prot · GR095 · 2003-09-22 00:00:00 — Vi har ett samhälle där jämställdheten är väldigt dålig. Det finns en bilaga som går igenom detta. Där finns inga konkreta förslag. Basnäringarna har svårt att klara sig därför att de inte får likvärdiga konkurrensvillkor. Människor känner sig otrygga, övergivna och maktlösa i det samhällssystem vi har byggt. har bjudit in sina borgerliga kolleger till överläggningar om tillväxten. Äntligen förefaller den borgerliga diskussionen om tillväxtpolitik ha vunnit gehör. Men det krävs en del eftertanke. I budgetpropositionen finns en uppsjö av förslag i både stort och smått. Resultatet är en politik helt utan färdriktning. Om tvärpolitiska tillväxtsamarbete ska kunna bli verklighet måste regeringens förhållningssätt till samarbetspartiernas politik klargöras betydligt. Vi i har aldrig tvivlat på förmåga att utfärda löften. Det är hans vilja att genomföra dem som vi tvivlar på. har hävdat att det finns regionala och sociala klyftor i som inte behöver finnas och som inte är bra för människors livskvalitet och landets ekonomiska tillväxt. De här klyftorna har inte uppstått av en slump. De har uppstått med socialdemokratisk politik . Då kan lösningen omöjligt vara mer av samma socialdemokratiska politik. I stället måste en ny svensk ekonomisk politik utvecklas, med stabila statsfinanser som utgångspunkt och en utgångspunkt där människor ges möjlighet att delta och ges självbestämmande över sin egen vardag. Därför måste tillväxten stå i centrum för den ekonomiska politiken. Det måste ta sig konkreta uttryck så att entreprenörskap uppmuntras och små företag får goda möjligheter att överleva och utvecklas. Därför ska arbetslinjen gälla. Människors ansvar för sig själva och för att bidra till den gemensamma välfärden uppmuntras genom åtgärder som gör det möjligt att snabbt återgå till arbete vid sjukdom eller arbetslöshet. Därför föreslår vi ett rehabiliteringspaket och en reformering av arbetsmarknadspolitiken. Därför är skattesänkningar viktiga för att öka människors självbestämmande. Men de måste riktas mot dem som behöver det bäst, inte mot dem som ropar högst. skatteförslag innebär att vanliga löntagare får mer i fickan . Därför behövs, slutligen, fortsatta reformer för den offentliga sektorn så att människor får möjlighet att ta ansvar för sin vardag genom valfrihet och delaktighet i utformningen av omsorgen. Ett stärkt egenansvar och möjlighet att växa som människa görs möjligt genom stärkt lokalt självstyre. Svagheten i statens finanser är fortfarande påfallande. Regeringen redovisar en budgeteringsmarginal på . ESV varnar för att utgiftstaket kan komma att överskridas med 8 miljarder. Det faktiska minussaldot i statsbudgeten fortsätter att växa. I takt med att statsskulden växer så ökar också utgifterna för statsskuldsräntorna, och sysselsättningsmålet nås inte. Vi har alltså en problembild. Under hela valrörelsen , augusti och halva september försäkrade både statsministern och finansministern att problembilden medförde att överskottsmålet måste höjas till . Uppenbarligen var det en retorik avsedd att avdramatisera riskerna med euron, för i budgeten lyser höjda överskottsmål med sin tydliga frånvaro. Oavsett hur mycket kritik man riktar mot finansministern måste man ändå beundra kreativiteten på departementet. När pengarna inte räcker hittar man alltid en lösning för att slippa ta onödig hänsyn till de så kallade hämmande budgetreglerna. Därför finns nu en annan konstruktion. Utgiftstaken bygger numera på vad som kallas potentiell BNP, alltså inte på de varor och tjänster som produceras och genererar skatt, utan på vad som skulle kunna produceras. Finansministern vill använda möjliga pengar för faktiska utgifter, inte faktiska pengar för faktiska utgifter. Vi hörde alldeles tala om att höja utgiftstaken för att trygga reformutrymmet alltså fullständigt fel utgångspunkt. Att handla på kredit i förhoppning om framtida Trissvinster har tvingat ganska många till skuldsanering, med bistert resultat för