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis inte så att gles-bygdens folk har någon större glädje av de externaköpcentren, för dessa bygger inte på glesbygdskon-sumenterna. De externa köpcentren byggs ju framförallt för storstädernas konsumentgrupper. Det finnsmycket få stora externa köpcenter etablerade i entypisk glesbygd. De etableras i huvudsak i närhetenav befolkningstäta områden. De måste ha det kun-dunderlag som finns där för att klara sig.Jag kan bara konstatera att de riktigt stora förlo-rarna är invånarna i de perifera områdena och i demindre orterna inom storstadsområdena. De tappar allservice och blir helt utlämnade till de externa köp-centren för att klara sin dagligvaruhandel.Jag kan konstatera att det inte hjälper hur mycketman än förväntar sig att tekniken i bilarna ska blibättre. Behovet av transporter för att klara det dagligalivet har ökat, vilket innebär att utsläppen av CO2ökar, vilket i sin tur innebär att våra möjligheter attklara klimatmålen minskar. Det är viktigt att allapartier i tar detta på allvar. Det handlar omvilket jordklot vi vill lämna över till nästa generation.Anf. 153 () replik:Herr talman! Jag är lite förvånad över den bildsom ger av den kommunala plane-ringen, det vill säga att kommunerna är mer ellermindre ansvarslösa. Jag känner inte alls igen denbilden. Jag hoppas att de flesta kommunerna väger indessa intressen.Det är precis som när vi diskuterade i förra veck-an, nämligen att och skiljersig på den punkten att tror att problemlöses genom att föra in nya regler i plan- och byggla-gen. Vi tror snarare på motsatsen.Jag kan ställa en enkel fråga: Tror att det är handeln som styr kunden eller kundensom styr handeln?Anf. 154 () replik:Herr talman! Det är aldrig lätt med filosofiskafrågor!Om jag har en affär nära mig, där jag har tillgångtill den service jag behöver, är det den affären jagväljer. Men om handlaren väljer att etablera sig i etthelt annat område, eller andra handlare väljer attkonkurrera ut den handlare jag handlar hos, är det intemitt val längre. Så är det.Visst, tror i allra högsta grad påsamhällsplanering. Vi tror att det är ganska viktigt attvi inte tillåter något slags anarkistisk uppbyggnad avvåra samhällen där politiker eller demokratin - det ärvad det handlar om - inte kan vara med och forma desamhällen vi vill leva i. Om menar attFolkpartiets syn på samhällsbyggnad är att vi inte skaha de demokratiska instansernas möjlighet att varamed och forma bostäder, forma hur vi lever, formahur service och annat ska vara tillgängligt för alla,står vi mycket långt från varandra.Anf. 155 () replik:Herr talman! Det här kanske blev lite långt. Det ärklart vi tror på samhällsplanering. Dessutom är plan-och bygglagen en av de mer demokratiska lagstift-ningar som finns med samråd med medborgarna ochså vidare. Att det därmed finns regler i PBL för attstyra och datten är inte riktigt samma sak.Det är enkelt att säga att om affären finns kvarhandlar man där. Jag har som boende i glesbygd erfa-renheten att även där det finns lanthandlare väljerkunden bort dessa affärer på grund av priser och såvidare. Kunden är inte så vansinnigt köptrogen närdet gäller. Sanningen är inte riktigt så enkel som StenLundström säger.Anf. 156 () replik:Herr talman! För att hindra att utvecklingen fort-sätter vill vi införa ett tillfälligt moratorium för ut-byggnaden av externa köpcentrum. Det är vad vårreservation går ut på. Vi vill uppnå att inte ytterligareförstärka den utveckling som har pågått under ganskalång tid.Vi vill se till att det finns en förutsättning för äldremänniskor utan körkort eller utan bil, och den ensam-stående kvinnan som inte har råd med bil, ska kunnabo, handla och leva något så när rimligt och intetvingas till de få affärer som är kvar med sämre utbudoch högre priser. Vi vill också stoppa onödig trafikoch därmed onödiga utsläpp av CO2 och minska bi-dragen till växthuseffekten. Det finns många skäl förFolkpartiet att tänka om i frågan.Det gläder mig att inte menade ettnärmast anarkistiskt samhällsbyggande utan föredrogett samhällsplanerande som bygger på att vi ska ta tillvara alla