prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — I propo-sitionen finns det en beskrivning av regeringens be-dömning - det är ju bedömningar det handlar om -där man hänvisar till ett antal fall som har varit uppe iEG-domstolen. I den analys jag gör konstaterar jag attdet här faller inom de möjligheter som staten har.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är ett par saker som jag skullevilja ta upp med primära i den här propositionen är ju de500 miljonerna, och det är väldigt mycket pengar.Om vi ska jämföra med den budget vi har i kulturut-skottet så är det, om jag inte räknar alldeles fel, ensextondel av kulturbudgeten, så det är oerhört mycketpengar.Då är min stora fråga: Vad kommer de här peng-arna egentligen att användas till? Vi har försökt sättaoss in i detta. Det har inte varit lätt att få fram allabakgrundsuppgifter, så det har inte varit lätt att sättasig in i alla de här siffrorna, men vi kristdemokraterhar faktiskt gjort ett försök att sätta oss in i vad de härpengarna ska användas till. Då är den stora frågan:Kommer de att användas till fortsatt utbyggnad, vilketdet finns behov av? Där har då nämnts siffror på ettpar hundra miljoner. Det är möjligt, men det är tro-ligtvis inte så.Det som står i propositionen är ju att detta skastärka soliditeten, alltså företagets ekonomiska situa-tion, och det undrar jag också väldigt mycket över.Jag gissar - vi undrar om det är så - att de här peng-arna troligtvis ska användas till att subventioneradotterbolaget ytterligare förmarknadsföring av ytterligare boxar. Det finns mer attsäga om det, men jag skulle vilja ha ett svar från LarsWegendal på vad han egentligen tror att de här500 miljonerna ska användas till.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jo, det är riktigt att 500 miljoner kro-nor är oerhört mycket pengar. Det här tas ju upp somett lån i Riksgälden, och det innebär ju att bolaget vidden tidpunkt då man beräknar att bolaget också kanbetala tillbaka en vinst till staten också ska betalatillbaka denna del. Det handlar om omkring 2006,som jag tror att det är sagt i propositionen. Personli-gen tror jag nog att Boxer inte klarar av att bli lön-samt till den tidpunkten utan behöver , kanske , innan den delen kom-mer att gå med vinst.Min uppfattning är att staten går in med de härpengarna för att kreditgivarna ska kunna stå kvar somkreditgivare.Vad gäller var pengarna sedan hamnar i bolagettror jag nog att man måste titta på de ägardirektiv somfinns, där ägaren har sagt att satsningarna ska ske ikärnverksamheten. Kärnverksamheten är inte i förstahand i dotterbolagen utan i . Det innebäratt det ju blir ett tillskott som kanske på något sätt kanhänföras till den fortsatta utbyggnaden - om vi nukommer fram till det i nästa ärende - av marknätet.Jag hoppas att man kommer att hamna där.Anf. 43 () replik:Fru talman! var ju själv i sitt anfö-rande inne på att det inte bara gällde infrastrukturen,det vill säga och sändare som finns ute i lan-det. Det handlar också om investeringar, det vill sägaytterligare behov i dotterbolagen till Teracom.Jag tror att kanske har studeratmarknaden något, till exempel marknaden för boxar. finns någonstans uppåt 160 000 boxar ute frånBoxer, tror jag, och vi vet också att varje sådan härbox subventioneras. Det är ju så på den privata sidan,och det är också så med Boxers boxar. De subventio-neras med kanske per box. Detfinns en målsättning från Boxer attytterligare öka marknaden, det vill säga att få ut ettstörre antal boxar på marknaden. Om vi tar räkneex-emplet att ytterligare 200 000 boxar ska ut, vilketnaturligtvis skulle vara välbehövligt för ochdess dotterbolag, så blir det ungefär 200 miljonerytterligare i stöd och subventioner som ska kommanågonstans ifrån.Min fundering och gissning är att de pengar somvi nu ska bidra med från statliga medel kommer attanvändas till subventionering av boxar ute på mark-naden för att stärka Boxer ytterligare. Då tycker i allafall vi kristdemokrater att det inte är rimligt att statli-ga medel, som så väl behöver användas på andraområden, används till just detta. Det här skulle jagvilja ha en kommentar om från . 