prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Men majoriteten har tyvärrännu inte sett några större förändringar.När det gäller avsnittet Vissa EU-frågor vill vipåpeka, som vi sagt i vår motion, att det beslut somEU fattat om avskaffande av tullar mot världens 49fattigaste länder är bra. Vi anser däremot inte att detär rimligt att bananer, ris och socker undantas från detbeslutet framåt.Exportkreditfrågor är en annan del. Vi kristdemo-krater anser att många i-länder bidrar till en ohållbarutveckling i genom att de nationella ex-portkreditnämnderna ger finansiellt stöd till mil-jöskadliga investeringar i u-land. Vi anser att en obli-gatorisk miljöprövning ska föregå alla beslut omexportkrediter.Herr talman! Jag avslutar med att påstå att möj-ligheten att påverka den globala rättvisan och skapaen bättre värld aldrig har varit så stor som . Fram-för allt handlar det om, för var och en, att vägra stödjasystem som utnyttjar människor. Så länge västvärl-dens konsumenter fortsätter att kräva billiga varormen inte rättvisa arbetsförhållanden och löner kom-mer slaveriet att fortsätta. Som konsumenter har vistörre möjligheter att förändra världen än som politi-ker. Men vi ska som politiker ta vårt ansvar.Anf. 169 ():Herr talman! Välkommen att leda näringsutskot-tets debatt !Handel mellan människor och folk, över gränserhar förekommit sedan urminnes tider, ja, ända sedanmänniskan fick större skördar eller bättre jaktlycka änhon själv hade användning för. Handel skapar kom-munikation, gynnar dialog och utveckling, men denskapar också konflikter, tvister och orättvisor. Handelbör främjas för sina goda sidor, men regler måstefinnas för att komma till rätta med dess avigsidor.Handel ska främjas, men under rättfärdiga, rättvisaoch jämlika villkor.De rika länderna är protektionistiska och domine-rande gentemot de fattiga länderna, och detta är inteacceptabelt. Den rikaste delen av världen måste ta ettmycket större ansvar för att minska den fattigdomsom skapas av protektionism, snillrika stödsystem,tullar, patent, korruption och dumpning. Utveck-lingsländerna är inte emot världshandel. Det är barafråga om under vilka villkor handeln sker.EU:s och övriga länders jordbruksstöd uppgår till1 miljard dollar . subventionerar varjeko med . Stora delar av jordensbefolkning lever på . Av världensbönder får de som bor i i-länderna av dettotala jordbruksstödet. Ja, detta är exempel på stödsom man skyddar sina egna marknader med.Frihandel är viktig även för . Men demåste få reella möjligheter att utnyttja förhandlings-rätten. En rättvis global handel ska inkludera mänsk-liga rättigheter, miljöåtaganden och hållbar utveck-ling, ske öppet, fördöma och beivra korruption ochdumpning. Det finns behov av undantagsregler somtillåter fattiga länder att skydda vissa delar av sinproduktion så att de kan konkurrera på bättre villkor.GATS-processen är en mycket sluten process sommåste göras mer öppen och tillgänglig om den skalyckas och få legitimitet hos många människor värl-den över. Människor är med rätta misstänksamma ochavogt inställda till WTO eftersom de inte förmår attfölja avtal som ökar rättvisan och minskar fattigdo-men. WTO och förhandlingarna måste bli mer öppna,demokratiska och rättvisa.Näringsutskottet vill dra sitt strå till stacken ge-nom att öppna och ha en hearing om GATS den 22maj här i . Dit är enskilda och organisatio-ner välkomna för att ställa frågor tillsammans medriksdagsledamöterna.Enligt deklarationen om mänskliga rättigheter ochkonventioner om medborgerliga, politiska, ekono-miska, sociala och kulturella rättigheter har männi-skor rätt till fysisk och psykisk hälsa inklusive rätt tillvård och läkemedel. Konventionen om mänskligarättigheter borde stå över patenträtt och ivissa fall. Negativa konsekvenser för inomTRIPS måste gå att rätta till. Tvistlösningsmekanis-men måste inom en rad områden förstärkas och säk-ras till fördel. WTO måste ta större an-svar för att miljökonventioner