prot · GR0917 · 2003-10-22 00:00:00 — Med bakgrund i Hallå redovisning vill jag ta upp några punkter och ställa några frågor. För det första: Det finns exempel på att föräldrar mist rätten att utnyttja intjänad föräldraförsäkring sedan de har rört sig över nationsgränserna i . Menar ministern att detta problem är löst? Om inte pågår det ett arbete som gör att exempelvis den som arbetar i och har sitt barn i har rätt till sin mamma- eller pappaledighet? För det andra: Handikappade kan få rätt till färdtjänst till nationsgränsen. När denna gräns passeras upphör rätten oavsett hur viktig färden över gränser än är. Anser ministern att gränser ska vara öppna också för handikappade? Om svaret är ja hur länge ska de handikappade vänta på att få rätt till färdtjänst också över gränsen? För det tredje: Ska den som råkar ut för arbetsskada ges rimlig trygghet även när vederbörande har rört sig över gränser? När ska vi få ett slut på att exempelvis en byggjobbare, som jobbat årtionden i och sedan bott och arbetat ett fåtal år i exempelvis , beviljas pension i men förvägras detta i ? Är det möjligt att få en sådan samordning till stånd att människor kan slippa tvingas välja mellan att tvångssepareras eller tvingas leva på socialt bistånd, trots att de har arbetat och betalt till försäkringar i syfte att vinna trygghet var de än bor? Ett annat område gäller utbytesordningarna framför allt för ungdomar. får vi en ny ordning, Nordplusordningar, för det för nordiskt framtida samarbete så viktiga skolområdet. Reformeringen är i vissa avseenden välkommen, men det finns stora och allvarliga frågetecken. tillåts inte längre sköta Nordplus mini, utbytesordningen för grundskolor. Administrationen förstatligas på grumliga grunder. En effekt är att elevutbytet riskerar att bli helt utan stöd. Jag har några frågor: För det första: Anser ministern att det är rimligt att skolklasser, som kanske brevväxlat i månader med sikte på klassresa till annat nordiskt land , nu plötsligt får beskedet att de inte kan få det stöd som de har förväntat sig? Eller är beredd till ett kraftfullt agerande för att ge möjlighet att erbjuda en rimlig övergångsordning för eleverna i ? För det andra: har det funnits stipendier för dem som söker sig till folkhögskolor i annat nordiskt land än där de bor. Den som går in på folkliga akademis hemsida kan där läsa att ordningen upphört. Kan ministern lova att arbeta för att stipendier för folkhögskoleelever ska utgå även och kunna utgå till elever vid alla godkända folkhögskolor? har ca 3 500 sökt dessa stipendier, 2 200 har beviljats. Ordningen är mest betydelsefull för den som bor i periferi. Kan ministern godta den nu föreslagna ordningen, som innebär att pengarna ska överföras till ospecificerad projektverksamhet inom vuxenutbildningen med statlig detaljreglering? Varför detta slag mot den fria och frivilliga folkbildningen i ? Det framhålls i den svenska delegationens skrivelse att det skett stora förändringar i rådets organisation och arbetssätt. De förändringarna utvärderas nu av kontrollkommitté, som jag för övrigt är ordförande i. Utvärderingen, som gjorts av två svenska konsulter, , visar bland annat på den initiativförskjutning från rådet till regeringssidan som jag talade om . De efterlyser, liksom jag, en samarbetsverkstad i rådet på parlamentarikersidan. Kanske är det så att även rådet ska ta till sig greppet med tematiska ordförandeskap eller snarare presidieprogram, det vill säga att det land som ska inneha ordförandeskapet också sammanställer ett program för vad ordförandeskapet ska användas för . Om vi haft den ordningen , och med tanke på att det är som ska inneha ordförandeposten i rådet, hade det varit lämpligt att diskutera innehållet i ett sådant program här . Vad är det som vi som parlamentariker från vill prioritera under nästa års arbete i ? Vi kunde ha diskuterat ett ordförandeprogram som för gränshindersproblematiken till en verklig konkret lösning. Vi kunde ha diskuterat att prioritera ett miljötema, exempelvis En renare . Förankringen och legitimiteten för ett nordiskt samarbete hos medborgarna kunde ha varit ett annat ämne eller en resurs för ett effektivare Europasamarbete, för att ta ytterligare ett exempel. Uppgifter saknas inte för ett aktivt parlamentariskt samarbete i . Det hade funnits ytterligare en rad saker att ta upp som pekar på att nordiskt samarbete är viktigt. Nordiskt samarbete behövs. Mycket återstår att göra. Låt mig avsluta med att yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande 6. 