44 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis alltid lätt att vi häri står och säger var vi tycker att pengarnaska hamna och hur det ska se ut, men vi får inte hellerglömma bort att det ändå är ett aktiebolag, det här.Det är företagets styrelse och ledning som har detyttersta ansvaret för hur man når upp till de direktivsom staten lägger fram till bolaget. Jag har, tyckerjag, märkt att Boxer har förändrat sinverksamhetsinriktning. Man har ändrat om system.Man distribuerar till exempel inte själv de här boxar-na längre, utan man sköter det på ungefär samma sättsom mobilföretagen sköter det . Regeringen harockså ställt väldigt tydliga krav på en finansiell upp-följning av verksamheterna.Därför är jag egentligen inte speciellt bekymrad.Jag vill inte som ledamot av denna riksdag tala om idetalj var dessa ska hamna nå-gonstans i koncernen . Det är lite svårt,tycker jag.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag känner mig som folkpartist för-anledd att bemöta synpunkter ochhans historiska tillbakablickar på ageran-de under det tiotal år som har gått. Jag vill bara erinraom att såg sakernas tillstånd annor-lunda ut. Jag är övertygad om att skulle förespråka en privatisering av ,precis som jag gör, och ställa samma fråga som jag,alltså: Är det rimligt att pumpa in statliga medel om500 i ett företag som agerar på enkonkurrensutsatt marknad?Den omvärldsanalys som gjordepå 90-talet är inte den samtidsanalys som jag gör . Tiden som har gått sedan hon uttalade sig posi-tivt om ett statligt ägande av detta bolag har inneburiten helt ny situation i flera avseenden. Teknikutveck-lingen har gått framåt med stormsteg, och bered-skapsskälet, som åberopade tidigare,är ju inte alls relevant. Det kan inte anses rele-vant eftersom vi har en helt annan beredskaps-situation än vi hade då. Att som ägnasig huvudsakligen åt historieskrivning känns inte såkonstruktivt, men det kanske kan anses som sympto-matiskt. Vi Folkpartister ser hellre nuläget och blickarframåt än ägnar oss åt denna historiska tillbakablick.Anf. 46 () replik:Fru talman! Vi kan nog diskutera länge om Folk-partiets politik är en framåtsträvande eller en konser-verande politik.Cecilia frågar om jag tycker att det ärrimligt att staten tar sitt ansvar som ägare och till-skjuter 500 miljoner i ägartillskott. Ja, jag tycker attdet är rimligt. Det är rimligt att staten tar ett ansvarför detta marknät. Jag vill inte att vi hamnar i en situ-ation där människor inte kan se television. Det blirnämligen effekten om man privatiserar AB.Det finns många hushåll i lägen som i ett privatföretags ögon är olönsamma, och jag kan inte tänkamig att de företag som i så fall skulle komma in ärberedda att satsa pengar på - i detta hänseende -olönsamma konsumenter.När det gäller beredskapsskälet kan jag hålla medom att vi har ett helt annat läge i världen.Men det handlar ju inte bara om militär beredskap,utan det kan inträffa en mängd andra saker som över-svämningar, stora bränder och liknande. Då måsteden här typen av nät finnas för att få ut varningssig-nalerna, och det är nog bara ett marknät som täckerupp så gott som alla hushåll och kan sköta det.Anf. 47 () replik:Fru talman! talar om konserveran-de politik. Det är ett exempel på konserverande poli-tik när man säger att marknätet ska vara ett digitaltmarknät, punkt. Vi ser mångfald som någonting nöd-vändigt. Vi behöver alltså en kombination av satelli-ter, kabel och så vidare. Man måste kunna vara tek-nikneutral i denna fråga.Det känns märkligt när säger attmånga konsumenter aldrig skulle kunna ta del av TV.Det där är rent nys. Det kanske handlar om sommar-stugeområden och möjligen , alltså mindreän av hushållen. Det är det lilla antalet vi talarom. Just sommarstugeområden och harframförts som argument från socialdemokratiskt ochkanske också annat håll, men jag tycker inte att det ärett trovärdigt skäl. Det är en konserverande politik.Om