prot · GQ09122 · 2003-06-13 00:00:00 — De nya medlemmar som kommer in i den euro-peiska unionen kommer att införa euron så fort de harförutsättningar att göra det. Partisekreteraren har rätt,det är dags att rösta ja till euron.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det är så intressant att höra BoLundgrens värnande om det svenska lantbruket. ILantbruks undersökning om stödet för EMU sompresenterades visade det sig att det ärungefär av lantbrukarna som säger ja. Vad desäger är: Skapa rimliga konkurrensvillkor. Här har julöften getts från statsministern från tid till annan mensom aldrig har infriats. Jag tycker inte heller att Mo-deraterna har visat intresse för att ge lant-brukare rimliga konkurrensvillkor.Sedan är det för mig viktigare att byta regering änatt byta valuta, därför att det är den brist på tillväxt-politik som finns i som gör att svenska före-tagare, svenska jordbrukare, svenska medborgareöver huvud taget inte får den välfärd och de villkorsom de behöver. Därför ligger mitt fokus på att bytaregering, inte på att byta valutan.I småföretagarnas egna redovisningar säger manockså mycket tydligt att det är andra saker som ärviktigare än EMU. Bättre förutsättningar för socialtrygghet, bättre ekonomiska möjligheter, bättre in-frastruktur och så vidare är det som är det viktiga förlandets småföretagare. Och det ska vi ge dem, du ochjag tillsammans, när vi bildar regering 2006.Anf. 48 BO () replik:Herr talman! Det är en bekymmersam argumente-ring som ägnar sig åt.Det är självklart att vi ska lyfta ryggsäcken avSveriges bönder. Det är självklart att vi ska förbättraförutsättningarna för minskat krångel och slopadöverbeskattning. Kan vi skapa majoritet för detta tilloch med innan riksdagsvalet , desto bättre, där-för att det behöver . Det ger högre tillväxt ochfler jobb. Men man kan diskutera två saker samtidigt.Detta var den ena saken. Den andra handlar om eu-ron. Så fly nu inte frågeställningen!Det är ju viktigt att notera att de som företräderlandets företagare säger att euron är bra för företagen.Sju av tio företagare säger att euron bör införas somvaluta. De tycker också att mycket annat borde änd-ras. Men det är ju euron som vi ska besluta om den 14september i folkomröstningen. Fly inte den debatten!Men jag förstår att gör detta närhennes egen partisekreterare säger att vi bör införaeuron. För det säger han ju: I ett läge där nästan allaandra är med är det inte värt att vi står utanför. Dinpartisekreterare talar om precis hur det är. Han tyckeratt vi ska införa euron som valuta. Även om hanbackar senare är han klok . Vi kan inte stå utan-för. Det skulle missgynna , vår ekonomi. Detskulle missgynna företagandet. Vad är det som gör attMaud i denna fråga säger sig veta vad före-tagarna vill bättre än företagarna själva?Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag säger inte att jag vet bättre. Jagläser bara undersökningar. Jag läser LRF:s undersök-ning som visar att av böndervill gå med i . Jag läser de undersökningar somsäger att företagare anser att det är långtviktigare med social trygghet, bättre finansiering ochbättre företagsvillkor här i än att gå med iEMU. Dessutom är det så att om vi har en felaktigräntenivå för företagare så drabbar det Sve-riges företagare. Det är därför det har en koppling tillEMU. Om vi inte kan föra en penning- och räntepoli-tik som passar företagare så drabbar detSveriges företagare. Det är därför det är så viktigt attha fokus på vad det är vi måste göra.När du sedan försöker tolka partisekreteraren trorjag att jag vet bättre vad vår partisekreterare tyckerom EMU än vad både och BoLundgren gör. För det är så att de ekonomiska argu-menten är de viktiga för . Vi har makten.Vi ska ha verktygen kvar här hemma i , fördet har visat sig att vi klarar det - i alla fall bättre äneuroländerna, de som har infört valutan. Jag sägerinte att jag är nöjd. Jag säger inte att det är bra meddet som händer i . Men jag säger att vi har detbättre än de länder har det som har gått med i dengemensamma valutan, och det bekymrar mig.Anf. 50 () replik:Herr talman! Bortsett från euroavsnitten var detett bra anförande som höll. Hon ställ-de en retorisk fråga om vad vi tycker om regeringen.Men hon vet ju mycket väl att vi är precis lika kritis-ka som mot den sittande regeringen. konkreta frågan om jobben vågar jag inte säganågot antal eller någon tidpunkt, men i grunden hållerjag med : Allt annat lika är det sanno-likt att ett medlemskap i valutaunionen ger fler jobbän ett utanförskap. Därför röstar jag ja den 14 sep-tember.