90 Statsrådet (): Det nordiska samarbetet står i fokus, som flera har sagt tidigare. De nordiska dagarna på kommer att invigas , om , förhoppningsvis. Det är ett mycket innehållsrikt evenemang, där både regeringen och svenska delegation deltar som arrangörer. är det för den stora sessionen i . Det blir något av en höjdpunkt i det nordiska samarbetet. Det ger oss ett mycket bra tillfälle att föra en diskussion mellan parlamentariker och regeringsföreträdare om dessa mycket viktiga frågor. För egen del sätter jag som svensk samarbetsminister, och också ordförande i det nordiska ministerrådet, ett stort värde på att vi kan utveckla samarbetet oss emellan. Som har sagts tidigare presenterade vi det svenska ordförandeprogrammet i . Rubriken för det var Integration . Det handlade om integration ur fyra olika aspekter. Det handlade då bland annat om att integrera invandrare i de nordiska samhällena. Detta är naturligtvis i första hand en nationell fråga, men vi tycker att det är viktigt att eftersträva en nordisk dialog och också ett erfarenhetsutbyte inom detta område. Det gäller helt enkelt att föra upp frågorna på den nordiska dagordningen. Det har vi också gjort under det år som har gått. Vi har arrangerat en hel del viktiga seminarier och konferenser. Den största delen av ordförandearbetet har handlat om integrationen inom , det vill säga gränshindersarbetet. Det här har mycket stor betydelse för enskilda personer som pendlar över gränserna, kanske framför allt för dem, men också för dem som bor och arbetar tillfälligtvis i ett annat nordiskt land än hemlandet. Det handlar om frågor som rör skatter, arbetsmarknad och om sociala frågor. Förre danske statsministern har som min särskilde representant haft uppdraget att vara pådrivande i det här arbetet. Det har han också varit. Han har skrivit brev till och uppvaktat berörda ministrar och sett till att många frågor har kommit upp på dagordningen. Han har också deltagit i ett flertal av de nordiska ministerrådsmötena. Han har där kunnat se till att frågorna har givits prioritet. Det här arbetssättet har visat sig fungera väl. Jag kan konstatera att vi har tagit steg framåt på en rad olika områden. kommer själv att redogöra närmare för sitt arbete vid session . Jag tänker inte föregripa den redovisningen. Men jag kan åtminstone säga att vi från ordförandeskapets sida har all anledning att vara nöjda med utfallet av gränshindersarbetet. En del saker som delvis ligger utanför den så kallade Schlüterprocessen har vi redan rapporterat om. Det gäller till exempel den isländska namnfrågan och uppdateringen av den nordiska konventionen om social trygghet. Det handlar också om förstärkningen av informationstjänsten Hallå . Detta är också en fråga som jag vet att många av riksdagsledamöterna tycker är särskilt viktig. Det skulle leda väldigt långt att stå här och svara på alla de frågor som radade upp. Det skulle också föregripa den redovisning som jag och kommer att lämna . Jag tänker spara redovisningen till det tillfället, . Jag ser fram emot en givande diskussion i om resultatet. När det gäller den senare delen av de frågor som tog upp, nämligen Nordplusfrågan, vill jag säga att det i går genomfördes en träff tillsammans med och företrädare för organisationer som är berörda av Nordplussamarbetet. Det är också en fråga som kommer att diskuteras på utbildningsministrarnas möte under Oslosessionen. Det är viktigt att i detta sammanhang påminna om att även