man ska ägna sig åt framåtblickande när detgäller den här typen av frågor handlar det om attöverlåta till marknaden att agera. Sälj ut ochlåt konsumenterna avgöra hur de vill ha det. Jag vid-håller att människor är vuxna nog att ta ansvar för denhär typen av frågor.Anf. 48 () replik:Fru talman! Självklart är människor vuxna nog attavgöra om de ska ha kabel eller satellit eller om deska välja marknätet. Men med politikkommer människor bara att kunna välja mellan satel-lit och möjligtvis kabel i storstäder - och enbart sa-tellit i de områden som vi menar att man måste byggaut med ett nät.Det finns många områden som har satellitskugga.I norra finns områden som inte kan ta emotsatellitsignalerna, och där måste vi bygga ut med ettnät. Det alternativ som vi erbjuder ger alltså denmångfald som eftersträvar, och detger naturligtvis också konsumenterna möjlighet attvälja vilken distributionsform de vill ha där de bor.Anf. 49 ():Fru talman! Mycket klokt - och oklokt - har sagtsi den här debatten. Låt mig dock göra vissa repetitio-ner.Vi talar alltså om en avgörande viktig del av vårinfrastruktur. Vi är många som inte är nöjda med hurTeracom har skött infrastrukturen . Jag skullevilja påstå att knappast någon är riktigt nöjd.Jag vill poängtera den ideologiska frågan: Är detviktigt att samhället garanterar en del av vår in-frastruktur? Det handlar om den infrastruktur som skase till att vi får ta emot allmänhetens radio och TV.Det gäller den del av vår infrastruktur som ska ga-rantera att människor i en situation i samhället närinformation snabbt behöver komma ut också får den.Vi vet att miljöhoten är de stora hoten i världen.Vid till exempel en kärnkraftsolycka måste vi ha ettur beredskapssynpunkt samhälleligt ägt system ochen infrastruktur som kan ge alla medborgare i landetsnabb och korrekt information.Jag är lite förvånad över att just beredskapsfråganhar fått en så undanskymd plats i det här samtalet.Kanske beror det på okunskap om hur miljösituatio-nen i världen ser ut i dag.Från sida säger vi, liksom , att om samhället ska äga infrastruktur, ak-tiebolag eller bolag över huvud taget måste det verk-ligen vara motiverat. Vi vill pröva varje ägande motdess nytta. Vi har varit med om att se till att Teracomomstrukturerats. Vi kan också tänka oss mer renod-ling av företaget, och kanske återkommer vi i denfrågan tillsammans med våra samarbetspartier.Jag är lite förvånad över svängningar.En gång i tiden tyckte jag mig förstå Folkpartietsideologi, men det gör jag inte . Jag ser att nylibe-ralismen har spridit ut sig. När tillexempel säger att digital-TV kan sändas billigare medkabel och satellit vill jag fråga: Vad har du för beläggför ett sådant påstående, ? Och när det gällerde av medborgarna som ser på marksändTV undrar jag om du tänkt att de bara ska få se svart iTV-rutan.Vi försöker ta ett ansvar och renodla det som ärsamhällets ansvar och det som marknaden kan sköta.Ska inte de människor som lyssnar på radio ochser på TV ha möjlighet att lyssna på allmänhetensradio och kunna se allmänhetens television? Det ärlite oansvarigt att uttrycka sig på det sättet som harskett.Med detta vill vi från sida tillstyrkaägartillskottet. Vi är som alla andra inte glada över attdetta behöver göras. Vi anser dock att den omfattandeinfrastrukturinvestering som redan gjorts från Tera-coms sida - och som vi i nästa ärende förhoppnings-vis beslutar om ska utökas - också ska vara en in-frastruktur som ger inkomster till samhället. Det är såatt säga en förädling av samhällets eget kapital. Viska vara stolta över det kapitalet och värna det från enideologisk samhällssynpunkt. Med det tackar jag förmig.