prot · GR0927 · 2003-11-13 00:00:00 — Vi har ett förslag om att behandlingen av regeringens skrivelse om statligt ägda företag bör ske , för att hålla en hög aktualitet. Vi vill även att frågan om försäljning av dotterbolag som sysslar med en verksamhet som inte tillhör koncernens kärnverksamhet ska regleras i lag på motsvarande sätt som det finns lagbestämmelser om moderbolagen. Vi vill säkerställa revisorernas oberoende på ett bättre sätt. Vi menar också att styrningen, precis som revisorerna påpekat, måste bli tydligare. Det förenklas om handläggning sker på ett departement. Bolagens mål för verksamheten ska vara styrande, och de målen måste förankras av de verksamhetsansvariga, följas upp och redovisas till på ett begripligt sätt. Jag slutar med att konstatera att det nog är en historisk händelse att det trots en tydlig revisorsrapport, där vi självfallet instämmer i förslaget som revisorerna har till beslut, och trots massor av uppenbarade sanningar om misskötsel i medierna inte blir ett enda tillkännagivande till regeringen. Rättrådighet ligger uppenbarligen inte för utskottsmajoriteten, som i stället väljer att sopa under mattan. Det är ynkligt, och jag beklagar det djupt. Jag vill yrka bifall till reservationerna 6 och 10. 4 (): Först vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Som har sagts här är staten största företagsägare. De närmare 60 företagen/koncernerna har ungefär 200 000 anställda och ett väldigt stort ekonomiskt värde, som vi också hörde. Det finns utan tvekan skäl för statligt ägande av företag i vissa fall. är det emellertid mera fördelaktigt att företags drivs i enskild regi än av staten. Engagerade entreprenörer är ett av samhällets främsta tillgångar när det gäller att skapa tillväxt och utveckling. Statens ansvar är i huvudsak att ge förutsättningar för en bra näringslivspolitik. Konkurrensen kan lätt snedvridas om statliga företag konkurrerar med privata aktörer eftersom förutsättningarna är olika. Hamnar ett statligt företag i ekonomiska problem är det lätt att ta till statskassan för att få fram det kapital som fattas. Det har vi sett exempel på , när vi tittar på vad som har hänt med SJ, och Svenska Skogsplantor. I de flesta fall är entreprenören överlägsen staten som företagare. Vi behöver många fler företagare i det här landet. Vi behöver stimulera det enskilda engagemanget för att driva på samhällsutvecklingen och få till stånd en positiv utveckling i hela vårt land. Från sida menar vi mot denna bakgrund att ambitionen bör vara att sälja ut fler av de statliga företagen framöver. Det är emellertid viktigt att försäljningen sker när marknadsläget är fördelaktigt, så att skattebetalarna inte blir förlorare. I första omgången bör man därför inrikta sig på företag som inte är särskilt konjunkturkänsliga. Man bör alltså koncentrera sig på de företag som verkar på konkurrensutsatta marknader. En bra början vore att regeringen redovisar skälen för att varje enskilt företag ägs av staten helt eller delvis. Finns inga hållbara motiv för fortsatt statligt ägande bör en försäljning förberedas. Vi är dock inte dogmatiska i Centerrörelsen när det gäller synen på ägandet. Det finns, som vi ser, utan tvekan lägen då statligt ägande är att föredra framför det alternativ som står till buds. I vår motion understryker vi att statens ägande av naturresurser måste behandlas försiktigt, eftersom det handlar om nationellt strategiska intressen. Det är exempelvis svårt att se några fördelar med att sälja ut företag som och till internationella storbolag, kanske med utländskt statligt ägande. Då är det naturligtvis bättre att kontrollen finns i landet och i svenska händer. Detsamma gäller förstås . Där är inriktningen att man bör sälja i mindre enheter för att stärka det lokala skogsägandet och för att skapa fler självbärande skogsfastigheter. Det skulle kunna medverka till att stärka de bygder som är i så stort behov av fler företag och fler människor. Jag vill också understryka att när det gäller den