om vi river många av de gränshinder som vi har så kommer vi att ha en del skillnader mellan våra länder när det gäller regelverken. De kommer också att bestå. Det handlar för vår del om att se till att våra medborgare kan få information om vilka skillnader som finns mellan länderna för att på bästa sätt kunna planera sina beslut om att leva i andra nordiska länder. Hallå har fått ytterligare resurser. Vi arbetar också med att stärka samarbetet mellan Hallå och de övriga informationspunkter som vi har. Det måste bli mycket bättre än vad det är . Ett ytterligare steg framåt i gränshindersarbetet, som jag skulle vilja nämna , är det som vi kallar för Östersundsprocessen. Där tittade vi på de gränshinder som finns när det gäller yrkestrafiken. Vi har tillsammans med representanter för myndigheter och för näringen kommit fram till en överenskommelse som avsevärt kommer att underlätta trafiken över våra gränser. Det handlar om frågor som ökad längd och bredd på lastbilar. Det handlar om enklare regler vid tullprocedurer och avgifter, och det handlar också om ett ömsesidigt erkännande av kompetensbevis för kranförare. Det här mycket konkreta, handfasta mötet och den process som vi har startat kommer att innebära mycket stora fördelar och underlätta för småföretagare som rör sig över gränserna mellan våra nordiska länder. Låt mig också nämna de andra aspekterna av integration som vi har arbetat med under ordförandeåret. Det gäller delvis integrationen med närområdet. Här handlar det om att utveckla och fördjupa Nordiska ministerrådets väl etablerade och nära samarbete med de baltiska länderna och . I det framtida kommer det att bli ännu viktigare att skapa en bred bas för att kunna driva frågor. Vi tror att det finns goda förutsättningar för att på många områden göra just gemensam sak med de baltiska länderna. Det har ju också varit uppe i debatten här tidigare. Som ett led i detta närmare nordisk-baltiska samarbete har vi satsat hårt på att få till stånd gemensamma nordisk-baltiska möten på regeringssidan. Vi har sammanlagt kunnat genomföra runt tio ministermöten och därutöver ett antal möten på hög tjänstemannanivå mellan de nordiska och de baltiska länderna. Det är verkligen ett uttryck för att vi tar detta samarbete på allra största allvar. Jag vill i detta sammanhang också nämna de nordiska statsministrarnas möte i , då man fattade ett principbeslut om att erbjuda de baltiska länderna medlemskap i den nordiska investeringsbanken. Finansministrarna har här ett uppdrag att utreda formerna för hur det ska kunna gå till. Arbetet pågår, och jag förväntar mig att man under finansministermötet ska kunna komma till ett avslut i frågan. Den fjärde aspekten på integration i det svenska ordförandeprogrammet handlar om integrationen i det europeiska samarbetet. Det hänger naturligtvis ihop med den förra frågan, och det handlar om att vi ser ett nytt växa fram. De baltiska länderna kommer ju snart att vara fullvärdiga medlemmar av den europeiska unionen. Inte minst EU-frågor som berör är något där ett förbättrat samarbete mellan EU-länderna i vår region bör kunna öka möjligheten att nå resultat. En EU-fråga där har haft en särskild roll gäller den nordliga dimensionen. Här har det nordiska ministerrådet aktivt bidragit till utarbetandet av den nya handlingsplanen och löpande haft kontakter på hög nivå i kommissionen. Jag hoppas alltså kunna återkomma för en mycket mer detaljerad genomgång av resultatet av det svenska ordförandeskapet. Jag har också för avsikt att återkomma i en särskild rapport. Låt mig också påminna om att det faktiskt återstår av det svenska ordförandeskapet. Det avslutas inte , utan det fortsätter . Jag tycker att det har varit ett mycket innehållsrikt och intensivt år i det nordiska samarbetet. Vi kommer troligen inte att vara helt klara på alla punkter, men jag tror att vi kan glädjas över det resultat som vi kan redovisa . 