prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Dessa frågor och avväg-ningar är just sådana som den forskningspolitiskapropositionen brukar innehålla. Därför föreslår ut-skottet att yrkandena avslås och i stället behandlas isamband med den forskningspolitiska propositionen.Detsamma gäller Vänsterns yrkande att regering-en ska tillsätta en utredning för att dels belysa vilkenroll forskning och utvecklingsarbete kan och börspela för den offentliga sektorn, dels hitta tänkbaraformer för att förbättra samspelet mellan offentligsektor och forskningssystemet.I den senaste forskningspolitiska propositionenbeskrivs ett program, Forskning om offentlig sektor,som inleddes och fortfarandepågår. anordnade enkonferens om forskning om offentlig sektor. Konfe-rensen vände sig till forskare, forskningsfinansiärer,forskningsadministratörer, politiker och anställdainom offentlig sektor, arbetsmarknadens organisatio-ner, ideella organisationer samt massmedier. Syftetvar att redovisa några inslag i stora forskningspro-gram - framför allt FOS-programmet- resultat och erfarenheter samt problem och möjlig-heter. Man ville visa vad forskningen kan bidra medför människor, stat och kommun, landsting och orga-nisationer i den omvandling som pågår.Forskningsforum har också uppmärksammat des-sa frågor. Utskottet anser inte att frågan om samspeletmellan offentlig sektor och forskningssystemet harförsummats och yrkar därför avslag på Vänsternsyrkande.Miljöpartiet tar i sin motion upp nödvändighetenav den enskilde forskarens aktiva medverkan för enframgångsrik kommersialisering av forskningsresul-tat.Regeringen har gett Verket för innovationssystem,, i uppdrag att analysera och föreslå åtgärdersom kan öka kommersialiseringen av forskningsre-sultat, särskilt vid universitet och högskolor. I upp-draget ingår att studera utformningen av incitamentför kommersialisering och åtgärder för att immatrial-rättsligt bättre skydda forskningsresultaten.Verket ska också studera stödstrukturer som tek-nikbrostiftelser, holdingbolag och teknikparker i ochkring universitet och högskolor som kan underlättakommersialiseringen. Uppdraget har slutre-dovisats och kommer även att beredas i Regerings-kansliet. Utskottets ledamöter som besökteVinnova fick en mycket bra genomgång och belys-ning av dessa frågor. Det är väldigt angelägna frågor.När det gäller tillsättningsförfarandet har det sketten del förändringar. Fram till den 1 september 1998var det i högskoleförordningen föreskrivet att förslagtill innehavare av tjänst som professor och lektorskulle avges av en tjänsteförslagsnämnd. Den ord-ningen togs bort efter redovisning i propositionenHögskolans ledning, lärare och organisation.Regeringens principiella utgångspunkt var att led-ningsorganen inom högskolan har ansvaret i anställ-ningsfrågor som rör verksamhetens innehåll, organi-sation och kvalitet. Ansvaret för att lämna förslag tillinnehavare av anställning som professor och lektoröverfördes därför till fakultetsnämnderna. Dessa skainhämta yttranden från minst två sakkunniga, det villsäga personer som särskilt förtrogna med anställning-ens ämnesområde.Beslutet att anställa någon som professor ellerlektor fattas av rektor. I högskoleförordningens 4 kap.anges vilka behörighetsvillkor som gäller för anställ-ning som professor och lektor och vilka bedömnings-grunder som ska tillämpas. Utskottet anser att manmed det nya systemet tar vederbörlig hänsyn och görså korrekta bedömningar man kan begära. Därför servi inte något skäl till något tillkännagivande.En socialdemokratisk och en folkpartistisk motiontar upp behovet av att stärka FN-forskningen vidsvenska universitet. Motionärerna vill att skagöra en medveten satsning på inom områ-det fred och säkerhet. Liksom motionärerna anserutskottet att stödet till FN är ett viktigt inslag i Sveri-ges utrikespolitiska profil. Betydelsen av detta harinte minst den allra senaste tidens händelser ytterliga-re strukit under.Det är viktigt att framhålla att forskare och andraintressenter