prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — Deinternationella åtgärderna och insatserna i Sverigemåste gå hand i hand.Trots detta har en positivgrundsyn på att regeringen i den proposition sombetänkandet behandlar vill vidta åtgärder för att påvissa områden förbättra och skärpa fiskepolitiken. Påett par områden menar vi dock att förslagen riskeraratt skapa oklarheter och onödigt omfattande restrik-tioner i relation till vad som kan uppnås.För det första gäller det förändringen av 22 § ifiskelagen om utökade uppgiftsskyldigheter. Visst ärdet önskvärt med en mer fullständig registrering avdet resursuttag som sker när det gäller fisket. Menförslaget som det nu är utformat riskerar att skapaoklarheter och bli mer långtgående än vad som äravsikten. Det ska gälla i princip allt fiske för försälj-ning. har varit inne på en del av degränsdragningsproblem som kan dyka upp.Lagrådet har i sitt yttrande kritiserat regeringensförslag för att inte vara tillräckligt tydligt när detgäller vilka som kan komma att bli skyldiga att lämnauppgifter enligt 22 § i fiskelagen. Lagrådet menar attden utformning som förslaget fått ger utrymme för enmer långtgående uppgiftsskyldighet än vad som äravsikten.Fru talman! delar Lagrådetssynpunkter och yrkar därför avslag på regeringensförslag till ändring av denna paragraf och menar attregeringen får återkomma till med ett nyttförslag som uppfyller Lagrådets krav. Jag vill därför,fru talman, yrka bifall till betänkandets reservation nr8.För det andra är det enligt regeringens förslag yt-terligare myndigheter som ska ges möjligheter attkontrollera fisket och få tillträde till fartyg, fordonoch byggnader bland annat. Befattningshavare vidFiskeriverket och länsstyrelserna ska förutom kustbe-vakningen, tullen och polisen ha dessa möjligheter.Det är viktigt att tillsynen fungerar och skärps,och vi delar den uppfattningen. Men det är ocksåviktigt att det fungerar på ett enkelt och effektivt sättoch att inte flera kontroller än nödvändigt genomförs.Det är viktigt också att rollfördelningen mellan olikamyndigheter är tydlig och att dubbelarbete undviks.Jag menar och vi har föreslagit att en utvärdering avFiskeriverkets och länsstyrelsernas utökade tillsyns-ansvar bör ske efter det att nya bestäm-melser har trätt i kraft. Det är förvånande att utskottetutan närmare motivering avfärdar ett sådant förslag,särskilt som farhågor i den här riktningen har fram-förts i remissvaren på i dennadel - farhågor om oklarheter, gränsdragningsproblemoch risk för dubbelarbete.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer med kristdemokratisk medverkan i dettabetänkande men nöjer mig som sagt med att yrkabifall till reservation nr 8.Anf. 113 ():Fru talman! Detta betänkande rör fisket och fis-kelagen, områden som av många uppfattas som avgö-rande för det fortsatta arbetet med att slå vakt omhavets resurser och havets biologiska mångfald ochdärmed slå vakt om yrkeslivet och näringen runthavets resurser.Att något måste göras är nog alla här överens om.Men frågan är vem som ska reglera och hur vi skareglera fisket. Frågan är också på vilket sätt vi ska tahand om havsresursen. Vilka ska få fiska och till vad?Vilka sanktioner ska finnas och vilken kontroll ska viha? arbetar för att vi ska ha ett lång-siktigt hållbart fiske för såväl näring som turism ochrekreation. Fisket är viktigt i . Fiskmängdernaräcker inte till alla som vill fiska. Därför vill vi slåvakt om det kustnära fisket på det storskaliga fisketsbekostnad.Vänsterpartiet är med på två reservationer i dethär betänkandet, en om hållbart fiske och en om be-gränsningar av foderfisket.Sverige har stora havsområden och en mycketlång kust. Det finns en lång fisketradition i landet,men har fisket blivit alltmer ohållbart.Kombinationen av fiske och föroreningar, främstövergödning med kväve och fosfor, slår hårt mot demarina arterna. Därför är det viktigt att ekosystem-tänkandet finns när det gäller att skapa ett uthålligtfiske.Havet får inte betraktas enbart som en