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag vill erinra om attdenna debatt handlar om just kapitaltillskott i Tera-com. Den andra debatten kommer . kanske ska prata om teknikplattformar i dendebatten i stället.Jag vill också säga till att marknadenhar en alldeles remarkabel förmåga att fokusera påkonsumenternas behov och att genom konkurrensmellan bolag pressa ned priserna för konsumenterna.Detta gäller givetvis när bolag kan agera på en kon-kurrensutsatt marknad.Anf. 51 () replik:Fru talman! I har vi ett helhetstän-kande, och vi fattar beslut utifrån ett helhetstänkande.Eftersom nästa ärende ingår i de satsningar som skagöras, och det här ärendet är en förutsättning för attnästa ärende ska kunna beslutas om på ett enligt vårmening positivt sätt, har jag dristat mig till att lyfta innästa ärende. Jag hoppas att , som tydligenhar ett lite mer enögt tänkande, ursäktar det.När det gäller marknaden och konkurrensen partiordförande i en direktsänd debatt undrat omman i varenda liten stuga i landet måste kunna se TV.Jag tycker att det är upprörande.Norr om är det inte speciellt lönsamt attbygga ut för sändningar. Konkurrens innebär att manvill tjäna pengar. Det är marknadens villkor. Vi taransvar för hela , även inlandet och även norrom . Där bor det inte så många människor,men alla människor har rätt kan kunna se på TV. Låtmig påminna om att av befolkning ser TV via marknätet. Vad tänker att deska göra när ni säljer ut?Anf. 52 () replik:Fru talman! Det är fortfarande fråga som kapital-tillskott till . Just denna dagordning fokuse-rar den frågan. Jag vidhåller att har fåttkapitaltillskott förut. Tro inte att det är sista gången.Jag ser mig som förespråkare för en allmänhetsom alldeles säkert menar att statliga pengar ska an-vändas på ett bättre sätt än till just detta vansköttastatligt ägda bolag.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag får påminna om er re-servation tillsammans med . Där säger niatt det inte är lämpligt att staten har ansvar för distri-bution av TV. Det är en allmän klyscha.Vi talar om allmänhetens television och radio-sändningar, och inte om allmän TV. Vi talar om möj-ligheter att kunna ta emot samhällsinformation i heladetta avlånga land. Det är vad kapitaltillskottet skarelateras till.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )7 § Digitala TV-sändningarFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU33Digitala TV-sändningar. (prop.2002/03:72)Anf. 54 (s):Fru talman! Alldeles strax inleds debatten vadgäller KU:s betänkande Digitala TV-sändningar. IKU:33 är utgångspunkten regeringens propositionmed fem förslag i ärendet. Fem motioner behandlasockså, och dessutom några motioner från allmännamotionstiden. Till betänkandet har fogats tre reserva-tioner.Fru talman! Hela digital-TV-frågan är het ochrymmer ideologiska skiljelinjer. Det framgår tydligtav utskottets ställningstagande. Det kommer säkerli-gen också att märkas i den följande debatten. har avgivit ett yttrande i frågan som harfogats till betänkande och berikat innehållet. kommer också att ha ledamöter som deltar idagens debatt.Fru talman! Omställningen av teknik och systemfrån analogt till digitalt pågår successivt. Med tidigarebeslut som har verkat förberedande och inriktningsgi-vande är det naturligt att ett nästa steg nu tas omövergång till digital teknik. Det är utskottets mening.Majoriteten i utskottet tillstyrker regeringens förslagpå den punkten.I den del av förslaget som anger hur utbyggnadenav de digitala sändarnäten ska utformas vill utskottetha ett mer genomlyst förslag. Majoriteten i utskottetbestår av fem partier, Socialdemokraterna, . Det är positivt med den stabiliteten i dennakonsumentpolitiskt, mediepolitiskt och kulturpolitisktså viktiga fråga.Fru talman! I reservationerna till förmån för mo-tionerna yrkas avslag först och främst på hela propo-sitionen. I sakfrågorna är och Folkparti-et som reservanter ideologiskt tydliga när det gällersina krav på att aktörerna på marknaden och den friakonkurrensen och inte statens styrning ska ha infly-tande över bland annat teknik och distribution. I re-servationerna framförs en massiv kritik av proposi-tionens innehåll som man menar brister i analys ochutvärdering.Fru talman! På tre punkter avstyrker utskottetpropositionens förslag. Det gäller utbyggnaden av dedigitala sändarnäten, de digitala TV-sändningarnastillgänglighet och riktlinjer för tillståndsgivning.Utskottet