inom området har goda möj-ligheter att ta egna initiativ, skapa kontakter och sam-verka. Utskottet anser dock att bör ta ställ-ning till prioriteringar mellan olika forskningsbehov ianslutning till regeringens forskningspolitiska propo-sition.Det pågår ett omfattande arbete på olika håll införden forskningspolitiska propositionen och mångadiskussioner ute på lärosätena. Utskottet har självttagit initiativ till att göra en uppföljning av myndig-hetsorganisationen för forskningsfinansiering. Det ärför att vi ska ha ett så brett underlag som möjligt införforskningspropositionen.Att många är involverade och engagerade ärmycket bra och ger goda förutsättningar för att vi fåren visionär forskningsproposition . Jag serfram emot vår diskussion då. Jag skulle önska att mani den diskussionen också lyfte fram det som var posi-tivt och inte målade med så svarta penseldrag som jagtycker har varit gällande hitintills i debatten.Anf. 225 PER () replik:Fru talman! Jag tyckte att det var glädjande att nufå höra här att vi kanske ändå får se en forsknings-proposition . En av de saker som propositio-nen bör innehålla är det som man tog fram i underla-get när man hade utredningen 2000. Detfanns många bitar i det som har glömts bort.Jag vill gärna hålla med omvikten av forskningen om vår egen sektor och vi sompolitiker. Vilken forskning ska bedrivas på myndig-heter? Ska de bara bedriva forskning så att de kanhandla upp forskning? Ska de bedriva självständigforskning? Hur ser vi till att de områden som vi haransvar för också beforskas så att vi kan lära om denforskningen och använda den kunskapen för att görasaker bättre? Här tycker jag absolut att vi behöver enordentlig genomlysning av hela den mycket storakomplexa biten i forskningspropositionen som skakomma hösten 2004.Det viktigaste är att vi även här sent på kvällenkan vara ganska överens i ord om mycket. Är vi dåinte riktigt överens kan alltid den ena säga: Ni svart-målar, och vi kan säga: Ni skönmålar. Men det vikti-ga är att det verkligen kommer pengar och nya resur-ser både till den högre utbildningen och till forsk-ningen. Av det man hör ute på universitet och hög-skolor och det kan man läsa i våra olika budgetar ärdet ändå väldigt tydligt att vi har problem. Detbehövs ordentliga satsningar.Anf. 226 ()replik:Fru talman! Jag delar Per Bills uppfattning att detär viktigt att det sker forskning inom den offentligasektorn, att den kan utvecklas och att vi gör saker ochting bättre. Självklart är det så. Jag skulle bli väldigtförvånad som inte det skulle finnas i den forsknings-politiska propositionen.När det sedan gäller frågan om resurser har jaginte varit någonstans, det spelar ingen roll vilkenverksamhet det har varit, där någon har sagt: Vi haralldeles tillräckligt med resurser. Vi kommer alltid attha krav på resurser. Det är någonting sunt i det. Dåfinns det också ambitioner.Jag tycker ändå att det är bra. Jag önskar natur-ligtvis också att vi skulle kunna öka på forskningsan-slagen, både de fasta och de rörliga. Men det är ocksåviktigt att komma ihåg varför man inte bara kan ökaden sektorn. Vi vet vilka svåra saker vi står inför somockså kräver resurser. Det handlar där lite grann ock-så om liv och död. Vi har ett väldigt svårt priorite-ringsarbete.Jag är den första att stryka under på att forskningoch utbildning är en investering. Men det spelar ingenroll att man har den tanken om det ändå är så att jaginte ensidigt kan satsa mycket pengar på forskningnär jag ser att det finns stora brister inom till exempelåldringsvården och sjukvården. Det är de priorite-ringarna regeringen måste göra.Anf. 227 PER () replik:Fru talman! Jag tror att det är just de prioritering-arna som är det som skiljer oss för tillfället. Dethandlar faktiskt om liv och död, och kanske i mycketstörre omfattning, i fall vi fortsätter att lämna forsk-ningen som någon restpost.Hur skulle världen ha sett ut om vi inte hade haftmodern bioteknik? Hur hade det sett ut när aids brötut? Vi hade famlat i mörker efter vad som