produk-tionsresurs för yrkesfisket. Vi anser att hänsyn måstetas även till naturvården och, som jag sade innan, tillrekreations- och fritidsfiskets intressen. Alla är viberoende av att fisken finns kvar både nu och på långsikt. Ska det svenska fisket vara trovärdigt måste detdrivas enligt försiktighetsprincipen. När det görs kanSverige kanske bli trovärdigt vid revideringen avEU:s gemensamma fiskepolitik.Ska den gemensamma fiskepolitiken fungeramåste vi även ha en kontroll som fungerar. Vi behö-ver en bättre kontroll till sjöss samt en bättre land-ningskontroll. Därför är det viktigt att tillsynsansvaretklargörs. Tillsammans med s och mp arbetar vi ocksåför bättre internationell kontroll, inte minst i Öster-sjön.Enligt statistik från de redovisade landningarna avtorsk från svenska fartyg hamnade ca56 % av torsken som landades i viktklassen 0,. Torskarna klassades alltså, enligt vad fiskarnasäger, i klass 5. av de redovisade svenskatorsklandningarna hamnade i viktklassen 1-2 kilo.Därmed klassades de troligen som fyror. un-der 2003, , har situationen inteförbättrats, utan tvärtom. I är landnings-siffran i klassen 0,och i 1-2 kilosklassen. av den torsk som landas är alltsåsmåfisk under . Det är också anledningen tillatt EU nu förlänger torskfiskestoppet som en nöd-åtgärd.Hur mycket stor torsk fångas, då? Det beror påvad man menar med stor torsk. Om man räknar alltorsk över , det som jag inte har definierat somsmåfisk, så är det ändå av de redovisadelandningarna från svenska fartyg som hamnar i denstorleksklassen, alltså över 2 kilo.Torsken ska ha en viss ålder för att leka. Torskensom är 0,har en ålder . En torskpå är troligen mellan tre och . Det häråldersspannet beror på att i , som jag grun-dar detta på, växer fisken olika fort beroende på var iÖstersjön den lever. Dessa siffror gäller det man för iland. Hur många ton ytterligare småtorsk som dum-pas till havs vet ingen, men det är stora mängderenligt Havskommissionen.En preliminär uppskattning när det gäller svensktorsk i och skulle kunna vara attdet dumpas 19 miljoner torskar och landas 3 miljoner.Då säger det sig självt att åtgärder måste till för ska minska andelen fisk som dör av fiske ochbara slängs bort. Sammanfattningsvis: fiskar vismåfisk som varken har lekt eller växt till sig. Detpågår ett gigantiskt missbruk av naturresurser.Vet ni förresten hur lång en torsk är som väger 0,3kilo? Vad väger en torsk som uppfyller minimimåtteti respektive ? Det vore kanskeen bra hemläxa åt oss alla att ta reda på det.Det är positivt att utskottet är enigt i frågan omsärskild avgift vid förbjudna landningar. Men dettamåste kombineras med åtgärder mot dumpning, ellerdiscard.Fru talman! Vad är då det så kallade foderfisketför ett slags fiske? En del säger att vi inte har någotfoderfiske utan endast fiske för humankonsumtion.Enligt det betänkande som vi behandlar är foderfiskeett industriellt fiske där fångsten i första hand är av-sedd för mänsklig konsumtion men där den, i denmån det inte finns någon marknad för fångsten, an-vänds till djurfoder eller för framställning av fiskmjöloch fiskolja som proteintillskott i djur- och fiskfoder.Vi i är oroliga för den utvecklingsom har skett i fisket mot en inriktning på ökad andelfoderfiske. utgör foderfisket av den lan-dade fångsten. Vi anser att detta fiske måste begrän-sas om vi ska ha kvar matfisk i framtiden.Fru talman! Slutligen vill jag yrka bifall till reser-vation 3 samt reservation 5.Anf. 114 ()replik:Fru talman! sade mycket klo-ka saker, tycker jag. Engagemanget för en hållbarutveckling och biologisk mångfald delar jag fullt ut.