prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:104Torsdagen den 15 majKl. 12.00 - 18.09Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2002/03:104------------------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 maj.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM71 Förslag till förordning om offentligfoder- och livsmedelskontroll KOM(2003)52 tillmiljö- och jordbruksutskottet2002/03:FPM73 Bekämpningsmedelsrester i livsme-del och foder KOM(2003)117 till miljö- och jord-bruksutskottet3 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde in-kommit.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:78 till näringsutskottet2002/03:112 till lagutskottet2002/03:116 till bostadsutskottet5 § Gallring av uppgifter i kreditupplysning-arFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU15Gallring av uppgifter i kreditupplysningar (prop.2002/03:59).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )6 § revisorers årsredovisning för2002Föredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU16Riksdagens revisorers årsredovisning (re-dog. 2002/03:RR1).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )7 § förslag om donation till Stif-telsen betänkande 2002/03:FiU18Riksbankens förslag om donation till Stiftelsen (förs. 2002/03:RB5).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )8 § och arbetsrättsligafrågorFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2002/03:AU6Statens ansvarsnämnd och arbetsrättsliga frågor(prop. 2002/03:47).Anf. 1 ():Herr talman! Vad är arbetsrätt? Jag råkar iblandpå dem som tror att arbetsrätt är synonymt med tur-ordningsreglerna i LAS. Så är det naturligtvis inte.Arbetsrätten är ett samlingsbegrepp för den lagstift-ning som reglerar förhållandena mellan arbetsgivareoch arbetstagare på arbetsmarknaden. Men arbetsrät-ten är inte bara lagstiftning utan även reglering somåterfinns i avtal mellan arbetsgivare, arbetstagare ocharbetsmarknadens organisationer. Den innehållersåväl rättigheter som skyldigheter för parterna.Den kollektiva arbetsrätten innehåller lagar sommedbestämmandelagen, förordningen om medling iarbetstvister eller lagen om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen. I lagstiftning om anställ-ningsskydd - där anställningsskyddslagen, som oftabrukar kallas LAS, ingår - finner vi även lagar somlagen om arbetstid i husligt arbete. Ännu mer lagstift-ning påträffar vi i olika ledighetslagar, diskrimine-ringslagar, lagar om offentlig anställning, arbetsmiljöoch arbetslöshet med mera.Det är alltså en oerhört omfattande lagstiftningsom reglerar förhållandena på arbetsmarknaden. Ochgrunden för denna lagstiftning tillkom när arbets-marknaden såg helt annorlunda ut än den gör i dag.Industrisamhället har omdanats till ett kunskapssam-hälle. Många lagar har förändrats under tidens gång,men fortfarande finns det, enligt min mening, åtskil-ligt i den gällande lagstiftningen som borde förändrasför att anpassas till dagens och morgondagens ar-betsmarknad.Jag skulle önska att vi kunde ha startat från nolloch fått en lättöverskådlig och tydlig lagstiftning.Tyvärr låter detta sig inte göras av rätt naturliga skäl.Men det otympliga lapptäcke som arbetsmarknaden måste dras med behöver i grunden förenklas.När vi fyra oppositionspartier nu yrkar på en ge-nomgripande översyn av arbetsrätten gör vi det motbakgrund av att tidigare utredningar har haft begrän-sade direktiv och inte arbetat förutsättningslöst. Denrådande lagstiftningen har varit basen, och med densom måttstock har få genomgripande förslag till för-ändringar utmejslats.Vår utgångspunkt är att finna en arbetsrättslig lag-stiftning som river hinder för människor att komma iarbete, som tillförsäkrar arbetstagare grundlägganderättigheter oavsett avtalsförhållanden eller fackligtillhörighet. Vi vill stärka den enskilde på arbets-marknaden.Facklig verksamhet fyller en viktig funktion påarbetsmarknaden, men den ska vara