följs.Förutsättningar för bindande regler bör prövasinom vissa viktiga områden. De negativa konsekven-serna för befolkning av WTO-avtaletmåste klarläggas och redovisas. Det gäller såväl kon-sekvenserna för de mest fattiga, kvinnorna, som förmännen och ländernas hela ekonomier. Utskottetönskar därför enligt detta betänkande att får i uppdrag att utreda konsekvenser-na för utvecklingsländerna av WTO-systemet. är det statliga organ som bland annathar till uppgift att utvärdera utrikeshandeln.Herr talman! Vad gäller exportkreditfrågor anserVänsterpartiet att all offentlig kredit- och garantigiv-ning bör villkoras. Bindande regler bör införas. Fö-retag som erhåller krediter och garantier ska uppfyllavissa grundläggande regler för mänskliga rättigheter:arbetsrätt, facklig organisation, miljö och barnarbete.Sverige bör vara ett föregångsland när det gäller glo-balt ansvar och handel. Därför, herr talman, yrkar jagbifall till reservation 5 under punkt 7.Vänsterpartiet motsätter sig privatisering av of-fentliga välfärdstjänster i som är påtvingadeav såväl WTO som EU. Hälsovård, sjukvård, utbild-ning, vägar och vatten är exempel på områden därvarje nation själv ska avgöra vilka regler och lagarsom ska gälla. En avreglering av handel med tjänsterkan innebära stora risker. De enskilda staterna måsteha rätten och möjligheten att bekämpa ohälsa, fattig-dom och vattenbrist på sina villkor.En rättvis handel sker på jämlika villkor och ska-par minskade klyftor mellan fattiga och rika. Rättvishandel sker under demokratiska och icke-diskriminerande former. Den diskriminerar inte kvin-nor. Rättvis handel förbjuder slaveri och barnarbete.Rättvis handel avskaffar orättfärdiga stöd och han-delshinder.Nu är det utvecklingsländernas tur att få störremakt över WTO:s dagordning, deras rätt att formuleraregler som ökar rättvisan i den globala handeln. Sve-rige är ett av världens rikaste länder. och densvenska regeringen bör tillsammans med våra företagvara marknadsledande - ligga i framkant som detheter - då det gäller solidariskt hållbar och rättvishandel.Anf. 170 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till Centernsreservation nr 3 under punkt 4.Det är ett i sanning viktigt men svåröverskådligtområde vi diskuterar. Regelverket för världshandelnhar en avgörande betydelse för om vi ska kunna ska-pa en rikare men också mer rättvis och jämlik värld.Vad jag förstår är vi överens i kammaren om att fri-handeln ska vara grundprincipen för världshandeln.Likaså råder enighet om att det är viktigt att särskiltklarlägga vilka konsekvenser dagens handelssystemoch WTO-systemet har särskilt för . Det ärdärför bra att vi i utskottet har enats om att föreslåregeringen att ge i uppdrag attnärmare utreda detta så att vi får mer fakta på bordet.När det gäller förhandlingarna inom världshan-delsorganisationen råder det ofta oklarhet pågrund av det hemlighetsmakeri som präglar organisa-tionen. Finns det brister i öppenheten kan detta natur-ligtvis leda till att såväl sanningen inte kommer fram ioffentligheten som missförstånd. Detta gäller inteminst det avtal som diskuteras nu om handel medtjänster, GATS. Syftet är att få till stånd en bättrereglering av handel med privata tjänster. Det finns detsjälvfallet ingen anledning att invända mot. Att detfinns ett regelverk för hur konkurrensen på dettaområde ska fungera är både bra och viktigt, men detfinns en utbredd misstanke, med rätt ellerorätt, runtom i världen om att starka krafter vill an-vända WTO och tjänsteavtalet för att åstadkomma enprivatisering av offentliga gemensamma angelägen-heter i syfte att ge de stora transnationella bolagentillgång till nya lukrativa marknader i påde fattigas bekostnad.Jag vill lyfta fram vad utskottet säger på en punkt,nämligen att aktivt ska arbeta för att reglernaför handel med tjänster inte ska medverka till attförsämra förhållandena för . En viktigprincip som också understryks är att varje land skakunna avskaffa sina handelshinder i