Även beskrivningen av situationen för torsken är juuppenbart riktig. Den beror mycket på att de redskapsom fiskarna själva har föreslagit ska användas, somselekterar mycket bättre, inte har kunnat användas pågrund av kompromisser under sena nätter i fiskeför-handlingarna. hoppas vi att det ska bli ändring pådet.Men det som väckte min lust att resa mig upp ochställa en fråga var att pratade omatt prioriterar det kustnära fisket på detstorskaliga fiskets bekostnad. Då vill jag fråga: Hurvill du definiera det? Var går de skiljelinjerna? Skadet vara möjligt för svenska fiskare att ha båtar, trå-lar, över en viss storlek? Ska de kunna konkurrera pålika villkor med fiskare från , och såvidare eller ska svenska fiskare hänvisas till att hasmå kustbåtar?Anf. 115 ()replik:Fru talman! Det är ju så att vi tilldelas en viss kvotfisk som vi får ta upp. Vad jag vill, vad alla vi iVänsterpartiet vill, är att se till att man kanske kanfördela de här kvoterna så att vi kan ha ett levandekustsamhälle. Det som jag kallar det småskaliga fis-ket, det kustnära fisket, ska kunna ha tillgång till fiskatt fånga. Som det är nu är det de stora trålarna somtar upp den stora mängden av den resurs som vi ärtilldelade. Det är det jag vill ändra på.Anf. 116 ()replik:Fru talman! De levande kustsamhällena består juav fiskare av olika slag, sådana som har små båtar,mellanbåtar och stora båtar. De består också av fisk-beredningsindustri och andra kringindustrier som ärberoende av att få leveranser från svenska fiskare. Jagvill då fråga igen: Ska svenska fiskare kunna konkur-rera på likvärdiga villkor med kolleger från ochBaltikum för att på ett sunt sätt kunna leva på sinnäring och för att vi också ska kunna ha en fiskbered-ningsindustri som kan fortleva? Jag tycker inte att jagfår några besked om på vilket sätt man ska prioriterabort det storskaliga fisket.Anf. 117 ()replik:Fru talman! talar här om att konkur-rera på lika villkor. Då kan man ju fråga sig hur manska definiera lika villkor. Innebär det även att vårasvenska fiskare ska ha samma lönevillkor och sammainkomster som baltiska fiskare? Det är en annan frågaom de ska börja konkurrera på lika villkor. Man kanvända på det.Jag tror inte att det är det som tänkerpå, men om man ska använda det här begreppet"konkurrera på lika villkor", som ni så ofta använder,så bör man också definiera vad lika villkor är och påvilket håll det i så fall vara lika villkor.Anf. 118 ():Fru talman! Jag tycker att det är oerhört viktigt attvi även kan ha livskraftiga fiskbestånd.Fisk är ett både nyttigt och välsmakande livsme-del. Jag tycker att det är en självklarhet att ävenkommande generationer ska kunna njuta av havetsläckerheter på tallriken.Det finns självklart också ett intresse av att bevaraden biologiska mångfalden i våra vatten. Vi har jutidigare haft lite svårt att både bildligt och bokstavligtse den biologiska mångfalden under ytan. Jag tyckeratt det är viktigt att man kan uppfylla båda dessaförutsättningar.Rent allmänt tycker jag att höstens och vinternsdebatten när det gäller fiske och fiskeförvaltning harpräglats väldigt mycket av hänsyn till fisken ochkanske för lite av hänsyn till människor. Då tänkerjag på de människor som har sin försörjning av fisket.Jag tycker att regeringen och stödpartierna har hante-rat de människorna på ett oerhört nonchalant sätt.En klok och försiktig förvaltning av våra fiskere-surser behöver inte innebära att vi trampar på yrkes-utövarna. Jag tycker att man tydligt kan se att detfinns en stress och att man har hemskt bråttom medatt visa politisk handlingskraft i de här frågorna. Allt-för ofta sker det, tror jag, på bekostnad av att sakfrå-gan inte förs fram på ett så bra sätt som möjligt.Vi kan se på punkten 6 som ett litet exempel. Lagrådet riktar kraftigkritik när det gäller avgränsningsproblematiken kringuppgiftsskyldigheten. Utskottsmajoriteten säger i princip delar Lagrådets farhågor, men manmenar att man inte har något annat underlag utan körvidare med det förslag som har lagts fram i alla fall.Det tycker jag är ett litet exempel.Jag blir nästintill upprörd när man pratar om tro-värdighet när det gäller det internationella arbetet. Jagvill rikta en fråga till regeringsunderlaget och samar-betspartierna: Tycker ni att dessa piruetter, med ensi-digt totalstopp och så vidare, har bidragit till att inter-nationellt skapa trovärdighet för svensk fiskepolitik?Jag är mycket intresserad av att höra svaret på