91 () replik: Tack för redogörelsen, statsrådet! Statsrådet påpekade mycket tydligt hur viktigt det samarbete är som växer fram och blir allt tätare mellan de nordiska och de baltiska länderna. Därför vill jag fråga statsrådet: det den uppfattning att det medlemskap i som beslut fattades om är inledningen till ett ännu tätare samarbete, som kan sluta i att man erbjuder de tre baltiska länderna medlemskap i det och det nordiska ministerrådet? 92 Statsrådet () replik: Som jag alldeles redovisade har vi från den sida lagt mycket stor vikt vid att få ett mycket tätare samarbete med de baltiska länderna. Vi har aktivt drivit på och sett till att vi har fått ett deltagande under en rad olika ministermöten, men också tjänstemannamöten. Det konkreta ställningstagande som gjordes av de nordiska statsministrarna på initiativ av den svenska statsministern visar de ambitioner som den har för att utveckla samarbetet mellan och de baltiska länderna. Vi vet ännu inte hur långt detta kommer att leda, men jag ser stora utvecklingsmöjligheter. Jag tycker också att vi ska fästa stor vikt vid att vi kan utveckla ett nära, tätt samarbete just utifrån att vi i många konkreta frågor har gemensamma uppfattningar som kan ha stor betydelse också i det europeiska samarbetet. 93 () replik: Jag noterar statsrådets svar, och jag tolkar det så att det från den sida finns ett betydande intresse att driva och fördjupa samarbetet mer. Det ligger i logiken att om man kommer tillräckligt långt kan detta formas gemensamt inte bara något mellan utan i samma familj, för att anknyta till en tidigare debatt. Jag noterar att statsrådet inte avvisar tanken på att , och kan bli medlemmar i och i . 94 Statsrådet () replik: Vi är mycket angelägna från den sida att utveckla och fördjupa samarbetet mellan och de baltiska länderna. Vi tycker att det är viktigt att vi i olika sammanhang, på ministerrådsmöten men också på tjänstemannanivå, utvecklar samarbetet. Det är också viktigt att vi utgår från de sakpolitiska frågeställningarna och att det finns ett ömsesidigt intresse i att utveckla samarbetet. Vi tänker arbeta vidare utifrån detta. Just inbjudan till att delta fullt ut, på jämlika villkor, i den nordiska investeringsbankens verksamhet är ett uttryck för denna vår strävan. 95 () replik: Jag kommer från , där är ett synligt bevis på nordiskt samarbete inom kulturen. Jag nämnde förut i fråga om legitimitet i att det är oerhört viktigt att arbete inte uppfattas som en intern klubb. Frågorna ska diskuteras även i . Avser statsrådet att presentera rapporten i ? Ett ekologiskt hållbart samhälle var en viktig fråga . Avser statsrådet att följa upp redovisningen av hur långt man har kommit i att integrera frågorna om miljön till ? 96 Statsrådet () replik: All redovisning som vi gör från den sida kommer till del. Det är en självklarhet. Det finns all anledning att vara ganska nöjd med det resultat vi har uppnått . Men som jag sade i min inledning har jag för avsikt att återkomma . Självfallet kommer den redovisningen att ske till . När det gäller det arbete som har pågått tidigare om det ekologiskt uthålliga samhället vill jag betona vikten av att vi har en kontinuitet i det nordiska samarbetet. Vi har under vårt ordförandeskap varit mycket angelägna om att fullfölja de initiativ som har tagits tidigare. I det ligger att se till att det arbete vi har genomfört förs vidare under det isländska ordförandeskapet och framöver. Det kommer naturligtvis att ske redovisningar även inom detta område. Jag vet att det isländska ordförandeskapet också kommer att lyfta fram frågorna om det ekologiskt uthålliga samhället i sitt ordförandeprogram. Jag delar helt och fullt uppfattning att vikten av det nordiska samarbetet måste belysas och diskuteras mer intensivt än vad det har gjorts och att det blir ett större intresse och deltagande från hela sida. 97 () replik: I fråga om att lyfta fram frågorna om ett hållbart samhälle ser jag stora möjlighet att samarbeta med de baltiska länderna. Min önskan är att statsrådet tar med sig och diskuterar frågorna om . Det är frågor där vi tycker att det är oerhört viktigt att involvera de baltiska länderna. togs frågan om människohandel upp. Min önskan är att statsrådet tar med sig och följer upp frågorna om miljön under det isländska ordförandeskapet. 