en takt och ord-ning som passar landets utvecklingsnivå, varförWTO-avtalen måste innehålla övergångstider somskiljer mellan länder på olika utvecklingsnivå. Vi fårinte glömma att när våra välfärdssamhällen i västraEuropa byggdes upp var våra marknader i hög gradskyddade från utländsk konkurrens. Dagens utveck-lingsländer bör också ha möjligheter att bygga uppsina samhällen utan att de rika länderna konkurrerarut deras företag.Dagens exportsubventioner på jordbruksområdetsnedvrider marknaden för livsmedel i många delar avvår värld. Vi har sett hur EU har dumpat sina över-skottsprodukter såväl i Öst- och som imånga . Det är absurt när europeiskt mjölk-pulver exporterat med hjälp av skattemedel slår utlokala mjölkbönder i exempelvis och Domini-kanska republiken. Då är det något grundläggande feli systemet som behöver åtgärdas.Samtidigt är handel med jordbruksprodukter och komplicerad fråga. Det går inte att behandlahandel med mat på samma sätt som handel med in-dustrivaror, eller för den skull tjänster. När det gällerjordbruk måste hänsyn även tas till livsmedelssäker-het, livsmedelskvalitet, miljön och jordbrukets inver-kan på kulturlandskapet och landsbygdsutvecklingen.Det är detta som brukar kallas för jordbrukets multi-funktionalitet. Familjejordbruk i norra in-land eller på andra håll i världen kan svårligen kon-kurrera prismässigt med industrijordbruk på den ame-rikanska prärien. Men detta jordbruk har ändå storbetydelse, inte bara för att producera säker mat avhög kvalitet utan även för bygdernas fortlevnad ochutveckling.Ett land bör ha rätt att skydda en egen produktionav baslivsmedel. Detta är en princip som stöds avalltfler världen runt, såväl bonde-, miljö- och solida-ritets- som konsumentorganisationer. Däremot måsteman naturligtvis avskaffa dagens aggressiva export-subventioner och förpassa dem till historien så att detblir lättare för att sälja sina produkter påde rika ländernas marknader.Det finns en mening i majoritetsskrivningen somjag är lite fundersam över i kapitlet Vissa EU-frågor:"Inom EU bör ett målmedvetet arbete påbörjas för attta fram en plan för successiv total avveckling avjordbruksskyddet." Vad det innebär behöver nogdiskuteras. Risken är att det kan leda till total av-veckling av jordbruket i stora delar av världen, inteminst i Sverige.Det är viktigt att poängtera vad utskottet ocksåunderstryker, nämligen att en liberalisering av han-deln måste kombineras med skydd av miljö- ochkulturvärden och landsbygdsutveckling. Från Center-partiets sida vill vi i det sammanhanget särskilt pekapå - vilket vi gör i vår motion - vikten av ett grönttullsystem, det vill säga generösare bestämmelser förde exportörer som uppfyller fastställda miljökrav.Jag tror att vi måste ständigt fråga oss de närmasteåren framöver hur inflytandet på handeln inom WTOkan bli mer jämlikt mellan rika och fattiga länder ochhur vi kan få ett system för fri och rättvis handelmellan nord och syd. I det arbetet är en dialog mellanpartier och folkrörelser viktig.Anf. 171 ():Herr talman! anser att måste förändras. Det gäller bland annatöppenheten, beslutssystemen, innehållet i de olikaunderavtalen och relationen till FN:s övriga konven-tioner. Sociala och miljömässiga klausuler bör införasi regelverken, och WTO måste få nya politisk-etiskamål och respektera och efterleva dem.De rika länderna i WTO har inte hållit de löftensom getts i tidigare WTO-förhandlingar - förändring-ar som skulle bidra till en mer rättvis handel än da-gens.I Uruguayrundan uppmanades medlemmarna attminska exportsubventionerna till jordbruket. EU, medvärldens högsta exportsubventioner till jordbruket,har inte genomfört detta. EU:s jordbruksstöd tar halvaEU:s budget, och med dessa skattepengar konkurrerarvi bland annat ut fattiga länders bönder.Ett absurt exempel är ett svenskt företag,, som säljer mjölkpulver och konkurrerar ut fatti-ga länders mjölkproducenter. Det är ett av mångaeländiga resultat av EU:s jordbrukspolitik. Det