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är bra att gerbesked. Det som bekymrar mig är alla de här löftenaom antalet jobb, om sänkta räntor och om alla dehimmelska saker som ska komma till bara vibyter valuta.Om ni lyssnade på Ekot sade ju HuberFromlet, som är ekonom på , inte kan säga som statsministern och Socialde-mokraterna gör. Det sade han trots att han är eurofö-respråkare. Man kan inte säga att det skapar 100 000nya jobb i den offentliga sektorn. Det är därför jagblir lite orolig när jag hör både och ändå vara så försiktiga i de här samman-hangen. Jag tror att svenska folket och debatten för-tjänar att vi håller igen med den här typen av löften.Någon dag ska det här också upp till bevis, ochsvenska folket har rätt att få debatten på rätt nivå.Anf. 52 () replik:Herr talman! Vi vet ju alla att det finns två våg-skålar och att alla mynt har en framsida och en baksi-da. Det har också euron. Men för oss som säger ja haralltså ja-vågskålen vägt tyngst.Sedan har jag väldigt svårt att förstå det här somjag nästan - ursäkta, - tycker är enkortslutning i ditt resonemang. På valsedeln står detju inte något annat än att vi ska rösta ja eller nej tilleuron. Det står ju inte på valsedlarna: Ja eller nej tillGöran . Det är trots allt en viss skillnad mel-lan euron och !(Applåder)Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag noterar att intesvarar på min fråga. Men vi kan ta frågan om atthellre byta regering än att byta valuta. Jag gör bara envanlig, enkel bedömning av vad som är bäst för Sve-rige. Är det att byta valuta eller är det att byta ut Gö-ran ? När jag lägger de här två sakerna i minavågskålar väljer jag att byta ut hellreän att byta valuta, för jag tycker inte, och det har jagbeskrivit, att vi är i det ekonomiska läget att vi skautsätta för att gå med i tredje steget i EMU.Storbritannien har gjort den här bedömningen. Dehar gjort sin egoistiska bedömning av vad som är bästför . De har kommit fram till att deväntar och ser. Det bör också göra.Anf. 54 () replik:Herr talman! Det är ett märkligt sätt att resonera,detta med antingen-eller. Här gäller både-och.(Applåder)Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag förstår inte varför svarar på min fråga. Jag ställde frågan om de100 000 nya jobben. Jag ställde inte frågan om vigillade eller inte. Men okej då, AlfSvensson tycker inte att det är viktigare att byta utGöran än att byta valuta. Jag tycker att det ärviktigare att byta ut än att byta valuta.Anf. 56 ():Herr talman! utgångspunkt i politi-ken handlar om att bygga ett långsiktigt uthålligtsamhälle. Den gröna visionen handlar om att vi måsteförändra ganska mycket för att skapa en trygghet, envälfärd, ett bra samhälle för våra barn och för vårabarnbarn. Däri ligger också ett ekonomiskt ansvar.Det är skälet till att vi jobbar så intensivt med attklara av budgetramar och utgiftstak och med att för-söka undvika att ta upp stora lån, för våra barns ochbarnbarns skull. Vi har ett ideologiskt perspektiv påden frågan.Det handlar också för vår del om solidaritet meddem som har en svag ekonomisk situation, som ärutstötta i vårt samhälle, och också om solidaritet medfattiga i andra länder. Den här politiken kräver ganskastora förändringar. Vi lägger också fram en rad för-slag om att förändra med en grön utgångs-punkt.Men den debatt som pågår handlar om enannan central, grön, miljöpartistisk fråga som jag serdet. Den handlar om huruvida vi ska flytta makt läng-re bort från