98 Statsrådet () replik: Miljöfrågorna utgör ett brett perspektiv, och frågorna om det ekologiskt uthålliga samhället är oerhört centrala och viktiga i det nordiska samarbetet, i samarbetet mellan och närområdet och i förhållande till Europeiska unionen. Det finns en rad olika forum där dessa frågor diskuteras intensivt. Det är , , . Detta är självfallet en fråga som vi prioriterar och lägger stor vikt vid. Det är framför allt miljöministrarna som i sitt samarbete driver frågorna vidare. Jag kan lova att detta är ett område som är starkt prioriterat från den sida. 99 () replik: Jag värdesätter naturligtvis också det samarbete som finns inom den nordiska ramen. Men det är också viktigt att vi håller debatten levande och kommer framåt. Jag vill nu lyckönska samarbetsministern för de tre kvarvarande månaderna och ge lite skjuts på vägen. Jag får väl nöja mig med att jag inte får svar på den första delen av mina frågor. Jag har ett par kompletterande frågor. Den första berör det ministern sade om att skillnaderna på vissa områden i regelverket mellan länder kommer att vara kvar. Det oroar mig lite. I mycket av gränshinderproblematiken är det upp till länderna själva att åstadkomma förändringar när frågorna väl har kommit upp på det nordiska bordet. Det har förtjänstfullt gjort. Kommer regeringen här hemma att jobba för att ändra svenska regler så att tryggheten ökar i de fallen? Den andra frågan rör den andra delen av mitt anförande. Har folkbildningen någon roll att spela i ? Har frivilligorganisationerna, som är så viktiga i det sammanhanget, någon betydelse? Ett tredje exempel på en företeelse som håller på att ske inom det nordiska området är att folkliga akademi i ska läggas ned. Det är en institution som har spelat en stor roll för samarbetet bland annat med . Också här innebär förslaget att folkbildningen marginaliseras. Anser ministern att det är rimligt att en av de nordiska institutioner som finns kvar i ska läggas ned och att de resurserna ska styras från , som redan är väl försedd med nordiska institutioner? 100 Statsrådet () replik: Jag tror att vi kommer att ha olika lagstiftning i våra nordiska länder. Däremot måste vi bli mycket bättre på att informera och ta bort de onödiga hinder som finns. Min erfarenhet av arbetet under det här året är att man måste vara oerhört aktiv och ligga på hela tiden. Vi slåss mot mycket byråkrati och helt onödiga regler. Jag kan lova att jag tänker fortsätta att som samarbetsminister även efter det att ordförandeskapet är över se till att vi uppnår resultat. Det har verkligen visat sig att vi kan göra skillnad. Det är oerhört viktigt i det nordiska samarbetet att vi verkligen visar resultat i saker och ting som har med människors vardag att göra. Vi kommer att ha olika lagstiftning även framöver, men det är de andra hindren som ska bort. Folkbildningen och frivilligorganisationerna är centrala och viktiga i det nordiska samarbetet. Utan dem tror jag inte att vi kommer att få den folkliga förankringen, intresset och engagemanget för att utveckla det nära nordiska samarbetet. Det är centralt och viktigt. vill jag också markera att detta innebär inte att allting måste bliva vid det gamla. Det är också viktigt att förändra och utveckla institutioner och anpassa dem efter den förändrade verklighet vi lever i. Jag vill återigen betona att den mycket konkreta fråga som tar upp kommer att behandlas av utbildningsministrarna . Jag ber att få återkomma i den konkreta frågan. 