grundläggande infrastrukturen i samhället vägar, järnvägar, el och bredbandsnät är ett statligt ägande naturligt, eftersom också infrastrukturen är ett strategiskt nationellt intresse. När det gäller operatörerna på de olika näten är det däremot den fria konkurrensen som måste gälla som huvudprincip. Jag vill också, som föregående talare, kommentera majoritetens reaktioner på revisorers skrivelse om staten som bolagsägare. Även om man i sina skrivningar instämmer i en del av revisorernas synpunkter avstyrker man alla de förslag som framförs. För mig framstår revisorernas synpunkter som väl övervägda och sakligt starka, men majoriteten verkar närmast reflexmässigt avstyrka alla de här förslagen från revisorerna. Är er önskan att undanhålla regeringen från all kritik verkligen så stark att ni måste avstyrka även balanserad kritik från ett organ som har till uppgift att granska verksamheten? I det här fallet handlar det inte om några politiska motståndare som man till varje pris måste ta avstånd från. Vi delar revisorernas synpunkter. Här finns det många synpunkter synpunkter som tidigare tagits upp vad gäller ökad öppenhet och genomarbetade styrdokument för de statliga företagen. Inte minst gäller det, vilket har understrukits, att hindra att olika uppseendeväckande händelser inträffar. De statliga företagen bör vara föredömen, inte skräckexempel på hur man driver företag. Det är naturligtvis anmärkningsvärt att utskottet inte kunde enas om att ställa sig bakom revisorernas synpunkter. 5 (): Som vi redan hört här i kammaren och även sett i oppositionens olika motioner är det samma visa från de borgerliga partierna: Staten ska inte äga företag och inte vara domare och spelare. Staten är oprofessionell som företagsägare. Statens ägande och drivande av företag snedvrider konkurrensen. Staten finansierar sina företag genom att röva medborgarna på pengar. Det är mörkläggning, hemligstämpling och så vidare. Listan kan göras mycket längre. Jag tycker att det är en oseriös och ovärdig diskussion när det gäller det statliga företagandet. Ni vet att ni på de allra flesta punkterna har fel, men ni trummar på i samma stil år . Det statliga företagsägandet har bidragit till väldigt mycket som är positivt för svenska folket till bra service och likvärdighet över hela landet, till bra med pengar till statskassan för att finansiera välfärden och till viktiga och riktiga jobb åt människor i olika delar av landet. Uppräkningen skulle kunna göras mycket längre. Jag vill, som jag gjort när vi diskuterat regeringens skrivelse om statliga företag, understryka att de här företagen ägs av svenska folket. Av de borgerliga motionerna och de resonemang som ni för här i kammaren kan man lätt få intrycket att det är socialdemokraterna i utskottet eller den politiska ledningen i som äger företagen. Det måste väl ändå vara helt galet. har de här företagen byggts upp och bidragit till en bra utveckling, till att våra gemensamma tillgångar kunnat förmeras till glädje för alla. Vari ligger felet i att staten äger företag? Jag vill ha ett uppriktigt och sanningsenligt svar, för det ni säger tycker jag är att slå blå dunster i ögonen på oss och på svenska folket. har ni ändrat er argumentation. Ni försöker dölja era ideologiska och dogmatiska avsikter att staten inte ska syssla med företagsverksamhet genom att säga att inställningen är mer pragmatisk och ekonomisk. Men ni kan inte på ett övertygande sätt redogöra för skälen till er inställning. Nej, säg som det är! Ni gillar inte att svenska folket gemensamt ska få äga företag som skapar värden för nationen och som bidrar till en positiv utveckling i olika delar av landet och också till att finansiera vår gemensamma välfärd exempelvis vård, skola och omsorg. Nej, det vore mer hederligt av er om ni ville erkänna den verkliga orsaken. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för de olika åtgärder som har vidtagits och som ska vidtas för att skapa en större öppenhet i de statliga företagen. Bolagsstämmorna ska generellt vara öppna för allmänhet och för medier. Årsredovisningarna ska innehålla mer av detaljerad information om verksamheten och om hur företagsledningar och styrelser betalas och arvoderas. Styrelserna ska fokusera på hur den operativa ledningen ska fungera och på hur företagens organisation ska garanteras. Genom de nya riktlinjer som regeringen beslutat om ska de statliga företagen gå före med goda exempel inom flera områden. Jag vill här nämna några av dem. Vd-lönerna ska vara rimliga i förhållande till befattningar i jämförliga företag. Bonusar och incitamentsprogram får inte avse koncernchefer och vd:ar men väl övriga anställda i företaget. Det ska då gälla samtliga personer i företaget. Men med detta har regeringen inte sagt att incitamentsprogram rekommenderas i de statliga företagen. Uppsägningstider och avgångsvederlag läggs fast och får utgå under . Avräkning för andra ersättningar som man får under den tiden ska göras. Pensioner ska i fortsättningen avgiftsbestämmas, inte förmånsbestämmas. Pensionsvillkoren ska knytas till pensionsålder i åldersintervallet , varvid en tidigare avgång ska motsvara en lägre pension. Dessutom föreslås flera förändringar när det gäller hur årsredovisningarna ska utformas med hänsyn till en öppnare redovisning av anställningsvillkor för vd, arvoden till styrelsen och så vidare. En fråga som varit uppe till behandling gäller hur styrelserna i de statliga bolagen bör vara sammansatta. Regeringens ambitioner har gradvis höjts, ibland faktiskt på inrådan av riksdag. är könsfördelningen den att kvinnorna innehar av styrelseposterna. Detta ska ses som ett delmål som uppnåtts men där vill regeringen och vi socialdemokrater gå vidare. Målet är en jämn könsfördelning. Det ska också gälla ordförandeposter i bolagsstyrelserna samt befattningar som vd och andra ledningsfunktioner i företagen. Vi är inte nöjda förrän det målet är uppnått. Vi är på god väg, men mer krut behöver användas för att vi ska nå ända fram. I övrigt strävar regeringen efter att styrelserna ska vara kompetenta i flera olika avseenden. Kraven ses ständigt över för att motsvara vad som är behovet. Miljöfrågorna har fått en allt större betydelse för de statliga företagen. Detta har givetvis sin utgångspunkt i att misslyckanden i det här avseendet kan kosta stora pengar och dessutom rendera företagen ett sämre anseende. Det leder ofelbart till sämre affärer och därigenom också till sämre resultat. Företagens etiska handlande får också en allt större betydelse. De statliga företagen ska också här vara ett bra föredöme. Av en del borgerliga motioner kan man lätt få intrycket att statens företag generellt och medvetet inte följer lag och författning samt andra regler som gäller i samhället. Men det är närmast oförskämt att insinuera något sådant. Det är kränkande för företagen som sådana och också för de anställda i företagen. I så gott som samtliga fall där oegentligheter uppdagats har det skett med förslagenhet och uppsåt, något som kan vara av rent kriminell natur. Det är då fråga om brottslig verksamhet som ska utredas och lagföras. Sådant kan aldrig accepteras vare sig i offentligt ägda företag eller i privata företag. skulle jag vilja säga några ord om det som de borgerliga företrädarna ägnat hela anföranden åt, nämligen vad revisorer har sagt. Den redogörelse som vi har fått och som en del av utskottets betänkande grundas på bygger i stor utsträckning på iakttagelser som är av äldre datum och som i vissa avseenden är relevanta. På flera punkter har revisorerna föreslagit tillkännagivanden förslag som avstyrkts av utskottets majoritet. Utskottsmajoriteten har dock funnit många av revisorernas påpekanden värda att understrykas liksom att majoritetens förslag kunnat tillgodose vissa av de påpekanden som gjorts. Allra sist yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 6 () replik: K G Abramsson säger att vi för en oseriös och ovärdig diskussion om de statliga företagen. Det tycker inte jag. Jag tycker