frivillig, och denenskilde ska själv kunna bestämma vem som skaföreträda henne eller honom. Dagens lagstiftninguppfyller inte detta villkor.Ska klara att bibehålla den välfärd somhar byggts upp fordrar detta attsvenska företag klarar en internationell konkurrensoch att det utvecklas fler och nya arbetsplatser. I dagökar arbetslösheten, och alltfler står utanför arbets-marknaden. kan inte längre luta sig mot destora företagen. ras och att storföretagenflyttat utomlands visar att det är de mindre och me-delstora företagen som kommer att erbjuda den fram-tida ökningen av arbetstillfällena.Vi moderater vill inte på något sätt jäklas medmänniskor. Alla på arbetsmarknaden har rätt tillstörsta möjliga trygghet, men nuvarande oöverskådli-ga lagstiftning ger en falsk trygghetskänsla. Riktigtrygghet och fler jobb skapas bara genom fler företagoch genom att alla företag vågar och har råd att an-ställa fler.Herr talman! Den svenska arbetsrätten intar ensärställning i världen. Få länder har en så regleradarbetsmarknad som , och inte blir det bättre avatt vi även ska ta hänsyn till EU:s lagstiftning inomområdet.Jag ska citera den opolitiske professorn i utredning om hållfastarbetsrätt. Han säger: "Den arbetsrättsliga mängdenregler i börjar närma sig gränsen för vad somär rimligt och hanterligt. "Sug på den! En opolitisk professor säger: "närmasig gränsen för vad som är rimligt och hanterligt".I en enkätundersökning som Företagarnas Riksor-ganisation har låtit utföra bland företag med upp till50 anställda uppger dessa att arbetsrätten är en av detre viktigaste långsiktiga frågorna som de önskar enförändring inom. Arbetsrätten upplevs som krångligoch stelbent.Ska nya och fler arbetstillfällen tillkomma i små-företag ställer det alltså krav på att de regler som styrarbetsmarknaden är bättre anpassade till de mindreföretagen. Därför behövs en skyndsam, förutsätt-ningslös översyn av arbetsrätten.Herr talman! Det undantag från turordningskret-sen som alla partier, utom Vänstern och Socialdemo-kraterna, röstade igenom i har kritiseratshårt av fack och regering. Och troligen kommer viunder att få leva med såväl en-skilda motioner som partimotioner från vänsterallian-sen som går ut på att man ska återställa möjlighetentill undantag.Kritiken mot undantaget har byggts upp med ar-gumentet att detta har utnyttjats till att säga upp små-barnsmammor. I utredning, , tas detta spörsmål upp. Man konstaterar att"något belägg för att regeln bland småföretagen haranvänts för att systematiskt missgynna föräldraledigaarbetstagare har utredningen inte kunnat finna. "Utredningen konstaterar också:"Utifrån de ovan anförda skälen anser utredningenatt några förändringar i fråga om möjligheten tillundantag från turordningskretsen i anställnings-skyddslagen inte bör vidtas. "Samma slutsats kommer såväl Företagarnas som fram till.FR, , har beställtstatistik från om småbarnsmammors sysselsätt-ning.Slutsatsen blev att sedan undantaget infördes harsysselsättningsutvecklingen förbättrats i de minstaföretagen, medan utvecklingen varit den motsatta i destörre företagen. Något stöd för diskrimineringstesenfinns inte.I FR-undersökningen uppger sju av tio företagareatt viljan att nyanställa skulle minska om undantags-möjligheten försvann. i FR:s enkät tyckteatt undantaget var bra eller mycket bra.Samma resultat kommer till ien . Ingen småföretagare harunder sagt upp medarbetare pågrund av att de varit gravida eller befunnit sig påföräldraledighet. Bland föräldralediga och gravidauppger att de inte har någon erfarenhet av attsägas upp på grund av att de befunnit sig på föräldra-ledighet.Jag utesluter inte att någon enstaka arbetsgivarehar gjort fel, men det finns inga belägg för att föräld-ralediga arbetstagare systematiskt missgynnas och attdärför undantaget i turordningskretsen bör avskaffas.Socialdemokraternas förvanskade verklighetsuppfatt-ning får inte bilda utgångspunkt för ett viktigt re-formarbete.