människorna eller försöka skapa ochbygga ett samhälle där människor är med och harmöjlighet att påverka och styra framtiden.Nyss var det en diskussion här om alla löften somsprids från ja-sidan. Jag tror att de här löftena växer itakt med att man ser att opinionssiffrorna är svaga förja-sidan. Jag tror dock, till skillnad från , att och ja-sägarnas smala lyckaär att de aldrig kommer att behöva stå upp till bevisför sina löften, för jag är övertygad om att vi får ettnej i folkomröstningen . Det här kanockså bli en öppning för andra länder. Jag är ocksåövertygad om att kommer att fortsättabevara sin mer självständiga och fria hållning. Jagtror inte att britterna vill bygga upp den här kolossen,den starka enhetsstaten, utan bidra, som svenskafolket, till en utveckling som innebär lite mer flexibi-litet och lite mer decentralisering. Det ser jag som enoerhört positiv och viktig insats som vi kan göra,också för andra länder som kan vilja välja den vägen.Ett ja till euron är som att knyta den svenska jol-len till Titanic, säger den svenska ambassadören iOECD i . Han säger att han inte känner igen detEuropa som ja-sidan i talar om eftersom ja-sidan inte talar om det reellt existerande ekonomiskaEuropa, och det är också det mycket av debatten harhandlat om . Men vi måste faktiskt förhålla osstill hur ekonomin faktiskt ser ut. Ja-sidan kan intefortsätta att förneka fakta och resonera bara kringförhoppningar, drömmar och visioner. Verklighetenmåste också få plats i den här debatten.Det reellt existerande ekonomiska euroområdetbefinner sig i en kraftig lågkonjunktur. EMU förstär-ker den europeiska lågkonjunkturen genom att funge-ra som en ekonomisk tvångströja. Ett exempel: Dentyska lågkonjunkturen upplever en kostnadskris, ochingen naturlig anpassning genom växelkursen kanske. Inte heller räntan är anpassad till eko-nomiska behov. Om följer det tyska exempletoch gör sig av med de viktiga instrument som valutaoch penningpolitik är händer detta: Vid en ekonomiskkris, som inträffar tid efter annan - det har vi varitpinsamt medvetna om i för inte alls längesedan - måste vi också vara beredda på att följaTyskland i de andra avseendena genom nedskärningari offentlig sektor, ökad arbetslöshet, beskuren arbets-rätt och sämre social trygghet.Eller vad är era andra verktyg? Det är ju det somvi frågar er gång efter annan i debatten : Vilkaplaner har ni för när vi avhändeross de här instrumenten? Tala om det!Kostnaden för införandet av euron i stan-nar inte heller med att vi gör oss av med de här verk-tygen. Det finns faktiskt efterkalkyler från de tolvmedlemsländerna i EMU som pekar på att det är enganska betydande övergångskostnad motsvarandenågonstans mellan 0,5 och av BNP. För Sverigebetyder det en extra kostnad på mellan 15 och18 miljarder i ett redan besvärligt ekonomiskt läge.Det är en engångskostnad, men den motsvarar ändådet årliga anslaget till biståndet eller till statens bidragtill läkemedel på 18,5 miljarder. Det är den storleks-ordningen. Sanningen är den att vi alla får vara medoch betala om euron införs i . Det är faktasom inte går att komma särskilt långt ifrån. Men in-täkterna är mer osäkra.Herr talman! Det är oroväckande att regeringenväljer att vara så passiv när det gäller att agera motoljeutsläppen i . Fågelbestånd hotas, fiskardör och bottenlevande djurs fortplantningsförmågaförstörs. Vi bygger upp en miljöskuld för kommandegenerationer och förstör djurlivet i Östersjön.Det är bra att oljeutsläpp nu uppmärksammas. Detsker alldeles för sällan. upptäckte kustbe-vakningen hela 228 oljeutsläpp i i svenskavatten. Tragiskt nog gör regeringen inte det minimalasom innebär att följa riksdagsmajoritetens beslut omatt ansöka om att klassa de svenska vattnen i som särskilt känsliga. Då skulle vi kunna ställakrav på transporterna i på ett helt annat sätt.Här finns en majoritet i och här finns ettbeslut som har fattats, men regeringen släpar efteroch genomför inte det. Det är tråkigt, och det är intebra för miljön.Problemen med miljökatastrofer