människors möjligheter att leva och verka iett samhälle.Anf. 157 ():Herr talman! I diskussionen om planfrågor ham-nar givetvis PBL i fokus i fråga efter fråga. Trots atten utredning har tillsatts och håller på med sitt arbeteär det ändå angeläget att belysa vissa frågeställningarsom aktualiseras i motionsform men som senarekommer att beslutas i samband med att man i lägger fram sitt förslag.Vi kan konstatera att PBL främst är en exploate-ringslagstiftning. Lagen hanterar befintlig bebyggelsepå ett ologiskt och smalt sätt. Det måste ändras på,och flexibiliteten i planarbetet måste ökas efter över-synen.Alltför ofta hanterar kommunerna planpro-cessen i befintlig bebyggelse så att etablering blir påden plats där man räknar med att det blir minst kla-gomål och risken för överklaganden inte finns. Detinnebär att det inte alltid är den rätta platsen manväljer att bygga på. Det är givetvis inte bra.En annan fråga som aktualiseras i det här sam-manhanget är byggnation i form av kompletterings-byggnader i kulturmiljöer. Ofta finns det i dessa om-råden gamla planer som lägger en död hand över helastadskärnan. Här behöver man se över om planerbehövs i den omfattning som ansågsvara nödvändiga eller om gamla planer efter ett antalår kan övergå till att vara områdesplaner. Jag vet attfrågan har aktualiserats i , och jag ser framemot en förenkling i den riktningen. Det skulle upp-fylla kravet på flexibilitet som framför ien motion.Planprocessen inom PBL anses vara en långdra-gen och omständlig procedur. I vissa fall kan den varadet, men jag tycker ändå att man måste betona attmycket beror på hur marknads- och serviceinriktadekommunerna är i arbetet. En översyn behöver göras idet syftet, men det gäller också att ta hänsyn till all-mänhetens möjligheter till rådrum i planprocessen.Det är viktigt; det vi skapar är framöverkaraktären på en hembygd.Ett stort problem som har berörts tidigare i dis-kussionen är överklaganden inom PBL. Här sker bådesaköverklaganden, och här finns allmänna tyckande-överklaganden och okynnesöverklaganden. Manmåste göra någonting åt detta. Vi har mycket att lärafrån idrottsrörelsen.Om ett pojklag, division 4-lag eller ett fotbollslagi allsvenskan vill överklaga ett domslut i en match fårman i samband med protesten erlägga en avgift om500 kr. Det innebär att en tröskel för överklagandethar skapats. Ifotbollens värld betalas anmälningsavgiften tillbakaom man vinner protesten. Det systemet är värt attdiskutera även på det här området. En uppstramningpå området är ett krav för att klara exploateringspro-cessen på ett vettigt sätt . Det är inte rim-ligt att överklagandetider och så vidare ska fördröjaen plan med innan spaden kan sättas i jorden. överhettad region kanske skadan är mindre, men ien landsbygdskommun kan ett sådant överklagandeoch det tidsperspektivet leda till att exploateringenfaller.Herr talman! Jag förväntar mig att de som göröversynen av PBL tar till sig signalerna. Jag förut-sätter också att man ser över integreringen av Agenda21 i planen, i första hand i samband med arbetet medöversiktsplanen.Vid byggnation i stadsområden ska restriktionernaför att bygga på parkmark vara hårda. Om byggnationtrots allt sker ska planläggaren åläggas att kompense-ra bortfallet av den gröna lungan. Vi har en Center-partimotion i ärendet, men vi har inte för avsikt attfölja upp den . Vi ser fram emot att även den vävsin i det kommande PBL-arbetet.Det blir mycket av restriktioner i den här diskus-sionen, men det är trots allt viktigt att betona att detgäller att ständigt söka efter den rätta avvägningen avvar ansvaret ska ligga mellan stat och kommun.Jag har stort förtroende för våra kommunpolitiker.Jag ser det därför inte som lämpligt att vi lagstift-ningsvägen går in och petar i detaljer som man pålokal nivå hanterar bättre än vad vi gör här. Exempelpå det är etablering av handel och liknande. En aktivkommunal demokrati, tillsammans med en sundmarknadsekonomi och en stat som skapar spelplanen,ger förmodligen de bästa resultaten. Vår uppgift äralltså att kratta i manegen.Mot den bakgrunden är det viktigt att betona attalla krafter i