101 () replik: Tack för svaret. Jag noterar ministerns ambition på området. Det är nödvändigt eftersom det är en svår materia, och det är viktigt att ligga på. Folkbildningsorganisationernas och frivilligorganisationernas betydelse är stor för det nordiska samarbetet. Det är naturligtvis så att man måste förändra allteftersom tiderna förändras, och förändringarna bör gå åt rätt håll. Jag tycker att de håller på att gå åt det centralistiska hållet, alltså åt fel håll sett från folkbildningens sida. Det handlar också om att ge organisationerna möjligheter och resurser att kunna fortsätta sitt arbete oberoende av hur man organiserar det hela. Visst finns det många områden att ta tag i. Jag skulle kunna ge ytterligare exempel. Ett sådant exempel är transaktionsavgifterna för banker och banktjänster mellan de nordiska länderna. Vi har alltså mycket kvar att göra, och vi får försöka ta tag i detta tillsammans. 102 Statsrådet () replik: Precis som säger finns det naturligtvis många frågor som ännu inte är lösta. Nya frågor kommer säkert också att dyka upp. Jag tror ingen av oss någonsin blir helt nöjd. Det ligger liksom inte i vår natur, utan vi ser ständigt saker och ting som vi vill förändra, förbättra och utveckla. Jag tror också att det är viktigt, som säger, att vi gemensamt verkligen är överens om vilka prioriteringar som ska göras i det nordiska samarbetet. På så sätt har vi också förutsättningar att uppnå resultat. Jag har tidigare i flera sammanhang poängterat vikten av fokusering, alltså att vi väljer ut det som vi verkligen vill genomföra. Jag vill återigen påminna om detta och hoppas att vi framöver får en bra dialog kring just prioriteringar så att vi kan uppvisa tydliga resultat för medborgarna i våra länder. 103 (): Innan ministern springer i väg vad jag förstår hålls ett nordiskt möte på Centralen skulle jag vilja uttrycka min glädje över det svar som vår motion fått vad gäller de baltiska staternas medlemskap. Jag noterar att ministern här ser en början till ett medlemskap för de baltiska staterna i med utgångspunkt i att de kommer att bli medlemmar i . Så även om man inte fått allt kan man ändå se en viss omsvängning i synen på denna fråga. Det är glädjande, och jag hoppas att och jag om gemensamt kan mötas och se de baltiska staterna bli fullvärdiga medlemmar i och då uttrycka vår tacksamhet över detta. Vi har alltså från vår sida motionerat om att de baltiska staterna ska kunna bli medlemmar i . Vi har ett stort och nära samarbete med de baltiska staterna. Vi har gemensamma arbetsgrupper, de kommer att gå in i Nordiska Investeringsbanken och som tidigare sade var de nordiska länderna mycket delaktiga i den befrielse som ägde rum och ledde till att , och blev självständiga stater. Jag kan också konstatera, vilket jag tycker känns lite underligt, att de baltiska staterna nu blir medlemmar i och i Nato, men de är inte medlemmar i . Det ska också noteras att de baltiska staterna velat bli medlemmar i . I resolutionen i samband med ett av våra möten för sägs att de baltiska staterna med tacksamhet noterar den konservativa gruppens vilja att de ska bli medlemmar i . Man kan knappast begära att de själva ska söka medlemskap när vi än så länge inte har en majoritet för detta. Jag tycker också att det är viktigt och bra att kunna erbjuda dem medlemskap så länge de vill bli medlemmar. Det är möjligt att intresset för detta inte är så stort när de kommer in i den europeiska gemenskapen. En annan fråga som tagits upp både av ministern och av flera tidigare talare tog upp den med bravur, och även var inne på den gäller den ödesfråga som handlar om att se till att gränshindren försvinner. Vi som är nordister, som tycker att har en viktig funktion, som ser den gemensamma historien, kulturen, sederna och de gemensamma sätten att lösa problemen, för oss är det viktigt att inte lämna en sådan akilleshäl att det samarbetet inte skulle anses vara legitimt. Det måste vara så att människorna runtom i ser nyttan av detta. Vi har tillskapat en nordisk passunion och en nordisk gemensam arbetsmarknad, och måste vi gå vidare. Samarbetsministern tog ju initiativet och tillsatte att lösa detta problem, och jag ser med stor förväntan fram mot mötet i och hoppas att den förväntan inte ska utmynna i en besvikelse.