att det i många fall finns anledning att fundera över både om vi ska ha de statliga företagen kvar och hur de agerar. Jag ska be att få citera ur en annons: Danmarkssemestar ? Då måste du planera ett besök hos , firman som grundades och som är en av mest välrenommerade vinbutiker. I butikerna, som finns på ett flertal orter bl.a. i , , och på , finner man ett bra och blandat sortiment med både billiga och exklusiva viner samt ett av största sortiment av single malt . Den här reklamen är hämtad från svenska spritjournalen . Man kan läsa vidare att det just var extra förmånligt för Vin & spritjournalens prenumeranter att handla hos . Vid köp lämnas rabatt mot uppvisande av giltigt medlemskort. K G Abramsson sade att statliga företag ska vara ett gott föredöme, ha gott omdöme och agera på rätt sätt. Men i har vi en helt annan syn på hur man säljer sprit och gör spritreklam. Tycker K G Abramsson att Vin & Sprits agerande i utlandet tog också upp en del exempel är förenligt med vad ett svenskt statligt bolag ska syssla med? 7 () replik: Vi är väl alla överens, men bara i vissa fall, om att de svenska bolagen, även de statliga, ska agera efter de regler, den lagstiftning som finns och efter andra system som är uppbyggda för att gagna en bra företagsamhet. Om Vin & Sprit agerar på en annan marknad än den svenska och håller sig till de regelsystem som finns där kan inte Vin & Sprit anklagas för att ha gjort fel. Sådana budskap kan vi inte, , skicka till våra statliga företag. När det gäller den svenska marknaden och hanteringen av Vin & Sprit vet vi att vi har ett statligt bolag som heter som arbetar med utminutering av alkohol i samhället. Där finns det väldigt tydliga och klara regler för hur den ska hanteras. Jag tror inte att det är bra att, som gör underförstått, blanda ihop de olika rollerna. Skulle vi fullfölja det resonemanget skulle vi kunna peka på väldigt många företag som agerar på olika sätt beroende på om man befinner sig i eller på en annan marknad. Jag tycker att fråga är rent ut sagt obefogad. 8 () replik: Jag ställer den ändå, men kanske på ett lite annat sätt: Tycker inte K G Abramsson att det är otrolig dubbelmoral från den svenska statens sida att äga ett företag som har vinstmaximering som enda mål vid försäljning av vin och sprit, med tanke på den inställning som vi har i till vin och sprit? Är inte det dubbelmoral? 9 () replik: Den här frågan tror jag att vi ett otal gånger har svarat på från Socialdemokraternas sida. Om inte staten gör det skulle någon annan göra det. Men jag tror inte att någon annan ett bolag i privat regi skulle agera lika måttfullt som Vin & Sprit gör. Jag förstod att diskussionen om dubbelmoral skulle komma upp. Det finns ingen anledning för oss att skämmas för att Vin & Sprit är ett av våra mest framgångsrika företag och som faktiskt tillför statskassan väldigt många miljoner, som vi kan använda i de välfärdsföretag som vi har inom vård, skola och omsorg. Det där resonemanget, , köper jag inte. 10 () replik: K G Abramsson sade något i stil med att ni vet att ni har fel. Det antyder lite grann att K G Abramsson vet att han har rätt. Därom lär vi kunna tvista, och det är just det vi gör . Nej, vi vet inte att vi har fel men vi är mycket bekymrade över hur det ser ut med det statliga ägandet. K G Abramsson sade också att det är mer hederligt att tala om vad vi tycker och vad vi vill. Det har vi gjort i motion . Det är dags att majoriteten åtminstone börjar läsa våra motioner. Vad är det för fel då? Jo, felet är, K G Abramsson, att det tar kraft och energi från det som staten egentligen borde ägna sig åt, det som staten ska och måste göra, det som ingen annan kan göra. Det är felet med statliga bolag. Felet är också att det snedvrider konkurrensen på ett helt oacceptabelt sätt i många delar, som vi har framfört år . Felet är också att det är skattebetalarnas pengar som försvinner när SAS eller något annat bolag går dåligt. Det är felet. 