denfrågan.Jag yrkar bifall till reservation 9.Anf. 119 ():Fru talman! står bakom det förslagsom regeringen har lagt fram om ändringar i fiskela-gen. Som vi ser det innebär det att man får en mernyanserad licensgivning, möjlighet att ge licens förfiske av en särskild art fisk, vilket gynnar framför alltde småskaliga kustnära yrkesfiskarna och självfalletockså kan göra att vi får en mer genomtänkt fiskepo-litik.Möjligheten till en effektiv tillsyn förbättras radi-kalt genom de nya förslagen, och lagändringen närdet gäller sanktionerna är rimlig, bra och ligger på ennivå som vi tycker är i paritet med de kostnader somfiskefångsten innebär.Jag skulle kort vilja bemöta utfall mot diskussionen om torskfisket. Vi sersnarast det som har hänt när det gäller torskfisket påhelt motsatt sätt. Jag tror att det var en mycket nyttigväckarklocka som ringde när vi krävde ett torskfis-kestopp.Situationen är alltså mycket kritisk. Det handlarom att på lång sikt rädda torskbeståndet. Det harockså lett till en rad åtgärder. Inte minst har också EUreagerat på det. Jag tror att det svenska initiativet närdet gäller torskfiskestoppet har haft positiva effekter.Det är lite orättvist att säga att vi inte har tagithänsyn till de yrkesverksamma. Vi har sattsom absolut villkor att de yrkesverksamma fiskarnaska hållas skadeslösa även vid ett torskfiskestopp. Detfinns noggranna beräkningar på ersättningar för red-skap som måste bytas och så vidare. Det är naturligt-vis viktigt. Vi vill ju ha ett långsiktigt hållbart fiske.Även om man skulle få en nedgång under en tidmåste man hålla yrkeskåren intakt och skadeslösunder tiden. Det är ju för att rädda fisket och fiskeri-näringen som de här åtgärderna vidtas.Från sida har vi under allmänna mo-tionstiden väckt en del motioner som också behandlasi det här betänkandet. De handlar mer om hur manska använda de nya lagarna än om lagarna som såda-na. Båda de motionerna har vi lagt reservationer omtillsammans med . Jag vill yrka bifalltill dem . Det är reservation 3 och reservation5 som jag yrkar bifall till.Där tar vi upp det som är naturligt för Miljöpartietatt ta upp, nämligen det ekologiska synsättet på livet ivåra hav. Vi får inte glömma bort att det som vi han-terar när vi diskuterar fiske är en liten del av en bio-logisk mångfald i en miljö som dessutom är förbi-sedd. Av någon anledning har vi lättare att tänka påekologiska system och biotoper när det gäller land-miljö. Vattnet är något annorlunda, något okänt. Detsom är under ytan ser vi inte, brukar man säga. Jagtror att detta kan vara orsaken till att det här släparefter.Vattenlevande djur har en miljö som är annorlun-da. De har inte den öppna himlen; de har ett tak istället. De har inte växtligheten på golvet eller påmarken som vi, utan den ligger i taket. Växtplanktonlever vid ytan och kan tillgodogöra sig solljuset, somsedan förser resten av biomassan med grundnäringen:De små solplanktonen dalar ned från ytan och blirmat för dem som lever i området bredvid.Havet är också befolkat på ett helt annat sätt änluftrummet. Det är homogent befolkat med mikroor-ganismer, småorganismer, evertebrater - alltså rygg-radslösa djur - som på olika nivåer från botten ochupp lever i den här biomassan i ett mycket komplice-rat ekologiskt system, eller många olika system. Etthav som är mycket variationsrikt. Det finnsmängder av olika biotoper.När vi tittar på näringspyramiden ser vi att fiske-rinäringen naturligtvis är intresserad av framför alltde större fiskarna. Fiskarterna i är ocksåmånga och olika, med helt olika typer av beteenden.De kustnära fiskarna är revirlevande, har födorevir,yngelrevir och är yngelvårdande, precis som vårasmåfåglar, fastän vi inte tänker på det. De har sångockså. Man kan köpa fisksångsskivor, om någon ärintresserad av det, precis som skivor med fågelsång.Men detta är något som vi inte vet så mycket om ellertänker på särskilt mycket.Inom fiskerinäringen utnyttjar man framför allt destörre fiskarternas naturliga beteende, till exempelsillens beteende