både familjer och företag. Så är denna budget uppbyggd. Varken eller något annat land kommer att avancera i tillväxt och välstånd genom att arbeta mindre. Det är vi väl alla överens om. skulle vinna mycket på en mer tillåtande attityd till hur och hur mycket människor vill arbeta. Det är krångligt att starta företag på deltid, det är krångligt att arbeta efter , det är svårt för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden, för att inte tala om hur situationen är för asylsökande och människor som fått uppehållstillstånd. Vi måste också ha en helt annan inställning till företag och företagande. Här finns mycket kvar att göra. har vi till exempel kvar tredje veckans arbetsgivarinträde. sade i budgetdebatten att detta inte är någon bra reform, sade att detta inte är någon bra reform, företrädare sade att detta inte är någon bra reform. Ändå lade man fram förslaget, och ändå lägger man nu fram ett förslag där den tredje veckan finns kvar, trots att det slår hårt mot mindre företag och mot svaga grupper på arbetsmarknaden. Den regel som skulle hjälpa de små företagen har vi fortfarande inte sett innehållet i. Och i stället för att uppmuntra företagande finns fortfarande diskriminering av småföretagare kvar i socialförsäkringssystemet, till exempel i föräldraförsäkringen. I stället för att rensa bort regler och minska bördan av byråkrati skapar man en tredje grupp. Och vad ska den syssla med? Jo, den ska mäta bördan av de byråkratiska reglerna i stället för att komma till skott och göra någonting åt dem. Det är förslag som verkligen måste glädja företagarnas organisationer! I regeringsförklaringen lovade statsministern att skatten sänks för småföretagare med sammanlagt genom lättnader i 3:12-reglerna. När vi läser budgetförslaget och studerar det noga ser vi på s. 105 i finansplanen att dessa skattesänkningar begränsar sig till 90 miljoner för och att miljarden var en beräkning . Förklaringen är att eftersom huvuddelen av effekten uppkommer först då företagen avyttras blir dock budgeteffekten betydligt mindre. Också det är ett skämt som säkert gläder företagarnas organisationer. En miljard blir 90 miljoner. Visst är det bra om landets småföretagare får lägre skatt när de avyttrar sina företag, men vore det inte en poäng att se till att det blev lättare att starta och driva företag? har som region lyckats lyfta sin ekonomiska tillväxt rejält. När redovisar vad som behövs för att denna positiva utveckling ska fortsätta nämner de främst två saker: utbildning och kommunikationer. Men regeringens utbildningspolitik ger inte det som behövs. Låt mig ge några exempel. Kvaliteten i förskolan har kritiserats hårt, och det finns ett löfte om 6 000 nya förskollärare. Det löftet ser vi ingenting av i det här materialet. I och gymnasiet råder lärarbrist. Enligt behöver 16 500 lärare examineras . har det funnits plats för 10 000 på lärarhögskolorna, vilket till och med är färre än . När det gäller arbetsmarknadsutbildning är förmodligen individuellt kompetenssparande lösningen, vilket de fackliga organisationerna är tydliga med att från alla håll påpeka. Vi tycker också att det är ett mycket bra förslag. Här visar regeringen handlingskraft på sitt vanliga sätt. På räntefritt konto på Riksgälden finns 4,8 miljarder som taxerats ut från företagen, och kommer ytterligare drygt 1,1 miljarder. Något regeringsförslag om hur de ska användas har vi emellertid ännu inte sett röken av. Det andra viktiga området som pekar på gäller kommunikationerna. infrastrukturproposition innehöll ju många löften. Varje gång regeringen diskuterar kommunikationer minskar dock anslagen snabbare än sändningstiden för en TV-såpa med dåliga tittarsiffror. I detta budgetförslag handlar det om en miljard. Så fungerar regeringens tillväxtpolitik. Det finns anledning att fundera över löften. internationella utbyte och samverkan måste stärkas. bejakar det europeiska samarbetet. EU behövs för att utveckla samarbetet mellan de europeiska staterna, stimulera de europeiska ekonomierna och öka välfärden och stabiliteten i . Det är viktigt att EU arbetar med frågor som inte går att lösa på någon annan nivå. Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, miljöpolitik, rättsliga frågor och den inre marknaden är områden som bör finnas på en gemensam europeisk agenda. Men, herr talman, makten måste byggas underifrån. Lokala, kommunala och regionala beslut bör fattas så nära som möjligt dem som berörs. Vi har ett samhälle där underifrånperspektivet saknas och där den enskildes intressen domineras av statens. Kommuner, medborgare och företag känner inte att de kan delta och ge det bästa de har, utan har i stället känslan av att de är brickor i ett spel, brickor som flyttas fram och tillbaka för att få statskassan att gå ihop. Det ger inget engagemang och inget deltagande, och det ger heller inte ett bättre samhälle. Jag vill också nämna de höga sjuktalen, eftersom de utgör en stor del av utgiftssidan, är en tragedi för många människor och ett bekymmer för många företag. Det är också bekymmersamt att antalet långtidssjukskrivna ökar, och därmed fortsätter även kostnaden för ohälsan att öka. Problemet är ju inte att det saknas idéer för att lösa detta. Finansiell samordning som är reell och inte bara en fingertutt, för att citera en gammal sketch, snabbare rehabiliteringsgarantier, rehabiliteringslots, nationell vårdgaranti och samordnad arbetslivsförsäkring är några av de många förslag som lagts fram bland annat av oss i . I den åtgärdslista som finns i budgetförslaget känner vi igen det allra mesta. Regeringen konstaterar dock helt riktigt att det behövs ytterligare åtgärder. Bland annat ska arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter att minska ohälsan förstärkas. har vi en situation där regeringspartiet och de två samarbetspartierna åter lagt fram det förslag som de lade fram och som ingen tyckte om då, nämligen förslaget om tredje sjuklöneveckan. Därför undrar jag: Vad står skrivningen om ökade ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna för? Blir det en fjärde vecka, eller vad är det fråga om för utgifter eller åtgärder som regeringen syftar på? Jag kräver ett tydligt besked på den punkten från här . Budskapet i årets budgetproposition spretar. Det talas också om vikten av en ekonomisk kompass för att nå framgång i sitt politiska verk. Här verkar ha förlorat sin, eller så är det inverkan av en nord- och en sydpol i samarbetet som gör att man inte får någon riktlinje i bland annat sin tillväxtpolitik. Budgetsamarbetet är drabbat av för många ömsesidiga eftergifter. Resultatet blir ett mischmasch av reformer där inga ordentliga lösningar finns och där ingen tydlig linje finns. Det är ett steg framåt och två steg bakåt. Ingen är vinnare, och alla är därmed förlorare. lägger fram ett förslag präglat av självbestämmande, tillväxt och företagande. Det är ett förslag till en annorlunda ekonomisk politik. 7 (): Herr talman, och alla som lyssnar på denna budgetdebatt! Min stämning är inte på topp utifrån det som har hänt , men jag ser att debatten pågår precis som vanligt. Vi har samma typ av debatt som vi alltid brukar ha. Det tycker jag är beklagligt. Man kan diskutera sakfrågor utan att skämta för mycket eller driva för mycket med folk. säger här att det som finns i budgeten är ett mischmasch av kompromisser. Självklart är det så. Så är det även när borgarna förhandlar. Ni är fyra olika partier på den borgerliga sidan. När ni förhandlar tycker ni olika. Det vet jag, för jag har förhandlat med er. Precis så är det när vi, Socialdemokraterna och Vänstern förhandlar. Vi tycker olika på en del områden. Därför blir det kompromisser, och ibland spretar det lite åt olika håll. Men så är det i politiken. Det är därför vi har olika partier som människor röstar på. Det är en del av demokratin. Man behöver inte ironisera alltför mycket över det. Vi tycker olika i en del frågor. Jag vill ta upp några av de saker som har nämnts här. tog upp att han själv ser en stor motsättning i