var orsakoch vad man skulle göra.Jag kan ta ett närliggande exempel, SARS-utbredningen. Där har man redan nu en mycket godkoll på vad det är som är orsaken. Man har redan nuhunnit en bit på vägen att kanske hitta ett vaccin,även om vi aldrig säkra på att man så enkelt kankomma undan. Många av dessa virus har en oerhördförmåga att förändra sig hela tiden.Tänk hur många människor som skulle riskerasina liv om vi inte i , i och på mångaandra ställen hade satsat stora resurser på medicinskforskning! Det är inte så många hundra miljoner kro-nor som behövs för att till exempel fördubbla ansla-gen till medicinsk forskning.Anf. 228 ()replik:Herr talman! Självfallet säger jag inte att vi läm-nar forskningen åt sitt öde och att vi inte ska satsaforskningsresurser. Vi satsar ju mycket forskningsre-surser. Vad jag sade var: Hur mycket ska vi satsa?Det är en svår avvägning. Jag är alldeles övertygadom att regeringen avser att satsa så mycket som manbara kan avstå till forskningen och ändå kunna tillgo-dose andra verksamhetsområden som är viktiga.Forskningen är central. Det är ingen som säger nå-gonting annat.Det är därför det känns extra svårt när nu ekono-min försämras. Jag hörde i flera anföranden just dethär med att aktierna har gjort att resurserna har mins-kat. Det är klart att vi gladdes när resurserna ökade pågrund av att man hade satsat i aktier, men när de gickned så är det inte bra. Det är självklart. Men fleraforskningsstiftelser har också tagit hänsyn till det nuoch ändrat kurs. Forskningen är viktig!Anf. 229 () replik:Herr talman! tog upp en litenmen viktig fråga, nämligen hur man tillsätter profes-sorer. Man har en styrelse som jobbar med att föreslåprofessorer, och sedan beslutar rektor. hadeämnesexperterna, de så kallade sakkunniga, rösträtt iförslagsprocessen. Det har man tagit bort. Jag är gladatt nämnde detta, därför att det ärett exempel på det som jag skulle vilja kalla för desmå stegens tyranni när det gäller att öka den politis-ka styrningen över universitet och högskolor. För migär det ofattbart att de få människor som verkligenbegriper ämnet när man ska tillsätta en professor intefår vara med och rösta om förslaget som rektor sedanska besluta om. Jag är alltså glad att tog uppdetta, men jag kan inte riktigt förstå att hon försvarardet.Det har handlat mycket om resurser här. Som jaghar sagt tidigare prioriterar vi i forskningoch gör en kraftig framtidssatsning på den även ipengar. Dessutom satsar vi krafter på att öka forsk-ningens frihet. Regeringen går åt motsatt håll. Itilläggsbudgeten aviserade man en minskning med 60miljoner på forskning. Det är en blygsam minskning,men dock en minskning.Eftersom vi har en representant för regeringsparti-et här vill jag vill ställa en fråga. Med tanke på denutsatta situation som vi har sett och som alla rapportertalar om för forskningen så undrar jagvad regeringspartiet tänker sig att dra ned på när detgäller de 60 miljonerna. Är det något särskilt forsk-ningsområde eller något annat särskilt område? Hurser ni möjligheter att nu minska forskningsresurser-na? Det skulle vara intressant att höra ett konkretexempel på vad har att säga om det.Anf. 230 ()replik:Herr talman! När det gäller de 60 miljonerna ochhur vi ska göra den besparingen så är det någontingsom vi tillsammans med samarbetspartierna kommeratt komma överens om. Jag tycker att det är bra att vikan ha den ordningen att vi försöker komma överensom det. Detta är ju grannlaga eftersom vi, precis somni framför här, helst skulle ha sett att det hade varit enökning. När man då gör besparingar så är det ännumer grannlaga. Men förhoppningsvis blir det ett braresultat när vi är flera som gör jobbet.Anf. 231 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att efter en vår medrapporter om att det blir nedskärningar på ungefär 1miljard kronor på grund av kapitalförlusterna i stiftel-serna till teknik, naturvetenskap och medicin så blirSocialdemokraternas reaktion i tilläggsbudgeten attminska forskningsresurserna med ytterligare 