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation nr 1 under punkt 2. Jag står naturligtvis ävenbakom våra övriga reservationer, men för tids vin-nande avstår jag från att yrka bifall till dessa.Anf. 2 ():Herr talman! Arbetsrätt är ett av de mest intres-santa och viktiga ämnen som vi har att debattera iarbetsmarknadsutskottet. Det är också en av orsaker-na till att jag valde detta utskott. Det handlar om attvärna tryggheten, rätten för anställda och företagare,och ge möjlighet till utveckling för sammagrupper. Det är väl här skyttegravarna kommer attgrävas, precis som . Detklassiska synsättet hos många politiker har ju varit ettvi-och-de-perspektiv: trygghet eller tillväxt, arbetareeller kapitalist, närande eller tärande.Herr talman! Som dotter till småföretagare, upp-vuxen till stor del i och med företagare somkunder i mitt tidigare yrkesliv känner jag inte igenmig i den skyttegraven. Trygghet och tillväxt går attförena, med lite jämkning - det medges. Men somliberal anser jag att det bara är så vi kan nå måletuthållig tillväxt, tillväxt som medel och inte somheligt mål. Så är det ju. Det är inte pengarna i sig somgör oss lyckliga, utan det är vad vi kan göra meddem.Arbetsrätt handlar om att skapa tydliga spelreglersom kan anses sjysta av hela samhället, både anställ-da och företagare, och som uppmuntrar företagare attexpandera i stället för att som hellre förbli ettlitet fåmansföretag. Alla undersökningar som görsvisar att den absoluta majoriteten av småföretagareinte vill eller vågar växa eftersom de anser att regel-verket och kostnaderna kring anställning är för tungaför att hantera.Arbetsrätt handlar om att ge mig som anställd entrygg anställning där jag vet att jag inte godtyckligtkan förlora mitt arbete och där arbetsgivaren måste hagoda skäl och redogöra för dem vid uppsägningar.Men så fort det förs på tal att vi vill se över arbets-rätten då åker den röda fanan upp. Det verkar intesom om man, åtminstone officiellt, från regeringenens har insett att världen, anställda och företagare, harförändrats sedan . Vi vill kunna utvecklasefter våra drömmars längtan. Det behöver inte betydaatt vi har samma längtan som då. Behovet avgrundläggande trygghet som anställd tror jag inte harförändrats, men synen på jobben och den livslångaanställningen har förändrats.Företagarnas villkor har förändrats i och med attvi har fler aktörer på marknaden, fler företag somkonkurrerar och en efterfrågan som är betydligt mernyckfull än vad vi tidigare upplevt. Konsumen-ter är knepiga att begripa sig på. Jag harspenderat tidigare delen av mitt liv till att försökaförstå mig på dem.Allt detta gör att vi har behov av en moder-niserad och mer flexibel arbetsrätt. När professorNiklas Bruun presenterade resultatet av den senasteöversynen av arbetsrätten sade han, precis som Patrikvar inne på, att arbetslagstiftningen var så komplexoch så integrerad med många olika verksamheter attden var mycket svår att överblicka och justera.När jag pratar med företagare är det slående attdet är småföretagarna som upplever att arbetsrätten ärett hinder. De större företagen säger uttryckligen attdet alltid går att hitta luckor. Detta är för mig dettydligaste beviset på att vi har en arbetsrätt som intelever upp till det syfte som vi ansåg att den skulle ha.Det är inte en justering som ska göras utan en grund-läggande reform med färre och enklare regler som ärtydliga för alla, regler som inte tar veckor att läsa uppför företagarna och som inte heller smarta företagsju-rister kan ta sig runt när det passar dem.Den svenska arbetsrätten med lagar, avtal ochpraxis är oerhört omfattande och detaljstyrande ijämförelse med till exempel den danska. Men somskåning boende vid vattnet mellan ochSverige vet jag att vi inte direkt invaderas av danskarbetskraft. Talet om att vi ska konkurrera med kun-skap och stark anställningstrygghet, som vi tidigarehar hört i den här kammaren, faller direkt