är enomoralisk politik, och biståndet har ingen möjlighetatt kompensera för det.Inte heller Marrakeshbeslutet om kom-pensation till de minst utvecklade länderna och tillnettoimporterande länder har genomförts. Skullesådana bra överenskommelser realiseras skulle detbidra till en bättre ekonomisk utveckling i de fatti-gaste länderna.Miljöpartiet anser att WTO måste ta hänsyn tillutvecklingsländernas behov och att detta ska vara enöverordnad målsättning.Organisationen behöver också fastställa tydligaetiska och politiska mål på kort och på lång sikt försitt framtida arbete. Som ett led i detta måste WTOintegrera mål som finns i olika , såatt handelsfrågorna genomsyras av fred, demokrati,rättvisa och utveckling i linje med FN:s ambitioner.Ekologiskt hållbar utveckling, avskaffande av fat-tigdom och livsmedelssäkerhet är frågor som måsteprioriteras av WTO.Miljöpartiet anser att om världshandelssystemetska kunna bidra till en förbättrad levnadsnivå världenöver och ett förbättrat miljöskydd måste institutioner-na vara öppna och demokratiska. Även om WTO hartagit några steg för att förbättra öppenheten i sinaprocesser har det fortfarande många brister. Ett ex-empel är arbetet som bedrivs i olika standardsättandekommittéer, där företagen har ett övertag jämfört medtill exempel konsumenterna i olika länder. De pågå-ende GATS-förhandlingarna är ett annat exempel.Man bör kunna kräva att EU offentliggör både si-na krav på andra länder och sina erbjudanden tillandra länder. Utskottet har i och med detta betänkan-de lovat att ska trycka på EU i denriktningen. Detta är viktigt, tycker jag.För övrigt har utskottet också sagt att när GATS-förhandlingarna sker ska de ta till vara utvecklings-ländernas intressen. Jag tycker att en förutsättning föratt GATS-förhandlingarna ska ske är att de tar tillvara utvecklingsländernas intressen och prioriterardetta.Ett annat försök till bättre offentlighet och bättrediskussion är de öppna utskottsförhör som näringsut-skottet kommer att ordna . Detta, som harvarit ett förslag från frivilligorganisationerna och frånMiljöpartiet, kommer att genomföras. Jag är gladöver det.Bristfälligt socialt och miljömässigt skydd i fatti-ga länder medför stora problem. Svaga statsbildning-ar och korrupta samhällssystem leder på många hålltill brutal utsugning av människor och miljö. Barnar-bete, modernt slaveri, extremt låga löner som ingenkan leva på och förbud mot facklig organisering ärinte ovanliga fenomen.Globalisering kan i värsta fall effektivt motverkaen positiv utveckling i svagt utvecklade stater. Deinhemska företagen får ingen chans att hävda sig, ochden interna samhällsstrukturen destabiliseras.Jag tycker att det är glädjande att utskottet harkunnat enas om ett tillkännagivande till regeringenom en utvärdering av handelsavtalens effekter påfattiga människor i fattiga länder.Utvärderingen ska göras av Kommerskollegium.Jag vill uppmana alla frivilligorganisationer som harexempel på att WTO-avtalen har inneburit försäm-ringar för fattiga människor och länder att föra framså många exempel på det som möjligt till utvärde-ringen. Jag uppmanar också att takontakt med och samarbeta med frivilligorganisatio-nerna och med Sida i den här utvärderingen. I det härarbetet behövs en mängd goda dialoger. Jag anserockså att internationella utvärderingar är nödvändiga,men den svenska utvärderingen kan vara en god bör-jan.Det finns alltså starka skäl till att införa socialaoch miljömässiga minimikrav i handelsavtal. Detfinns även ett behov av undantagsregler som tillåterfattiga länder att skydda vissa delar av sin produktion,så att de på så sätt kan vara med och konkurrera påmer jämlika villkor.Ett problem med olika klausuler, som socialaklausuler eller klausuler om djurskydd till exempel, äratt den nuvarande tolkningen av WTO-reglerna inne-bär att inga länder får införa importrestriktioner somsärbehandlar varor utifrån hur de är tillverkade, sålänge tillverkningsmetoden inte påverkar