att bilda stim. Sillen går i stim för attundvika predatorer. Det är ett sätt att hindra predatornfrån att ta enskilda djur men också ett sätt att sökaföda. Sillen sluter sina stim i dagsljus och splittrardem . Det gör att man kan fånga den när dengår i stim när solen börjar gå upp.Den typen av fångst gör att man kan ta väldigamängder. Där ligger en risk. Försiktighetsprincipen,som vi tror är viktig, stämmer inte med de stora indu-strifiskefartygen som tar upp jättemängder. De göralltså ett ingrepp, med tanke på sillen dels i mängdenfisk, som är för stor, dels i det ekologiska systemetoch i näringspyramiden, därför att man får en våld-sam förskjutning på en punkt när det gäller närings-balansen i systemet.När nu de här lagarna ska börja tillämpas vill vi iMiljöpartiet att man får en uppföljning som är veten-skaplig, forskning och utvärdering av det som händernär man fiskar på olika sätt så att man inte går in ochstör i det ekologiska systemet, det vill säga så att mankan få ett ekologiskt långsiktigt hållbart fiske ochannat liv i vattnet.Det betyder att jag inte är så benägen att baraprata fiskemängder. Det handlar naturligtvis omfiskmängd, mängd torsk till exempel, men också omplats och tid när fångsten sker. Och det handlar omfiskeredskapen. Fiskeredskapen som används för attfånga sill eller torsk får inte som biverkan ha våld-samma effekter i det ekologiska systemet, förstörabottenmiljöer eller sådana saker.Anf. 120 ()replik:Fru talman! Som vanligt när står italarstolen blir det väldigt intressanta inlägg och bio-logiska utvikningar med stort kunskapsinnehåll somdet är mycket intressant att lyssna till. Men jag måstefånga upp det säger angående torsk-fiskestoppet.Menar på fullt allvar att det är detsvenska kravet på torskfiskestopp som har skyndat pådet arbete som man ser nu med ökad kontroll, bättrebevarandeplaner, hushållning, sänkta kvoter och ökatantal stopp? Är det inte den vetenskapliga rådgiv-ningen som man lyssnar på och följer?Det har i själva verket varit så, enligt vittnesbördfrån dem som har varit med, att man inte har tagitSverige på allvar. Man har inte lyssnat på grund av dekategoriska förslagen och ytterkantssynpunkterna, därman utan sans och måtta har varit beredd att sänka enhel näring till havets botten.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag är ovillig att diskutera det. Detkan jag antagligen inte bedöma. Någon historiker fårväl undersöka vilken effekt en politisk debatt har. Detblev onekligen en debatt som väckte stor uppmärk-samhet kring torskfisket. Jag tror inte att vi har haftmotsvarigheten till den. Det har också kommit framåtgärder, precis som säger. Hur stor delav orsaken till att vi nu har fått det lite bättre somligger i den här debatten kan jag lämna därhän. Denhar inte varit till skada.Möjligen kan jag rätta till och säga att vi när viväckte debatten naturligtvis grundade oss just på denforskning som fanns. Vi utgick alltså från det pro-blem som fanns och som var alarmerande, minst sagt.Torsken höll på att utrotas, helt enkelt. Vi hade ex-empel i andra delar av världen där torsken hade blivitutrotad, där man hade gått för långt, missat chansenatt göra ett stopp och därmed inte heller fått tillbakaden som vi har sett. Så jag trornog att åtgärden i varje fall har varit positiv. Hurpositiv får andra prata om.Anf. 122 ()replik:Fru talman! Jag vill tacka för de synpunkterna.Men jag vill ändå fortsätta med en fråga om de veten-skapliga grunderna för agerandet och insatserna.De flesta är ju överens om att en stor orsak till densvaga utvecklingen är överfisket och svartfisket. Ärdet då inte i kontrollen och i åtgärder mot överfiskeoch svartfiske som man ska sätta in stötarna ochkomma överens på det internationella planet omsänkta kvoter, andra redskap och begränsade fiskean-strängningar? Om överfisket har ett avgörande infly-tande på fiskebeståndens utveckling måste man ändålägga krutet där i stället för att ensidigt sänka en helsvensk näring, när det är på det internationella planetsom man måste komma överens.