är annars att deofta sker i det tysta. De genererar sällan stora rubri-ker. Så är det till exempel med utfiskningen avvärldshaven. av bestånden av de stora fiskarna ivärldshaven har försvunnit enligt en ny larmrapportom tillståndet för världens fiskebestånd som komförra månaden. Trots det här fortsätter EU sin koloni-alistiska fiskeripolitik utanför , och manhindrar också oss från att rädda torsken i våra vatten.De kortsiktiga näringsintressenas inflytande överfiskepolitiken måste därför brytas. Forskarnas rådgiv-ning vid beslut om fiskekvoter kan inte fortsätta attignoreras. bör ta internationella initiativ föratt få ett slut på utfiskningen av världshaven. Om viinget gör får vi alla och kommande generationer be-tala för en ohållbar utveckling.Herr talman! Barnen är det värdefullaste vi har ivårt samhälle. Barnfattigdomen är också därför ovär-dig ett ändå rikt land, som vårt. Här måste vi göramer. I den överenskommelse har medregeringen har vi slagit fast att just barn i de fattigastefamiljerna ska få ett ökat stöd så att dessa familjer fåren levnadsstandard som gör att barnen inte behöverväxa upp med en känsla av att vara en andra klassensmedborgare. Arbetet med att ta fram konkreta förslagsom innebär att vi omfördelar resurser som gynnarbarn i fattiga familjer måste nu prioriteras.Studenter med barn är ett exempel på en sådangrupp med mycket knappa resurser. Ett barntillägg tillstudiebidraget är därför en nödvändig reform som vihoppas kunna genomföra den här mandatperioden.Barns tid kommer inte igen. Den är här och nu.Jag tänkte avsluta med att ta upp en fråga som detär märkvärdigt tyst om. För några månader sedanförde vi en intensiv debatt i den här kammaren ochruntom i landet om FN, och . Ingen säger någonting. Debatten fortsätter påen del andra håll, bland annat i , men iSverige är det märkvärdigt tyst.Då ville skicka svenska trupper. Dåsade man att hotade hela världen. Redan i valrö-relsen påstod att sannolikt hade kärn-vapen, och det var fler som instämde här i kammar-debatterna om att massförstörelsevapnen var sannoli-ka och troliga, och de omfattade nog inte bara kärn-vapen utan också en rad andra biologiska och kemis-ka vapen. påstod också att hademängder av massförstörelsevapen som hotade om-världen - inte bara regionen, utan hela världen.I dag blir det allt klarare att bevisen var fixade ochatt argumenten var rena bluffen. hotade sitteget folk, det är sant, och skapade mycket, mycketdåliga saker där, men han hotade knappast omvärldeni någon större omfattning.Jag tycker vi bör fortsätta den här diskussionen.Vad är det vi har lärt oss av det som har hänt undervåren 2003? Hur känns det i ochKristdemokraterna, ni som drog den här lansen förUSA och talet om de massförstörelsevapen som Irakhotade omvärlden med? Känner ni er lurade, blåsta,på vad som sades? Gick ni på den niten, eller var nibättre informerade än vi andra?Problemen i är inte över. Terrorismen är inteutrotad. Debatten om FN och hur världen ska styras iframtiden borde fortsätta. Jag tycker att det här är enoerhört viktig debatt. Jag tycker att det är viktigt hurSverige ställer sig. Hur ska vi arbeta vidare för att fåett system i världen som fungerar, där inte en stor-makt kan köra över och genomföra de förändringarsom man anser nödvändiga medan vi andra står vidsidan av och tittar på? Hur ska vi skapa någorlundastabilitet och trygghet i det internationella systemet såatt man kan genomföra åtgärder och förändringar somär nödvändiga men också hålla tillbaka de enskildaländernas egna maktambitioner?