ger sina synpunkter och frågeställningarregeringen till känna, som det heter. Regeringen för-väntas återkomma till med mer genomar-betade förslag.När det gäller regeringens förslag om att en tid-punkt för övergången till digital teknik ska angesdelar utskottet regeringens uppfattning men föreslårett något senare datum för den så kallade nedsläck-ningen.Fru talman! Med denna inledning vill jag över-lämna KU:s betänkande till riksdagsdebatten.Anf. 55 ():Fru talman! Det är lätt att tänka tillbaka lite grannpå den enorma tekniska utveckling som skett på detmassmediala området under . Jag tillhörväl dem i kammaren numera som kanske kan tänkalängst tillbaka. Jag erinrar mig att Radiosenda kanal slutade att sända på kvällarnaoch avslutade sändningarna med Du gamla du fria.Sedan dess har vi fått flera radiokanaler, vi harfått TV i flera kanaler, och det har skett en väldigutveckling på Internetområdet och med tidningar ochannat. Det kan vara intressant att nu något tänka litetillbaka när vi nu ska ta ett avgörande steg framåt ochutnyttja den digitala tekniken i betydligt större ut-sträckning och ta den i vår tjänst.Som jag ser det är det ett mycket väsentligt riks-dagsbeslut som vi nu ska fatta, nämligen att bygga utdet digitala marknätet och att släcka ned de analogasändningarna . Många människor känner enviss oro inför den utvecklingen. Det ska man intesticka under stol med. ökar övergången tilldigitala sändningar mångfalden och möjligheterna idet marksända nätet.Låt mig erinra om att i varje fall i någon skrift el-ler någon upplysning jag såg skulle sändajust den här debatten och den föregående debatten.Det är en möjlighet som och tagit just genomövergången till digital teknik. Tyvärr kan inte helalandet se . Man kan inte heller se di-gitala kanal ännu.Det ansvaret är den breda majoriteten i utskottetnu beredd att ta. Man ska kunna se digitalt marksändTV över hela landet precis som man kan seframför allt STV:s sändningar. sändningar ärnågot begränsade redan i dag.Det är en viktig infrastruktur som är under upp-byggnad och som kommer att spela en stor roll i detframtida mediala samhället. Det är naturligtvis därförsom det också finns de motsättningar som reservatio-nerna pekar på i betänkandet. Det är ur många syn-punkter väldigt viktigt.Jag vill gärna från socialdemokratisk sida säga attmålet för statens mediepolitik är att stödja yttrande-frihet, mångfald, massmediernas oberoende och till-gänglighet samt att motverka skadliga inslag i mass-medierna.Enligt regeringen tar sig detta inom televisionensområde bland annat uttryck i stöd för starka publicservice-företag och att TV-distributionen utformas föratt säkerställa tillgänglighet och mångfald - över helalandet, kan man lätt tillägga, för det är väldigt vä-sentligt.Det är detta ansvarstagande och detta mål somModerata samlingspartiet i sin motion kallar för mo-nopolfasoner. Smaka lite på ordet: monopolfasoner.Vi får säkert tillfälle att återkomma till vad manegentligen avser med ett sådant resonemang.Jag och utskottsmajoriteten menar att detta är ettviktigt beslut. Vi får ett nedsläckningsdatum, och vifår på många punkter en återremiss, eller vad vi nuvill kalla det för, till regeringen för att den ska åter-komma med preciseringar på flera olika områden.Men det väsentliga är att vi i utskottet har kunnatskapa en bred majoritet. Vi har enats om att det ärbättre att vi får en bred och betryggande majoritet förutbyggnaden än att vi nu med en smalare majoritetdriver igenom någonting. Vi är alltså överens i ut-skottsmajoriteten, och regeringen har ingen annanuppfattning än att man ska åter-komma till med nödvändiga beslut för attkomma vidare i de här olika frågorna.Fru talman! Bakom det här beslutet ligger egentli-gen det mer avgörande beslutet beträffande det mark-sända nätet /97. majoritet ställ-de sig då bakom just utbyggnaden av ett marknät förtelevisionen. Även då fanns samma motsättning, ivarje fall mellan och den breda majori-teten, kring de här frågorna. Då som - jag har lästreservationen /97 - är det samma resone-mang: Staten ska hålla sig utanför detta och överläm-na det till marknaden. kallar man det för kon-sumenterna, men det är inte konsumenterna det över-lämnas till. Det överlämnas till dem som har kom-mersiella intressen i televisionens möjligheter ochförutsättningar.Det är där som skiljelinjen i väsentlig utsträckninggår. Vi tycker inte i majoriteten att det blir tillräckligtbra och säkert att överlämna detta till marknaden ochtill satellitsänd TV. kan alla ta emot somdels har den tekniska utrustningen, dels har fri siktmot söder. Det är faktiskt en begränsning eftersom dehär satelliterna finns runt ekvatorn. Fundera lite pådet: fri sikt mot söder. Man kan väl åka hem och tittaom man har fri sikt mot söder, och då kan man tröstasig med satellit och annat. Har man inte det får manfaktiskt förlita sig på att vi tillsammans i samhälletbygger ut ett marknät som gör det möjligt att se tele-vision i hela landet.Låt mig också bara peka på det här med de kom-mersiella krafterna. har ju ett public service-liknande sändningsavtal med staten för närvarandeoch fungerar, tycker jag, på ett utomordentligt sätt idet här sammanhanget. Kanalen kan dock inte ses avalla, och det har motionerats här i om att viborde inskrida för att sändningar ska kunnases i hela landet. Men då säger företrädare att reklamintäktsmaximum för TV 4egentligen inte ligger på täckningsgrad utanpå 90 %.Vi menar ju med public service att sändningarnaska kunna ses i hela landet, och det kan man kommaatt klara. får vi se hur man ska lösa en rad av dehär olika frågorna, men jag tycker att det är väsentligtatt peka på att public service-verksamheten ochmarknätet som gemensam samhällelig infrastruktur ärviktiga för att man ska kunna se TV i hela landet ochfå ta del av de här olika utbuden.Till sist, fru talman, vill jag säga två saker. Jagläste i någon undersökning att TV vardet viktigaste mediet för befolkningen i . TVspelar alltså en utomordentligt stor roll. Det visar barapå vikten och betydelsen av det steg som vi nu ska taför att ta i anspråk de digitala tekniska möjligheterna.Allra sist, fru talman, vill jag yrka bifall till majo-ritetens förslag i utskottets betänkande.Anf. 56 ():Fru talman! Först vill jag föreslå att uppdatera sig när det gäller satellitteknologin.Man behöver inte ha fritt söderläge för att kunna taemot satellitsändningar. Det har hänt en del sakersedan radion bara hade en kanal och sputniken sändesupp. I själva verket har mottagningen av alla andraformer av digital sändning via TV vuxit fyra gångerså snabbt som utvecklingen av det markbundna stolp-nätet.Jag säger detta därför att den här debatten intehandlar om huruvida det ska vara digital teknik ellerej . Det kommer att vara digital teknik iradio och TV, liksom datorkommunikationen är upp-byggd av digital teknik. Den intressantare och vikti-gare frågan är vilken typ av digital teknik man ska ha.Det är det som debatten handlar om.Här är det bara att konstatera att den teknik sommajoriteten nu försöker driva fram genom subventio-ner inte har varit mer populärbland medborgarna än att den gett upphov till mer än½ miljard kronor i förluster. Det debatterades alldelesnyss i samband med ett annat betänkande hur manska täcka upp detta. Mer populär än så är den inte.Som jag sade tidigare utvecklas också alla andraformer av digitala sändningar snabbare och har bättreförutsättningar.En intressant sak man kan slå fast när vi diskute-rar det här betänkandet är att när regeringen valde attgå till för att föreslå en släckning av deanaloga sändningarna 2007 hade man förberett be-slutet så dåligt att propositionen av majoriteten av-styrks på alla punkter, utom just att man ska släckaned de analoga sändningarna. Där har man kunnatfinna varandra, men inte när det gäller vilka reglersom ska gälla för tillståndsgivningen, inte när detgäller vilka regler som ska gälla för täckning ochspridning, inte när det gäller analysen av hur dettaförhåller sig till andra digitala tekniker i fråga omyttrandefrihet och mångfald.