i praktiken.Ett företag med 5 anställda lever inte med sammavardag som företag med 50, 500 eller 5 000 anställda.Lagstiftningen måste bli mer flexibel om alla företagska ha en möjlighet att utvecklas. Det borde varaöverflödigt att säga det i den här kammaren, men utanatt företagarna eller näringslivet utvecklas och växerså har vi inget att fördela. Utan privat sektor har viingen offentlig sektor.Ett av de exempel där man kanske tydligast mär-ker att arbetsrätten inte har hängt med i tiden är upp-delningen fast anställning - tillfällig anställning.Statliga attityd- och värderings-studie De kallar oss unga visar att när 16-29-åringarrankar viktiga egenskaper i ett arbete kommer fastanställning först på tolfte plats. Faktorer som priorite-ras betydligt högre är bra lön, personlig utvecklingoch god arbetsmiljö. Vi ska kanske inte vara så be-kymrade över att unga som vi tenderar att se det allt-för ofta saknar fast anställning. Kanske en mer flexi-bel arbetsform skulle vara ett sätt att locka de härungdomarna till de arbeten där vi inte ser dem,det vill säga vården och omsorgen.Jag tror definitivt att möjligheterna för människorsom har svårt att komma in på arbetsmarknaden,det vill säga ungdomar, invandrare, sjukskrivna ocharbetslösa, ökar med mer tidsbegränsade arbetsformerinitialt. Risken ses helt enkelt som mindre av företa-garna om företagare och arbetstagare först har enchans att lära känna varandra, något som bevisas avatt personer efter en period hos bemanningsföretagofta får fast anställning.För någon vecka sedan fick utskottet en liten fö-reläsning i de olika varianter av tidsbegränsad an-ställning som finns . hade åtminsto-ne jag tappat tråden. Det är möjligt att det är jag sominte är tillräckligt skärpt. Men det blev uppenbart attdet finns ett behov av att se över reglerna och attförenkla. Målsättningen måste vara att båda formernaska vara likvärdiga rättsligt.Herr talman! Vi måste nog börja se till våra ge-mensamma intressen, det vill säga att företag är kon-kurrenskraftiga och därmed ger sysselsättning ochskatter. Det behövs färre, enklare och mer rättvisaregler - allmän avtalsrätt kan kanske delvis ersättaden arbetsrättsliga specialregleringen - med en ökadindividualisering och en fortsatt viktig roll för defackliga organisationerna. Jag kan till och med ställamig öppen för frågeställningen att vi kanske behöverett förstärkt kollektivavtal när vi öppnar upp för ar-betskraftsinvandring. Åtminstone bör kollektivavtaletkompletteras med en individuell förhandlingsmöjlig-het, precis som professor tog upp i sinutredning.Herr talman! Att gräva ned sig i politiska skytte-värn verkar inte speciellt intelligent för närdet gäller arbetsrätten.Jag ställer mig bakom alla motionermen yrkar bifall till reservationerna 1 och 10.Anf. 3 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,5 och 11.Herr talman! Dagens betänkande handlar om enrad olika större och mindre arbetsrättsfrågor. Detmesta avslås med hänvisning till utredningen som just nu är ute på remiss. Men det ärändå värt att diskutera grundläggande frågeställningarkring arbetsrätten.Dagens arbetsrättslagstiftning har formats , när man hade det medelstora industriföretagetsom förebild och som något slags ideal som reglernautformades utifrån. Det var ett samhälle där man,också från lagstiftarens synpunkt, såg det som att enarbetstagare ganska lätt kunde bytas mot en annanarbetstagare.Sedan dess har mycket hänt i och i helavärlden. Vi har fått mindre av traditionell industripro-duktion och mer av tjänsteproduktion. Vi har mer avkunskapsintensiv verksamhet och mindre av löpande-band-arbete. Vi har fått en globalisering och en tek-nologisk utveckling som gör att kapital, företag,tjänster och varor åker över gränserna på ett heltannat sätt. Vi har fått EU:s inre marknad.Vi har fått framväxten av bemanningsföretag, somhar ökat flexibiliteten på arbetsmarknaden - en formav företag som fick livsluft