regeringsförklaringen och finansplanen. Det gör inte jag. Jag ser ingen större motsättning. Det är en sak som finns med i regeringsförklaringen där jag inte håller med statsminister . Det gäller konsekvenserna av folkets nej till EMU. Jag anser inte att det får de negativa konsekvenser som samtliga partier på ja-sidan anser. Där tycker vi olika. Jag anser även att efterdebatten efter folkomröstningen har varit på en nivå som delvis har varit sorglig från vissa, men inte alla, i minoriteten. Det är inte så att människor har röstat nej av dumhet. Människor har inte heller röstat ja av dumhet. Man tycker olika, har olika värderingar och har kommit fram till olika slutsatser. Jag respekterar dem som har röstat ja till EMU precis som jag respekterar dem som har röstat nej. har vi ett nej till EMU och ska leva med det. Där har socialdemokraterna tagit upp hur viktigt det är med sammanhållning. Sammanhållning och samarbete är alltid viktigt i ett samhälle. Det är en bra grund för en bättre tillväxt och en bra välfärd. Ju mer vi samarbetar med varandra och ju mer vi resonerar, desto bättre är det för samhället och desto färre konflikter har vi. Sedan tycker vi olika om olika saker. Låt oss diskutera det. Jag vet att anser att han vill skapa frihet till människor och att ur denna frihet skapas tillväxt och välfärd. Då talar om skattesänkningar. Själv tror inte jag att skattesänkningar som gör att de som är välbeställda kan ha en barnflicka och en städhjälp subventionerad är något som skapar välfärd och tillväxt. Den svenska välfärden är rätt så god. Den har sina brister. En brist är hur vi behandlar asylsökande. Vi har brister i form av en hög sjukskrivning, vi har brister i form av en hög arbetslöshet och vi har brister därför att vi har en diskriminering. Vi har fortfarande inte lika lön för lika arbete, men det går åt rätt håll. Vi har fortfarande diskriminering av människor som har en annan etnisk bakgrund, men det har förbättrats lite grann. Till exempel har andelen socialbidragstagare minskat just bland dem som har invandrarbakgrund. Det går åt rätt håll. Man kan säga att spottar upp sig. Det är ungefär vad ekonomer säger i en rapport där de har tittat på hur ekonomi har sett ut . Där säger man att och tappade mark både i tillväxt- och i välståndsligan men att har slutat att tappa mark i tillväxtligan. Man säger helt enkelt att svensk ekonomi ser ljus ut . Låt oss göra det bästa av detta. Låt oss se till att vi minskar inkomstklyftorna och skapar trygghet till människor. Vi i är beredda att diskutera hur vi ska förändra företagens villkor för att främja svensk konkurrenskraft. Bland annat därför har vi drivit många frågor, till exempel att sänka skatten för småföretagare med 1 miljard. Det är 1 miljard, , och inte 90 miljoner. Däremot tar det tid innan förändringarna av 3:12-reglerna får effekt. Vi vill också ha regelförenklingar för småföretag och en hel del andra förslag som berättade om tidigare som finns med i dagens och som finns med i budgeten. Vi vill gärna titta på fler förslag. Vi vill gärna titta på den svenska konkurrenskraften i ett globalt perspektiv och inte bara stirra oss blinda på eurozonen. Några av de reformer som vi tror är viktiga som bidrar till en hållbar tillväxt och även välfärd är de gemensamma löften som vi i s, v och mp har gett. Några av de viktigaste för att bidra till tillväxt och välfärd är investeringarna i infrastruktur, och då speciellt de stora investeringarna i järnvägen. Vi ska anslå medel till forskning och utveckling. Vi förlänger föräldraförsäkringen och höjer ersättningsnivån för garantidagarna från till . Trygga familjer och trygga barn skapar välstånd och tillväxt . Vi ska införa barntillägg i studiemedelssystemet. Vi ska förstärka barn- och ungdomspsykiatrin. Vi ska se till att ge kommunerna ökade resurser så att de har tillräckligt med resurser till skola, vård och omsorg. Där kan jag också säga till att även vi vill ha ytterligare förstärkningar till kommun- och landstingssektorn . När det