11 () replik: Jag vet inte om det var särskilt mycket av förklaring varför ni i vill avveckla det statliga företagandet. säger att det snedvrider marknaden. Ja, då måste man redovisa vad det är för företag som snedvrider marknaden och som i privat regi skulle kunna bära de verksamheter och kostnader som är förknippade med det speciella företagets verksamhet. säger det sade jag tidigare i mitt inledningsanförande att vi rövar skattebetalarna på pengar. Enligt den skrivelse som vi nu behandlar tillförs statskassan faktiskt netto ganska mycket pengar. Under normala och goda år får vi in mellan 15 och 20 miljarder till statskassan som vi använder för att bygga . Det bortser ni ifrån. Det tycker jag är ganska orättvist. Att företagandet skulle ta kraft från andra områden måste också vara fel. Titta på förvaltningskostnaderna för de statliga företagen. De är bara en bråkdel av vad de privata företagen satsar. Under goda år redovisar man vinster på mellan 15 och 20 miljarder, och förvaltningskostnaderna totalt uppgår till drygt 50 miljoner, varav köpta tjänster ligger på över 40 miljoner. måste förklara för mig vad det är för kraft och energi som förs ut ur på grund av att vi har de här mycket goda företagen. 12 () replik: Just det, det tillför statskassan pengar när det går bra. Och när det går dåligt vad händer då, K G Abramsson? Tillför det några pengar till skola, vård och omsorg? Nej, knappast, utan då måste vi dra ned i stället. Det är det här spelandet, riskerandet av skattebetalarnas pengar, som vi är emot. Varifrån kommer till exempel pengarna till SJ? Det var 1,8 miljarder senast. Sedan kan vi räkna upp år då pengarna bara läckt ut. Det är skattebetalarnas pengar som i stället kunde ha gått till exempelvis fler lärare och bättre sjukvård. Men det vill ni inte höra talas om, utan ni klänger er fast vid något gammalt nostalgiskt, att staten ska äga vissa företag, något som jag anser vara helt förlegat. Konkurrensutsätt företagen, privatisera de allra flesta av dem, och du ska se, K G Abramsson, att det kommer att gå bättre för företagen. De får en mer kompetent ledning som har andra erfarenheter och tillsätts på andra meriter. Jag har bara en sista fråga. Jag ställde den något retoriskt tidigare i mitt anförande: Tycker K G Abramsson verkligen att det ser bra ut för de svenska statliga företagen? Vi ska inte tjata om Systembolaget, för det är uppenbar härva som tydligen har pågått . Men är han stolt över resultatet och hur det går för de statliga bolagen? Jag tänker då till exempel på som ska vara en ledande stjärna i energiomställningsprogrammet. Det är bara det att nu startar man upp gamla oljekraftsanläggningar på . Ligger det i linje med det som ett statligt företag ska syssla med, om man har den inriktningen som regeringen har med tanke på omställningen? 13 () replik: Visst går en del av de statliga företagen sämre. Men det kan faktiskt bero på att väldigt många företag har gått mycket sämre på grund av en internationell lågkonjunktur som inte alls har skonat . Det är en del av förklaringen. Vi har lämnat stöd till SJ i form av en ansvarsfull och långsiktig ägare, och det överskottet har lämnats till riksgälden. Det finns fortfarande pengar kvar i riksgälden att hämta för företag som behöver tillskott och som behöver omstruktureras. De vinster som vi får in från de statliga företagen svarar väl upp mot de eventuella förluster som de statliga företagen gör. Det som hände i Systembolaget är väldigt trist. Varken jag eller Socialdemokraterna vill att de manér som också förekommer i det privata näringslivet ska anammas av de statliga bolagen. Jag har sagt att fiffel och båg, förslagenhet och kriminella handlingar hör inte hemma i företagsvärlden, och det hör definitivt inte hemma i de statliga företagen. Den förkastelsedomen är stenhård från vår sida. Men rättvisan måste ha sin gång. Vi kan inte döma folk ohörda. Det finns särskilda rättsvårdande myndigheter som tar hand om det. När det gäller har ni diskuterat att alla bolag ska fungera på en fri marknad. vet att elpriset inte fastställs av , utan det fastställs av en gemensam kraftbörs i , . Jag tycker att det är bra att tjänar pengar. Sedan kan den här volymen skapa förutsättningar för sänkta elpriser. Men jag tycker att det är bra att tjänar pengar. 