60 mil-joner kronor.Anf. 232 ()replik:Herr talman! Vi ska hålla ramarna i staten, och vimåste dra ned. Vi har valt att dra ned med 60 miljonerdär. Hur vi sedan gör det blir en annan sak. Jag är denförsta att beklaga att aktierna inte går så lysande, mendet tror jag inte att de hade gjort under en borgerligregering heller. Det får vi nog tampas med tillsam-mans.Anf. 233 () replik:Herr talman! Jag har visserligen inte så mångamånaders förflutet i , men redan tycker jagmig kunna göra vissa förutsägelser. Därför citeradejag oberoende bedömare i min redovisning för attförebygga att bli kallad svartmålare. Jag vet ju attsomliga i oppositionen av en partikollega till AgnetaLundberg brukar kallas för dysterkvistar som svart-målar. Jag hänvisar då till mina sagesmän, som jagtycker har ganska god auktoritet. Möjligen har jagburit färgburken hit med mig från dem.Det är dock en realitet att någonting har hänt un-der åren som har gått. Det skiljer oss från varandra.Jag tillhör inte ett parti som har haft ansvaret för attdet har blivit som det har blivit, utan det är AgnetaLundberg som har haft makten. Den totala maktenhar ingen svensk - det inser också jag - men på någotsätt kan man inte framställa den situation som rådersom en naturkatastrof som helt plötsligt har drabbatnationen och att vi nu har ett gemensamt ansvar föratt helt häpna ta över vad som har hänt. Detta är na-turligtvis i stället följden av vad som har hänt underen . Det var bland annat därför jag citeradeatt var unikt i EU somden nation som minskade mest på anslagen till forsk-ning. Då är det inte så konstigt att man ett antal årsenare har ett bekymmer att ta hand om och en finan-sieringsbrist.Därför vill jag helt enkelt fråga: Hur tänker ni nufördela pengarna? Det har ju kommit förslag om att viska ha en planering för hur man ska kunna överförade begränsade befintliga medlen till olika avnämare ibasresurser eller annat. Ska det vara som i Grönkö-pings - med en vilja utav stål vi vandrautan mål? Eller finns det någon tanke i det här avse-endet?Anf. 234 ()replik:Herr talman! Självfallet finns det en tanke. Menprecis som jag sade i mitt inledningsanförande såkommer jag inte att diskutera den fördelning som skaske. Det tycker jag är lämpligt att vi gör när vi be-handlar forskningspropositionen.Först och främst handlar det om hur mycket ytter-ligare pengar vi kan lägga till forskningsanslagen. Detavgör naturligtvis hur mycket man kan lägga på detena och det andra. Den frågan är så pass grannlaga attjag inte kan gå in på den , när det inte finns enfärdig produkt utan bara en början i forskningspropo-sitionen. Jag kan inte ge något sådant svar.Anf. 235 ():Herr talman! Ska man då ändå tolka svaret som attvi avvaktar forskningspropositionen och är öppna förvad den kan tänkas innehålla? Och ställer sig då inteAgneta främmande inför att förslagen somnu kommer från bland annat min sida om att ökafakultetsmedlen är ett sätt att garantera utvecklingenoch forskningens frihet?Anf. 236 ():Herr talman! När vi lägger framforskningspropositionen kommer vi att väga mångaolika frågor - även storleken på de fasta forskningsre-surserna till högskolor och universitet. Hur stor skill-nad vi kan få avgörs av vilka resurser vi kan avsätta.Jag har aldrig framställt det som att den sviktandeekonomin har kommit som någon överraskande far-sot. Det är självklart att vi har kunnat förutsäga vissasaker. Vi har till exempel sett att sjuktalen drastiskthar gått upp. Men det finns också andra inslag, som viinte har kunnat styra. Om det kommer många flersådana kommer vi naturligtvis att behöva rätta ossefter det. Vi styr inte ensamma världen. Det är inte såenkelt. Vi är oerhört känsliga för vad som händer utei världen. Vi kan till exempel se vad dollarn gör förpappersindustrin som är en stor exportör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § betänkande 2002/03:TU4Trafiksäkerhet (prop. 2002/03:55).Anf. 237 ():Herr talman! Jag tror att utskottets ledamöterkommer att fylla fram till . Menjag