(Applåder)Anf. 57 Statsminister ():Herr talman! Svaret, , är att vi byg-ger EU starkare. ondgör sig överUSA:s totala dominans. Vi har en stor politisk orga-nisation där vi själva är medlemmar, sitter vid bordet,kan påverka besluten, som står för progressiva idéeroch för den typ av värderingar som vi har - Europeis-ka unionen. Det är den vi ska använda oss av, den villMiljöpartiet lämna. Därmed framstår hela argumen-tationen i all sin nakenhet från sida.Herr talman! Först ett tack till för åretsom har gått, av valperioden. Ett sär-skilt tack till och för ettkonstruktivt samarbete för att utveckla vårt land.När vi nu är inne i kanske man skagöra en sammanfattning. Trots en kraftig internatio-nell lågkonjunktur har vi tagit viktiga steg på vägenmot ett bättre . Särskilt viktigt är att vi klaratatt hävda sysselsättningen och att arbetslöshetenbland invandrarna har fallit. Låt mig nämna någraresultat av årets arbete.Fortsatta förbättringar för barnfamiljer och pen-sionärer har genomförts.Studiebidraget till gymnasieungdomar utökas tilltio månader.Den lägsta dagpenningen i föräldraförsäkringenhar höjts per dag.Ett nytt pensionssystem har trätt i kraft. För demmed lägst pension har det inneburit en höjning medmellan 300 och i månaden.Ett nytt äldreförsörjningsstöd har införts.Inkomstprövningen av änkepensioner har slopats.Tandvårdsstödet för äldre har förstärkts.50 miljoner kronor har avsatts för att införa sär-skilda äldreskyddsombud för ökad tillsyn i äldreom-sorgen.Satsningarna på skolan och förskolan fortsätter.Liksom tidigare år satsas ytterligare 1 miljard kronorför att fler vuxna ska kunna anställas i skolan. Allafyra- och femåringar har rätt till tretimmars allmän och avgiftsfri förskola . Ettkvalitetsprogram för skolan har påbörjats. Ett nyttvuxenstudiestöd har införts i stället för det särskildautbildningsbidraget.Resurser ska satsas för att bygga fler studentbo-städer.Kampen mot arbetslösheten och för sunda arbets-platser drivs vidare. får kommuner och landstingett särskilt sysselsättningsstöd om ,vilket ska användas för att öka kvaliteten inom vård,skola och omsorg. Målet att halvera deltidsarbetslös-heten inom gemensam sektor uppnåddes i våras.Kostnaderna för socialbidrag faller, framför alltdärför att alltfler med invandrarbakgrund och ensam-stående mammor kan försörja sig på eget arbete. Attha ett jobb är avgörande för människors frihet ochtrygghet.Insatser görs för öka arbetsgivarnas ansvar för denväxande ohälsan i arbetslivet. De regionalaskyddsombuden samt får ökaderesurser. Ett särskilt anställningsstöd för långtidssjuk-skrivna förbereds. finns ett nytt lånför ny- och småföretagare.Investeringsbidrag om förbyggande av små hyresrätter har sjösatts.Arbetet med att utveckla ett solidariskt, tryggt ochmiljövänligt fortsätter.4,ytterligare tillförs hälso- ochsjukvården.Biståndet höjs med 1,6 miljarder kronor.Mer pengar tillförs för att skynda på asylpröv-ningen och korta väntetiderna.Den gröna skatteväxlingen fortsätter. Skatter påmiljöfarliga utsläpp höjs, och inkomstskatten sänks.Vid årsskiftet skärptes lagstiftningen om hets motfolkgrupp.Polisen, kriminalvården och tullen får ökade re-surser.100 miljoner kronor tillförs idrottsrörelsen i årbland annat för deras arbete med att öppna dörrarnaför fler att delta i kampen mot droger, en satsningsom ska uppgå till 1 miljardkronor.Herr talman! Det finns mycket mer att berätta omdet år som har gått, men detta är några axplock. Detfinns ännu mer kvar att göra. Vi är stolta med knap-past nöjda. En reformistisk rörelse som den jag till-hör, socialdemokratin, blir inte nöjd. Alla de löften,ambitioner som vi har ställt ut ska också genomföras.Det program som vi gick till val på genomförs, därförråder ingen som helst tvekan om politikens färdrikt-ning för de återstående tre åren av mandatperioden.Sverige ska fortsätta att utvecklas som väl-färdsnation. Därför måste barnens villkor, sjukvårdenoch de äldres omsorg gå före stora skattesänkningarsom föreslås i de borgerliga partiernas motioner.Därför ska varje reform vara finansierad och politikenpräglas av ordning och ansvar. Därför ska politikenformas i samarbete och samverkan såväl i som utan-för . Det var bara så vårt mål kan nås. Ochmålet är att ska vara de många möjligheternasland, inte de stora motsättningarnas samhälle.Jag ville börja, herr talman, med denna samman-fattning i telegramstil av det år som gått därför att häravviker också . Vi har våra offentliga finanserunder kontroll, vi