14 () replik: Jag noterade att K G Abramsson började sitt anförande på ungefär samma sätt som han började den förra debatten om statliga företag. Då vill jag bara skicka med att jag tycker att det är lite oseriöst att recensera och referera våra motioner med en hel del felaktigheter i refererandet. Jag föreslår en liten genomläsning av våra motioner till nästa gång, så kan vi kanske ha en mer seriös debatt från alla parters sida. förstår jag varför K G Abramsson och Socialdemokraterna har avstyrkt vår motion om att införa en etisk policy i bolagen. K G Abramsson formulerade alldeles den policy som tydligen är rådande. Han sade så här: Om inte vi gör det skulle någon annan göra det, och så inbringar det ju mycket pengar. Ja, det är en ganska rå och krass kapitalism som ska vara vägledande för de statliga bolagen. Det är uppenbart att målet ska helga medlen. Jag tycker att det är ett farligt tänkande. Om det bara handlar om att maximera vinst åt de statliga bolagen är vi nog ute på en väldigt felaktig väg. I så fall finns det ingen begränsning för hur många företag som staten ska äga. Det är självklart att ju fler företag man äger, desto mer inkomster blir det, om man sköter dem någotsånär. Jag vill ställa en fråga till K G Abramsson: Anser K G Abramsson som företrädare för Socialdemokraterna och regeringen att antalet statliga bolag är det optimala? Eller handlar det om att staten ska ha fler respektive färre bolag? 15 () replik: syftar på Vin & Sprit. I Vin & Sprits instruktioner säger vi inte att det ska vara extrem vinstmaximering, som försöker att påskina. Vartenda bolag som staten äger har ett avkastningskrav eller ett mål för sin verksamhet. När det gäller de kommersiella bolagen ställs det avkastningskrav som inte hämtas ur den yttre rymden, utan de beräknas på ett mycket speciellt sätt. Det är ingenting som man bara hipp som happ kommer på, utan det är väldigt noga beräknat. Om inte Vin & Sprit säljer alkoholhaltiga drycker i statlig regi skulle någon annan göra det. måste väl ändå erkänna att det är så. Tror att volymen alkoholdrycker skulle minska om staten sålde ut Vin & Sprit? Det är befängt att tro någonting sådant, men jag tror att tror att det är så. Det är fullständigt fel. När det gäller antalet bolag i den statliga portföljen tycker jag inte att man ska exercera med siffror. Men är det läge för staten att köpa bolag eller att inkorporera bolag i statens ägarportfölj ska vi ställa upp på det. Det finns också lägen där statliga företag ska avvecklas. Det står väldigt tydligt beskrivet i skrivelsen. Där måste vi laga efter läge. Det finns inget riktigt svar på den frågan. Vi kan ha fler företag och vi kan ha färre. 16 () replik: Vi har nog ganska olika syn på statligt ägande. Det som är vägledande för mig när jag talar om att staten även fortsatt behöver ha ett visst ägande är att det ska vara fråga om ett ägande med ett speciellt motiv. Det är det viktiga. Målet för verksamheten ska vara klart fastställt, och det ska dessutom vägledas av en etisk policy. Väldigt många av de saker som de statliga bolagen har haft för sig skulle inte rymmas i den policy som jag skulle vilja se. Det är viktigt att målet med verksamheten klart framgår. Här har det varit komplikationer. De som verkar i de statliga bolagen känner ofta inte till målet för verksamheten och vad syftet är. Så här behövs det klara förbättringar. Det gör mig lite ont att man inte har tagit revisorernas förslag om att skapa en stabilare ägarstyrning på allvar. har man uttalat vissa rekommendationer om att man ska fortsätta arbetet, men någon riktigt handfast hantering av dessa bolag vill man inte ha. Det som kanske upprör mig allra mest är att majoriteten i den här kammaren inte vill låta ta sitt ägaransvar på allvar.