förutsätter också att vi hinner med det vi behöversäga under den relativt korta tid som vi har till förfo-gande för att behandla det betänkande om trafiksä-kerhet som trafikutskottet nu lägger fram.Det är i och för sig inte bara trafiksäkerhetsfrågorsom behandlas. Det finns också en proposition somhandlar om alkolås och därmed också följdmotioner.Det är 114 olika motionsyrkanden som ska avklarasunder kvällens lopp.Det här betänkandet genomsyras av att utskottetfortfarande känner en stor oro för att trafiksäkerhetenär ett stort problem ute i samhället. Vi är oroliga föratt vi inte klarar av att nå de mål som vi harlagt fast i . Men vi säger ändå i betänkandetatt nollvisionen ligger fast. Ingen ska behöva dödaseller skadas allvarligt i trafiken. Vi har den målsätt-ningen att fram ska max 270 personeromkomma i trafiken. Det målet känner vi en stor oroför. Därför har vi profilerat oss i det här betänkandetoch vill gå lite snabbare fram i vissa frågor än vadregeringen har föreslagit.Vi vet att ett antal olyckor beror på att förarna harvarit alkohol- eller drogpåverkade. Därför säger ut-skottet att det är positivt att den försöksverksamhetsom nu pågår med alkolås i fordon utökas så att vi fårett bredare test ute i samhället. Då kan vi kanskesnabbare komma fram till en lagstiftning om alkolås ifordonen.Efter att ha läst regeringens proposition konstate-rar utskottet att det nog är motiverat att ge regeringentill känna att de som använder sig av alkolås inte skaha tillgång till ett vanligt körkort. De ska ha ett intygpå att de får köra fordonen under förutsättning att detfinns alkolås i bilen.Vi har några fler ärenden där utskottet tycker attdet är motiverat att ge tillkännagivanden till regering-en. Vi vet bland annat att orsakerna till dödsolyckor-na ofta är hastighetsberoende. Ett sätt att komma åtför höga hastigheter ute i samhället är att ha övervak-ningskameror. Ett problem med dessa övervaknings-kameror är att polisen måste kunna fastställa vemsom kört fordonet. Majoriteten i utskottet tycker attdet kan finnas motiv för att se över möjligheten attinföra ett ägaransvar för dessa fordon. Där har viockså ett tillkännagivande.De övriga tillkännagivanden som kommer handlarom EU-mopeder. Vi vet att det är ett problem att desom har mist sitt körkort, kanske beroende på att dehaft alkoholproblem, nu är ute och kör EU-moped isamhället i stället. Förbeviset för EU-mopeder kaninte dras tillbaka. Vi tycker att regeringen bör se överdet så att vi kanske kan få en bättre lagstiftning där.Herr talman! Det finns ytterligare ett par sakersom bland annat handlar om att den lagstiftning somsäger att det ska finnas pedaler på EU-mopeder skatas bort. EU-mopeden kan kanske se ut på lite annor-lunda sätt än vad lagstiftningen säger i dag.Herr talman! Det är en mängd olika frågor somjag förutsätter att mina kolleger i utskottet nu kommeratt debatterar. Jag tackar för att intresset från dem ärså stort att vi fyller tiden fram till . Men jagförutsätter att de sätter streck därefter.Anf. 238 ():Herr talman! Vi har att behandla TU4 om tra-fiksäkerhet. Vi har inledningsvis i korthet hört vadbetänkandet berör. Jag hoppas naturligtvis att vi skavara klara till . Jag ska i alla fall inte förlängadebatten, tror jag.Vi moderater har valt att dela upp betänkandet itrafiksäkerheten, lagstiftningen om alkolås, körkorts-och mopedfrågor.I det här betänkandet har vi moderater fått gehörför två motioner, precis som nämnde, somlett till tillkännagivanden. Det är glädjande att majo-riteten tar till sig av våra konstruktiva förslag. kommer senare att ta upp dessaärenden.Häromdagen kom uppgifter om att bältesanvänd-ningen minskar i , vilket är beklagligt. Bötes-beloppet för att inte använda bilbälte var tidigare300 kr, men från och med årsskiftet ökade det till600 kr. Detta visar tydligt att strängare böter intehjälper. Det är min fasta övertygelse att saklig infor-mation om konsekvenserna av att inte använda bil-bälte ger lika bra resultat.För första gången i dör fler unga