och framgång sedan denborgerliga regeringen öppnatregelverket för denna företagstyp. Jag tror att vi i dagfaktiskt underskattar hur viktig denna faktor har varitför att få en mer flexibel och dynamisk arbetsmark-nad.Vi har fått in många människor som kommit tillvårt land. Många av dessa nya svenskar finns inteeller har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. Dehar särskilda problem.Vi ser också framför oss en kommande arbets-kraftsbrist på grund av befolkningsförändringar. Alltfärre ska försörja alltfler i framtiden.Allt detta gör att det är viktigt att få en bred över-syn och modernisering av arbetsrätten utifrån de nyavillkor som gäller på 2000-talet.När regeringen tillsätter utredningar på det härområdet ger man tyvärr mycket begränsade direktivoch uppgifter. Då blir det utredningar som tittar på ettmycket smalt område inom arbetsrätten, och det ärNiklas Bruuns utredning ett exempel på.Vi kristdemokrater kräver därför tillsammans medde andra borgerliga partierna att vi får en ny ochbredare översyn och modernisering av arbetsrätten,därav reservation 1.En sådan här översyn kommer förhoppningsvis attkomma fram till en rad olika förslag till förändringaroch förbättringar av arbetsrätten. Det är inte säkert attvi på den borgerliga kanten kommer att vara överensom alla förslag, men vi är överens om att det krävs ettnytt perspektiv när man tittar på de här frågorna. Detkrävs också att vi formulerar en bra balans mellanarbetstagarens och arbetsgivarens intressen.Vi kristdemokrater är så naiva att vi tror att detgår att finna mycket gemensamma tag mellan lönta-gare och arbetsgivare. Det går att formulera mycketav spelreglerna på arbetsmarknaden utifrån den sam-syn som faktiskt går att finna. Men självklart kommerdet att finnas konflikter. Det finns konflikter på ar-betsmarknaden, och därför behövs det bra skydds-regler för den anställde. Det ska också en modernarbetsrätt ha.Vi kan identifiera problem på fyra områden:Vi har bristande hänsyn till och bristande flexibi-litet för de små företagen. var inne pådetta. De små företagen har jobbigare att hantera denkomplexitet som nuvarande arbetsrätt innebär.Vi ser också att det är svårare för äldre att bytajobb. Dagens system gör det svårt för en människasom varit länge på en arbetsplats att byta till ett nyttjobb, för då hamnar man sist i turordningslistorna.Arbetsrätten motverkar alltså rörligheten, både denyrkesmässiga och den geografiska.Vi har också problem med lönebildningen i Sveri-ge. Vi har fortfarande en bit kvar innan vi kan säga attvi har fullständig kontroll över lönebildningen. Ar-betsrätten är en faktor som spelar in här.Vi behöver alltså se över de här frågorna.Det finns också ett antal mer konkreta förslag i dethär betänkandet, bland annat ett från Kristdemokra-terna om att förlänga möjligheten till provanställningfrån . Det är ett förslag som bru-kar få alla politiker på vänsterkanten att bli oerhörtupprörda. Jag tror dock att det är just denna typ avrigid hållning som försvårar inte minst för de småföretagen.Jag hörde ett slående exempel när jag för en tidsedan samtalade med en småföretagare som höll påmed att installera teknisk utrustning. Han hade tvåanställda i sitt företag och hade nu tagit in en tredjeanställd, en mycket bra kille som han såg som enintressant anställning och hoppades kunna fortsättamed. drog dock inte den nyanställde in depengar som företagaren måste få in för att kunna bärahans lönekostnader. Det tar tid för en nyanställd attkunna göra detta - att lära sig yrket, att lära sig kon-takterna och vad det innebär i olika företag. Då kändeden här arbetsgivaren: hinner jaginte bedöma detta. Bedöma killens kompetens kan jaggöra men inte om han hinner lära sig jobbet så att hankan stå på egna ben och faktiskt dra in de intäktersom företaget behöver. Han ville ha mer tid på sig; iannat fall kände han att han kanske måste ta det säkraför det osäkra och avsluta