gäller ohälsan har vi mycket att göra. Förutom det arbetet som är gjort för att vända de negativa ohälsotalen har vi kommit överens om att införa ett system som är baserat på ekonomiska drivkrafter senast . När ett sådant system och andra åtgärder har införts kan kostnaderna för hälsan reduceras. Förutsättningarna förbättras då för att slopa den tredje sjuklöneveckan, vilket också är någonting som företagarna efterfrågar, och vi kan också få en återgång till ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. Ytterligare viktiga steg framåt i det så kallade ohälsoarbetet är att möjligheten till friår införs i hela landet samt att ytterligare försök med arbetstidsförkortning ska genomföras. Vi vill att satsningen på arbetsmiljöarbete och regionala skyddsombud fortsätter och förstärks. har arbetet med ohälsa fokuserats på hälsa i arbetslivet. Vi tycker att det är viktigt att också titta på det förebyggande arbetet, bland annat på barns och ungdomars arbetsmiljö i skolan, samt att skaffa oss kunskap och information om vad som händer och hur den påverkar hälsan. Fritiden kan både förebygga stress och i viss mån vara stresskapande. Vi tycker att man ska spinna vidare på åtgärder i den sektorn, för vi måste se hela människans situation: arbete, hem, familj, fritid och sociala relationer. Jag vill ta upp friåret, som har blivit så omdiskuterat och också populärt. Ute bland folk är friåret populärt, både bland arbetstagare och arbetsgivare och på arbetsförmedlingen. Det gäller både dem som tar ut friåret och dem som får hoppa in som vikarie. De grupper som tar ut friåret är samma grupper som är mest långtidssjukskrivna. Genom friåret har många fått en möjlighet att hämta nya krafter och hitta en balans i sitt liv för att kunna fortsätta jobba. tycker en tredjedel av dem som har gått i pension i efterhand att de gick i pension för . Tänk om de hade haft möjlighet till friår! Då hade de förmodligen orkat jobba . Friår innebär ingen minskad sysselsättning och ingen minskad tillväxt, utan man byter tillfälligt ut folk de som behöver en paus mot dem som är arbetslösa. De som är arbetslösa får ett starkare fäste på arbetsmarknaden. Låt mig gå över till en annan oerhört viktig framtidsfråga, nämligen växthuseffekten. Denna sommar har tyvärr gett en försmak av den globala uppvärmningen. I uppskattas antalet dödsoffer på grund av den globala uppvärmningen till 10 000 10 000 människor! Många är gamla och sjuka, men det är människor som hade levat längre om vi inte hade haft växthuseffekten. En ökande frekvens av torka, översvämningar, orkaner och tornador skördar även unga offer, framför allt i de fattiga länderna. Och pratar jag bara om kostnaden i människoliv. Dessutom kostar detta samhället oerhört mycket pengar. De klimatförändringar som vi nu ser är bara resultatet av ungefär uppmätt höjning av medeltemperaturen . som vi ser effekterna av växthusgaserna har till exempel byggt en bil som drar per mil. Men den produceras inte, för det finns ingen marknad för denna miljöbra bil! som vi ser verkningarna av växthuseffekten gör vi i av med 2,6 gånger mer el per capita än resten av EU. Och därmed inte sagt att andra européer använder el särskilt effektivt. Det finns bra, fungerande och billig teknik för effektiv elanvändning inom områden som kyla, ventilation, motordrift och belysning. Mest går det ut på att styra så att till exempel lampor inte lyser när ingen ser ljuset och att ventilationen inte går för fullt när ingen kan andas luften. Det är smarta lösningar! Därmed kan elanvändningen kraftigt minskas inom ramen för fortsatt standardhöjning. Det bästa modernaste kylskåpet drar en tiondel så mycket el som ett gammalt. Mängder av apparater drar mest el när de inte används däribland merparten av all belysning och ventilation och mycket annat från telefonsvarare till datorer, syntar, kontorsmaskiner och . Allt detta går att påverka om vi vill. Som individer kan vi påverka, men det mesta är en fråga om politiska beslut. De politiker som har störst