förare änförare i trafikolyckor. vet vi attfärre unga än någonsin har körkort och de äldre somfortsätter att köra bil långt upp i åldrarna blir bara fleroch fler. Att unga killar är inblandade i betydligt flertrafikolyckor än unga tjejer är ingen nyhet. Om vikunde förmå killarna att köra lika säkert som dejämnåriga tjejerna skulle 60 liv räddas.I reservation nr 1 har vi moderater tillsammansmed och pekat på attvägnätets standard är av avgörande betydelse förtrafiksäkerheten. Satsningen på vägarna i vårt land äroacceptabelt låg, och lägre blir den med majoritetensförslag i vårpropositionen.Jag kunde läsa i den lokala tidningen hemma attpengarna saknas för mötesfria vägar och att de interäcker till utbyggnad av 45:an, en mycket olycks-drabbad väg. Sådana rubriker blir väl vanligare fram-över. Det är därför som vi moderater har ett högreanslag till vägarna. I vår reservation nr 1 menar vi atten uppföljning bör göras för att visa om de trafikpoli-tiska målen är möjliga att uppnå med nuvarande poli-tik.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom alla våramoderata reservationer, men jag yrkar bifall endasttill reservation nr 1.Vi har i reservation nr 4 pekat på vikten av attskolbusstransporter blir så säkra som möjligt. Mångaskolbusschaufförer saknar utbildning anpassad för desärskilda krav som ställs i den aktuella miljön. Otali-ga är de olyckor som händer på landsvägarna när enskolbuss stannar för att släppa av ett barn och en bilistkör om utan att upptäcka det springande barnet.Kommunförbundet har stor kunskap om hur upp-handlingsinstrumenten kan användas för att rätt kravska kunna ställas till exempel vid skolskjutsupphand-ling. Därför bör det ha en given roll i detta arbete.I betänkandet har vi också pekat på att trafiksek-torn har karakteriserats av monopolbildningar, vilketinneburit högre priser och sämre service till kunderna.Väntetiden för förarprov vid är oaccepta-belt lång. För att väntetiden ska kunna minska måsteprovledarkapaciteten öka. En möjlig väg att göradetta borde enligt vår mening vara att överväga enlicensmodell eller legitimeringsmodell som kundeinnebära att gavs möjlighet att licensieratill exempel trafikskollärare att fungera som provleda-re.Åldersgränser är också ett viktigt inslag i betän-kandet. får man köra moped när man fyllt 15 år.Många ungdomar har kamrater som fyller år på vår-kanten, och dessa kan åka på sin moped under desköna sommarmånaderna medan de som fyller årsenare förväntas snällt stå och se på. Natur-ligtvis borde man få köra moped från det år då manfyller 15 år.I ett avsnitt i betänkandet välkomnar majoritetenen lagstiftning om obligatorisk cykelhjälmsanvänd-ning för barn. fanns det inte ishockeyhjälm påvåra ishockeyspelare och inte heller ridhjälm på folksom var ute och red. ser man aldrig någon sombedriver dessa sporter utan att ha hjälm på sig. Detberor inte på att man lagstiftat, för det har man inte,utan snarare på de olika förbundens agerande. I dagfår man inte ens röra pucken om man tappar hjälmenutan blir då bestraffad med en utvisning.Föräldrarna har i alla dessa sammanhang ettgrundläggande ansvar. Sedan kan naturligtvis skoloroch försäkringsbolag hjälpa till för att öka använd-ningen av cykelhjälm. Det viktigaste av allt är dockatt vi vuxna måste föregå med gott exempel.Så till en gammal käpphäst: Högersväng vid röd-ljus, en motion av och . Ensnarlik motion var bland de första motioner som jagväckte här i . eller senare kommerintentionerna i motionen att förverkligas, allt för ensmidigare och miljövänligare trafikföring.Den sista reservation som vi har gjort i betänkan-det gäller vårt ställningstagande avseende kamera-övervakning och ägaransvar vid hastighetsöverträdel-se. Införandet av ägaransvar strider mot svensk rätts-tradition, vilket uppmärksammats i delbetänkande Mot ökad koncentra-tion - förändring av polisens uppgifter.Vem ska våga låna ut sin bil , om till-kännagivandet leder till lagstiftning? Detta har viklart redogjort för i reservation nr 13.Herr talman!