provanställningen, somalltså var reglerad till max sex månader.Detta exempel visar hur arbetsrätten kanske mot-verkade att den här personen fick fortsätta och få fastjobb.Då säger någon: Ja, men det finns många som ut-nyttjar detta maximalt. Ja, det kan vara ett problem.Vi ser inte minst inom journalistkåren hur arbetsgiva-re ibland missbrukar vårt regelverk där man kan halängre provanställningstider efter vissa avtal. Detfinns sådana exempel. Men det handlar om att skapaett regelverk som gynnar de många små företagen.Sedan måste vi självklart föra en dialog med arbets-givare och arbetstagare, mellan politiker och arbets-marknadens parter, om att hantera alla lagar på ettrimligt och vettigt sätt och försöka nyttja dem på ettsätt som främjar det gemensamma bästa.Herr talman! Vi har också den stora frågan omturordningsreglerna. I det här betänkandet föreslårsocialdemokrater och vänsterpartister att vi ska rivaupp det beslutet om att ge möjlighet försmå företag att få undanta två nyckelpersoner innanman fastställer turordningslistan. Det handlar alltsåinte om att välja och vraka bland de anställda, somdet ofta låter från vänsterhåll.Ett antal påståenden förs fram som argument motdenna reform som har verkat tack vare ettgemensamt beslut mellan de borgerliga partierna ochMiljöpartiet.Man påstår att det blivit mer rädda löntagare påarbetsmarknaden sedan vi infört den här regeln. Förstoch främst har man svårt att belägga det. Och skullekonsekvensen av denna regel vara mer rädda löntaga-re på arbetsplatserna måste det innebära att alla nyan-ställda på en arbetsplats i Socialdemokraternas Sveri-ge är rädda. De åker ju alltid först om det blir ned-dragning på arbetsplatsen.Det hävdas också i en del debattartiklar, bland an-nat , att det finns en avgrundsdjupskillnad mellan att bli arbetslös därför att man var sistanställd och att bli arbetslös därför att arbetsgivarenhellre ville ha någon annan kvar. säger oftasocialdemokrater och en del fackliga företrädare attdetta med LAS är inga problem för facket gör alltidupp med arbetsgivaren om undantag från LAS-reglerna om man så behöver. Det innebär alltså att detskulle vara trevligt att bli sparkad av sina arbetskam-rater, sina fackliga företrädare, men inte därför attarbetsgivaren säger att är en nyckelperson föratt företaget ska kunna överleva och man då hamnarlite längre ned på turordningslistan.Det påstås att erfarenheterna från när det fanns enliknande regel , under den borger-liga regeringens tid, var att de svaga på arbetsmark-naden drabbades hårt av detta. Tyvärr finns ingenutvärdering av den lagstiftningen, dels därför att denverkade , dels därför att detvar en extremt turbulent tid på arbetsmarknaden efter80-talets sus-och-dus-ekonomi.Det är självklart tragiskt för alla som drabbas aven uppsägning. Men frågan man måste ställa sig ärofta: Kan ett företag överleva bättre med de nya tur-ordningsregler som införts? Kan det lättare komma uren svacka? Kan det lättare börja nyanställa igen? Detär det som är frågan: hur skapa ett regelverk somfrämjar långsiktigt goda förutsättningar?Herr talman! Jag vill slutligen bara kommenterareservation 11 från som handlarom förstärkt skydd för gravida och föräldralediga. Ettenigt arbetsmarknadsutskott har av regeringen begärtregler för att förstärka det lagstadgade skyddet förgravida och föräldralediga på arbetsmarknaden, ochdet finns också en del goda sådana förslag i den nyautredningen arbetsrätt som remissbe-handlas. Men vi kristdemokrater pekar på en del tillsom jag tror är en viktig faktor när vissa arbetsgivareibland tvekar att anställa gravida och sådana manmisstänker ska vara föräldralediga, nämligen att manfaktiskt tvingas betala semesterlönen när någon blirföräldraledig. Exempelvis ett småföretag ska alltså tapå sig kostnaden att betala semesterersättning underden tid som någon är föräldraledig, och det är dentypen av ekonomiska trösklar som vi måste undanrö-ja.