varans kva-litet. Detta anser jag är viktigt att WTO tar itu medoch ändrar på.Ett annat problem är att WTO-reglerna säger attlika varor ska behandlas lika. Detta innebär att varorsom är tillverkade i enlighet med principer för rättvishandel eller som är miljömärkta inte får favoriserasmed gynnsammare tullar än konventionellt framtagnavaror. Detta måste ändras.Att handeln är rättvis är viktigt. Handelsrelationermed fattiga länder ska fungera så att arbetsförhållan-den, livsmiljö och miljön i övrigt förbättras.Multinationella företag har vid många tillfällengjort sig skyldiga till omfattande brott mot mänskligarättigheter och internationella miljökonventioner.Exempel på det är olyckan i Bhopal i , som leder till att det föds missbildade människor, ocholjebolaget förstörelse och förgiftning av markoch vatten i Nigeria.I många länder är det svårt att hålla transnatio-nella företag ansvariga för brott. I fattiga länder, därsådana företag är en viktig inkomstkälla, kan rege-ringar känna sig tveksamma till att äventyra sinaintäkter genom att driva igenom förbättrade regelverkför sociala rättigheter och miljöhänsyn. kan också, genom att de är spridda överflera länder, vara strukturerade på ett sätt som gör detsvårt att utkräva ansvar med endast ett nationellträttssystem. Därför är det viktigt att internationellpolitik används som ett instrument för att skapa glo-bala regler.Bristen på internationellt bindande regler för fö-retagen har gjort att användningen av uppförandeko-der ökar snabbt. Uppförandekoderna har blivit ettredskap för företagen att se till att sociala och miljö-mässiga krav uppfylls både i den egna verksamhetenoch i underleverantörernas verksamhet.Problemet med dessa koder är att de inte är lagligtbindande utan frivilliga åtaganden. De används alltförmånga gånger mer som ett redskap för marknadsfö-ring än som ett sätt att förbättra de anställdas arbets-förhållanden. Ofta är koderna vaga och saknar kon-kreta metoder och mål att arbeta mot. Dessutom är deofta helt okända bland de underleverantörer där till-verkningen sker liksom bland arbetarna. lägger ut tillverkning till underleve-rantörer blir kedjan svår att kontrollera.Det är först när uppförandekoder har omvandlatstill bindande regler, med möjligheter till sanktionerom reglerna bryts, som de har lett till eftersträvaderesultat.Diskussioner om att införa globala regler har un-der förts inom för transnatio-nella företag. Men parterna avbröt förhandlingarnaeftersom många av de rika länderna kraftigt motsattesig att deras företag skulle åläggas regleringar.Efter FN:s konferens om miljö och utveckling iRio 1992 åtog sig de transnationella företagen attfrivilligt, bland annat genom uppförandekoder, verkaför en hållbar utveckling. efter kan vi konstate-ra att de frivilliga åtagandena knappast har lett till enhållbar utveckling.Därför är det glädjande att utskottsmajoriteten nukunnat enas om att förutsättningarna för bindanderegler ska prövas på flera områden. Frivilligorganisa-tionerna har med detta betänkande fått ett genombrottför flera frågor de länge har arbetat för.Det är också skälet till att mp bara har en reserva-tion och ett särskilt yttrande i detta betänkande. Jagyrkar bifall till reservation 5.Denna reservation handlar om exportkreditfrågor.Här anser jag att bör förändra reglerna så atten offentlig kredit- och garantigivning enbart kan gestill företag som följer grundläggande regler för ar-betsrätt och miljö och när det gäller mänskliga rättig-heter. bör vara ett föregångsland i detta.