samhället måste samverka för att skapaden här goda boendemiljön. Brottsligheten är en så-dan faktor, som vi med miljöns utformning måstemotverka. samråd i planprocessen skapar för-utsättningar för att uppnå det här målet.Ett bostadsområdes utformning skulle vinna på deboendes medverkan i planeringen. Ett område somhamnar snett lägger grunden för segregation, som isin tur är en grogrund för kriminalitet. Medverkan,delaktighet och förståelse för olika gruppers problemlägger grunden för en mjukare samhällsplanering.Jag konstaterar från min kommunala verksamhethemma i att fler kvinnor och en större socialmedvetenhet i planeringsprocessen har skapat nyadimensioner, som utan tvekan har tillfört samhälls-planeringen mycket. Det mervärdet måste vi se somett positivt exempel och utveckla.Bebyggelsemiljöns betydelse för att skapa ett mermedmänskligt samhälle är underskattad och måsteupplyftas i den här samhällsplaneringen. Det är allti-från grönytor till upplysta platser, en byggnation somtilltalar ögat men också en miljö som stimulerar tillaktivitet.Herr talman! har en motion på dethär området, och det gäller brottsligheten. Den redo-visas i reservation nr 10, som jag yrkar bifall till.Vi har även fyra ytterligare reservationer. Som jagser det kommer de att kunna vävas in i det kommandePBL-arbetet, och jag ser fram mot att de i det sam-manhanget kommer att få en positiv hantering.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag är inte säker på att jag uppfatta-de helt rätt, men jag uppfattade detså att han vill införa någon form av betalningssystemför rätten att överklaga. Man skulle alltså få betala försig.Det innebär trots allt, om jag har uppfattat det rätt,en begränsning av den demokratiska rättigheten attvara med och utforma samhället, bland annat vidöverprövningar. Det finns ju folk som inte har denmöjligheten, som inte vågar chansa därför att de kanfå fel. Det innebär att demokratin blir kvar för demsom har råd att betala för sig. Jag kan inte tänka migatt egentligen har en sådan uppfattning.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Vad jag gör är att jag lyfter fram ettdiskussionsunderlag till den PBL-utredning somsitter, för att de ska ta upp och överväga det här. Kanvi ha den här typen av regler i pojklagsmatcher, alltsåi folkrörelserna, där cirka fem miljoner av svenskafolket är engagerade, är det också rimligt att vi kan hadet i samband med överklagningar i planfrågor.Det är alltså ett diskussionsinlägg i den komman-de debatten inför PBL.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att diskus-sionsinlägg också visar på någon form av viljeinrikt-ning. Det är en ganska häftig viljeinriktning om manvill jämföra den demokratiska utvecklingen när detgäller byggande och överklagande med pojklagsfot-boll. Nog är det större demokratiska rättigheter somfolk i allmänhet borde ha, än samma regelverk somgäller för pojklagsfotboll.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Någon form av tröskel bör vi ha i dethär sammanhanget. Det är inte rimligt att ha överkla-gandetider som drar ut processen uppemot . Pånågot sätt måste också det allmänna intresset hävdas.Den nivå som jag pratar om, , och möjlighetenatt få det återbetalat om man skulle få gehör för sinöverklagan, tycker jag är rimlig i det här samman-hanget. Onyttan är betydligt större.Anf. 162 ():Herr talman! har en hel del reserva-tioner i det här betänkandet, men jag kommer inte attprata om alla och kommer inte att yrka bifall till alla.Jag står bakom alla mycket varmt, men jag kommeratt koncentrera mig på externhandeln. Det är en litespeciell fråga, som jag månar starkt om.Jag yrkar bifall endast till reservation nr 7 i dettabetänkande. Om den mot förmodan skulle falla ivoteringen i kammaren kommer jag att stödja reser-vation nr 6. Det är ändå en bit på väg, och det handlarom ett moratorium för etablering av externa stor-marknader.Barbro Feltzing kommer att prataom lokalisering av mobiltelefonmaster och kraftled-ningar.Centerpartiet har en motion om grönområden somvi stöder. Vi tycker att det området är oerhört väsent-ligt. Tysta miljöer är en bristvara.