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vi ska försöka kon-struera en debatt här. Naturligtvis är överfisket ettjätteproblem. Men det är inte så att vi bara ska ägnaoss åt det. Det är ett problem att vi framför allt har förlite kunskap om fiskemetoder, om vilka redskap somär bra och hur man skyddar den småskaliga fiskeri-näring som vi har i , det kustnära fisket. Vil-ken typ av fiskeredskap, vilka platser, vilken typ avlicenser ska man ge? Ska man ge speciella licenserför speciella arter? Till vilka tider ska fisketförläggas?Allt det här arbetet behöver göras. Och överfisk-ningen måste stoppas först, naturligtvis, så att vi harnågonting att ta hand om, studera och göra det bättreför. Torskfiskestoppet var ett exempel på ett mycketradikalt steg i den riktningen, skulle jag vilja säga.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag vill komma in lite på samma temasom . säger att det var ennyttig väckarklocka. Frågan är om inte de svenskaförhandlarna har haft den där väckarklockan ringandekvar i fickan eftersom det inte var några som villesitta jämte oss. Det kan vara ganska irriterande.För mig är det viktigt att man kommer i gång ochbörjar jobba, inte att man bara väcker debatt. Jag trorinte att den debatt som vi har haft om det ensidigastoppet har gagnat sakfrågan. Det finns andra sätt attgå före som är mycket bättre än att göra ensidigasvenska stopp, till exempel gäller det utvecklandet avbättre redskap. Där har den svenska fiskenäringentillsammans med vetenskapen gjort ett jättebra jobb.Det tycker jag är en vettig modell för att gå före.Min fråga är, fru talman: strategi har Mil-jöpartiet och regeringen för att återfå internationelltrovärdighet när det gäller fiskefrågorna?Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag tror att vi har ganska bra trovär-dighet. Det är inte där problemet ligger. Det handlarom att få en frisk med rik tillgång till fiskoch naturligtvis ett bra underlag också för svenskfiskerinäring.Nu har vi inte bara väckt debatt från Miljöpartietssida. Det är väl skillnaden mellan att vara ett opposi-tionsparti och att vara ett parti som kan samverkamed regeringen. Vi har alltså i samverkan med re-geringen lagt ned ett mycket stort arbete på att titta påjust hur detaljerna i ett sådant här stopp eller en ned-gång i fiskekvoter inom en viss sektor ska kunnahanteras för att inte yrkesfiskare ska lida skada av det.Det handlar ju om att hålla fisket gående hela ti-den, även när man måste vara återhåll-sam. Det kan ske på många olika sätt, med ekono-misk ersättning både till fisket och den industri somtar hand om fisken när den kommer i land. Jag trornog att vi kan säga att vi hade gjort ett rätt bra arbetenär det gällde inventeringen av vad som behövdes föratt det inte skulle uppstå skador i svenskt näringsliv.Anf. 126 () replik:Fru talman! Vi har lite olika ingångar när det gäll-er internationella frågor och vilken möjligheten är attuträtta saker och ting på EU-nivå. Såvitt jag förstår ärdet fortfarande det ensidiga svensk stoppet som Gun-nar avser. Jag är intresserad av att höra hurman kommer att verka internationellt för att få till enförvaltning som är internationellt övergripande, inteensidiga, begränsade svenska åtgärder.Anf. 127 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det är en internatio-nell fråga. Naturligtvis gäller det också , ochdär handlar det om många länder. vetprecis som jag att det pågår ett arbete med att försökafå länderna kring att gå samman. Arbetepågår inom EU, och arbete pågår i FN:s regi.Det gäller här ett problem som världen blir meroch mer medveten om. Men också mycket starkaekonomiska intressen arbetar för att maximera sinavinster. Där får vi problem. Jag tror att man får arbetapå bred front. Det handlar om allt från WTO-förhandlingar till diskussioner om det som nämn-de i sitt första inlägg om redskap och den utveckling-en.Vi tittar närmare på de sakerna och har ett brasamarbete med till exempel när det gällertorskfiskeredskapen.