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Vissa utrikeshandelspolitiska frå-gor (forts. NU5)Anf. 172 ():Fru talman! har en lång tradition av attvärna frihandelns principer och bekämpa protektio-nistiska inslag. För ett litet land som vårt med stortutrikeshandelsberoende har detta varit, och kommeratt vara, en oerhört viktig förutsättning för vårt väl-stånd. Frihandel är likaså en avgörande drivkraft förden globala ekonomiska utvecklingen, inte minst itredje världen.Alla konsumenter, både enskilda och företag,gynnas av de positiva effekterna av lägre priser, stör-re utbud av varor och tjänster samt bättre kvalitet.Utrikesdepartementet i har räknat ut att enhalvering av handelshindren skulle innebära globalavälfärdsvinster på sammanlagt . Det är lika mycket som om hela Kanadaskulle läggas till världsekonomin.Vidare innebär frihandel snabb spridning av in-formation, vilket kan bidra till omvandling av slutnasamhällen för öppenhet mot omvärlden. Men deträcker inte att göra hela världen rikare. Den måsteockså bli mer rättvis. Obalanserna mellan den rikaoch den fattiga världen måste åtgärdas. Precis som visocialdemokrater vill ha ett rättvist vill viockså ha en rättvis och jämlik värld.För att råda bot på obalansen mellan fattiga ochrika måste de fattiga få mest. Via biståndspolitikenoch en successivt förändrad handelspolitik inom EUverkar för att bidra till ökad tillväxt och enlångsiktigt hållbar utveckling i . Sverigehar också sedan inträdet i EU arbetat för en avregle-ring av EU:s tullar och andra handelshinder. Densvenska ambitionen är att EU ska komma fram till enlångsiktig och övergripande handelspolitik som inne-bär global tullfrihet för industrivaror i de mest ut-vecklade länder - detta inom en tioårsperiod.Vid i ställde sigEU och övriga medlemsländer bakom inriktningen idenna nya förhandlingsrunda om att åstadkommautveckling i de fattiga länderna. Tyvärr måste mankonstatera att detta ännu inte motsvaras tillräckligt idet förhandlingsarbete som pågår. Det gäller sär-skilt jordbruksfrågan.Jag skulle vilja fråga vad de menarmed sin reservation om att vi skulle driva på avveck-lingen av jordbruket ännu mer. Det är svårt att göramer än vad för tillfället gör. Det är bara Sve-rige och som står bakom denna linje i EU.Och det finns som bekant några fler länder i EU.Till skulle jag vilja säga att jag ärfullkomligt övertygad om att vi måste driva linjen omatt ta bort alla subventioner på jordbrukssidan. Om viinte gör det kommer vi inte att få en rättvis världsord-ning. Att ta bort jordbruksstöden är den absolut vikti-gaste enskilda åtgärden för u-länderna.Fru talman! Något som diskuterats mycket iWTO-förhandlingarna är avtalet om handel medprivata tjänster, det som man brukar kalla GATS. Jagär övertygad om att en värld utan tjänstehandel är enfattigare värld. Därför är det viktigt att få till stånd välfungerande avtal också kring tjänstehandeln, för utanavtal kommer de små och fattiga alltid att förloramest.De pågående förhandlingarna har väckt mångakänslor, och en del missuppfattningar föreligger. Jagvill därför understryka att GATS är ett regelverk förprivata tjänster, ingenting annat. Offentliga verksam-heter berörs inte av avtalet, varken det existerandeeller det som vi nu förhandlar kring. Varje land väljersjälv inom vilka sektorer man vill göra åtaganden,och regleringar kan också göras av både miljö- ochhälsoskäl.Sverige är ett av världens mest öppna länder förtjänstehandel. har förmodligenvärldens största offentliga sektor. Frågan om balansenmellan privat och offentligt har alltså ingenting medWTO att göra. Vi i är till exempel gärna medpå en fri marknad för bank- och försäkringstjänster,men vi avvisar handel med offenligt finansieradesjukhus och utbildning.Den oro som finns beror säkert till viss del på dethemlighetsmakeri som präglat EU, och även andraländer inom WTO, och deras sätt att sköta förhand-lingarna. Därför har agerat och agerar helatiden för en ökad öppenhet och tydlighet. Vi vill attden öppenhet som gäller i också ska gällainom både EU och WTO. kommerockså, som sagts, att bidra till den öppenhe-ten genom att anordna en öppen hearing inför Can-cunmötet.Fru talman! Allmänt sett skapar ytterligare libera-liseringar på handelsområdet förutsättningar för eneffektivare resursanvändning. kan ökadinternationell handel, som inte åtföljs av en ansvars-full miljöpolitik, ha negativa konsekvenser.