har ett överskott. Det är ovanligt ikretsen av EU-länder. Trots det kan vi genomföra endel reformer, förbättra verksamheter för människorsom behöver ha en solidarisk politik. Jag är stolt överdetta, men inte nöjd. Så ser det ut, och så ska vi fort-sätta.Arbetslösheten i är för hög, men den sti-ger inte så snabbt som den gjorde förra gången vid enlågkonjunktur. Över detta kan vi vara glada, men intenöjda. Arbetslösheten ska pressas tillbaka. Målet ärfull sysselsättning.Trots lågkonjunktur förmår vi upprätthålla en po-litik som förbättrar välfärden. Trots lågkonjunkturhåller vi emot en annars stigande arbetslöshet. Det ärresultatet av i en besvärlig fyraårsperi-od. Jag ser fram emot de tre kommande.Sedan har vi en stor fråga som tar vårt intresseoch engagemang. Det är den förestående folkomröst-ningen om euron. Jag vill göra klart så här i sistapartiledardebatten, då jag brukar antyda ett programför den kommande hösten, en dagordning för detkommande arbetsåret, att jag inte kan göra det i årdärför att jag inte vet hur folkomröstningen slutar.Det är en sak som jag tror är väldigt viktigt för ossalla att stryka under. Oavsett om vi får ett ja eller ettnej i folkomröstningen blir det efter folkomröstningeninte som det var förut.Det är ett vägskäl vi står inför, vi gör ett vägval.Då går man antingen åt de ena hållet eller åt det andrahållet. Det är inte som förut, det är någonting nyttsom öppnar sig.Jag vill att vi går åt det hållet som innebär ökadsamverkan med de andra länderna i . Jag villinte att ska stå ensamt. Jag tror att det vore enmycket oklok politik att för ett litet exportberoendeland som är så öppet mot omvärlden sända signaler:Nej, vi tror mer på vår egen förmåga att klara enorolig framtid än att söka lösningarna tillsammansmed de andra. Satsar vi på ett sådant självvalt utan-förskap genom att rösta nej i folkomröstningen ska viinte bli förvånade över om vi har en situationsom präglas av en ökad oro på de så kallade finans-marknaderna. Jag vet inte hur länge den består, jagvet inte hur stor den blir, men med den erfarenhet jaghar är jag säker på att den blir av sådant slag att denpåverkar våra förutsättningar att driva den politik vivill driva.Hur pass mycket högre räntorna blir än vad vi an-nars skulle ha vet vi inte. Men vi vet att höga räntorär sådant som dämpar investeringar, sådant som hål-ler igen på nysatsningar.Det är i sin tur kopplat till förutsättningarna attordna nya arbetstillfällen. Nya jobb är sådant som isin tur är förutsättningen för att vi har skatter sombetalas. När skatter betalas vet åtminstone jag vad visocialdemokrater vill använda dem till. Det är till attfortsätta att förbättra den gemensamma välfärden.Ett nej i höstens folkomröstning innebär inte attdet blir som alltid har varit. Det innebär att vi väljerett alternativ där vi går själva, och därmed ökar vi vårexponering, vår utsatthet, för dem som kan komma atttänkas vilja spekulera mot den svenska ekonomin.Ibland kan man drömma sig tillbaka till den tid dåvi inte var utsatta för den typen av ekonomiska kraf-ter. Men kommer inte tillbaka. Ingen ska fåmig att tro att den pendel som har svängt i riktningmot alltmer av avregleringar, alltmer av öppenhet iinternationell ekonomi, plötsligt skulle byta riktningoch gå åt andra hållet. Det tror inte jag på.Jag tror att vi lever i en ny tid. Vi som tror att po-litik är viktigt måste då också försöka att hitta inter-nationella politiska organ, forum, där vi kan fattabeslut som sätter regler för dessa starka marknads-krafter och balanserar dem. Sådana regler kan visträva efter oavsett om vi är socialdemokrater, libe-raler eller konservativa. Helt oreglerade marknadervill ingen ha. Men det ska vara politiska beslut. Dekan vi fatta inom den europeiska unionen.Jag tror på politikens kraft. Jag tror på människorsrätt att i fria val utse sina ombud. Jag tror därmedockså på nödvändigheten av att vi söker oss till deforum, till de nivåer, där besluten kan fattas med kraftoch där besluten betyder någonting.