ansvar är vi i de rikaste länderna. Det är snarare i länder som än i länder som som det finns tekniska, ekonomiska, vetenskapliga och administrativa resurser för att driva fram en förändring. Det är här vi kan utveckla effektiva kylskåp, ventilationssystem, tillverkningsprocesser, fordon etcetera. Det har också gjorts en del bra saker i , men det är mycket ojämnt. Saab- och Volvobilar drar till exempel lika mycket bensin som den gamla T-Forden. i tillverkar visserligen världens antagligen effektivaste kylskåp, men det säljs inte här. Låt mig också tala om industrin. Industrin betalar bara en fjärdedel så mycket koldioxidskatt som en villaägare. Det har lett till stort slöseri med all slags energi i industrier som . Undersökningar har visat att det finns enorma effektiviseringspotentialer. Professor i visade att fabriker i gör av med dubbelt så mycket el som liknande fabriker på kontinenten. Svenska reningsverk drar dubbelt så mycket el som de tyska. Det är både dålig samhällsekonomi och dålig miljöpolitik att acceptera detta slöseri. har kommit överens med s och v om att näringslivet ska omfattas av den framtida gröna skatteväxlingen. har en av äldsta, tyngsta och törstigaste bilparker. Det är ingenting att vara stolt över. Nya svenska bilar släpper i genomsnitt ut mer koldioxid än EU-snittet. Nya bilar körs också mycket mer än gamla. har tillsammans med s och v inlett en politik för att främja ny teknik och nya bränslen för personbilar. Vi har sett till att koldioxid och neutrala bränslen skattebefrias. Vi har förlängt den sänkta skatten på miljöbra förmånsbilar. Staten kommer att börja upphandla bränslesnåla bilar och miljöbilar . Priserna på energiprodukter har en avgörande roll för att främja en fortsatt omställning. För detta är en fortsatt grön skatteväxling ett både nödvändigt och kostnadseffektivt instrument. I överenskommelsen mellan s, v och i det som kallas 121-punktsprogrammet ska totalt växlas . Som jämförelse vill jag nämna att företagen betalar i storleksordningen i skatt på arbete och mindre än 10 miljarder i energi- och miljöskatter. Vi i är nöjda med ramarna för den överenskommelse som har gjorts om skatteväxlingen 20042005. Däremot hade vi gärna sett en något annorlunda fördelning 2004 med mindre skattehöjningar på eldningsolja och el och större på bensin och diesel. Vad betyder då skatteväxlingen? Den innebär ingen höjning av det totala skattetrycket. Totalt sett går skatteväxlingen jämnt ut för samtliga skattebetalare inte per individ, men totalt sett. Följande skatter sänks i skatteväxlingen : Dels får alla skattebetalare en sänkt inkomstskatt med , dels får arbetsgivare sänkta arbetsgivaravgifter . Låt mig också nämna några politiska insatser som vi tycker är viktiga i denna budget. Vi kommer att ge mer resurser till det lokala antidiskrimineringsarbetet och mer resurser till antirasistiskt arbete samt till kvinno- och mansjourer. Vi kommer att göra en satsning på rättvisemärkning och införa ett register för komplementär medicin. Den nybildade djurskyddsmyndigheten får i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska djurförsöken. Antidiskrimineringsklausuler ska införas vid offentliga upphandlingar från . Detta är viktiga insatser för att bland annat minska diskrimineringen och hjälpa utsatta i samhället. 8 Finansminister (): Mot bakgrund av det som har hänt håller jag med om att det är viktigt att vi kan föra en diskussion i sak och inte ägna oss åt det som har blivit den mer traditionella politiska debatten. Jag uppskattar att gjorde ett försök att föra en saklig diskussion i första hand. Men ju mer jag sedan lyssnade på de efterkommande talarna, desto mer osäker blev jag på om budskap verkligen hade nått fram bland de närmaste. påminde om att vi nu har en ordentlig tillväxtdiskussion. Det är inte någonting som vi har bara , även om den är oerhört viktig . Vi har fört en tillväxtdiskussion , inte minst , eftersom det var en del av möjligheterna att över huvud taget få ordning på svensk ekonomi.