prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — har delvis lyckats med det. Man kan titta på samarbetet mellan och . Det har självklart skett tack vare bron. Det finns fortfarande en rad problem. pekade på några av dem. Vi driver ett ständigt diskussionsarbete med våra kolleger i på område efter område. Det gäller alltifrån de hinder vi kan se på transportpolitikens område till de hinder vi kan se som är väldigt uppenbara för människor som bor på ena sidan sundet och arbetar på den andra. Det kan röra skattefrågor eller försäkringsfrågor. Vi har en sådan lista för vilka frågor vi måste bli överens om för att underlätta och för att öka förutsättningarna för att ännu fler kvinnor och män kan pendla över . Infrastrukturen är oerhört viktig. Jag nämnde i mitt interpellationssvar . Det är en självklar fortsättning på den investering vi har gjort med bron. Däremot är jag inte beredd att hitta särlösningar på en rad olika områden, det vill säga särlagstiftningar. Jag var inte riktigt klar över vad tänkte sig när han frågade om möjligheten till en särlagstiftning för integrationsarbetet. När vi nu gör ett arbete med de nationella planerna för infrastrukturen tittar vi också på hur vi kan lyfta ur några objekt från och . Genom alternativa finansieringsformer kan vi öka tempot i byggtakten och tidigarelägga en del andra objekt som annars hade riskerat att komma senare i planen. Man ska i fler kommuner och fler län när vi fattar beslutet om planerna inte bara läsa att det är den största satsning vi har gjort på infrastrukturen . Man ska också påtagligt känna att vägskraporna kommer ut och att det händer saker. Sedan måste man naturligtvis också göra andra saker. pekade på boendet och utbildningen som viktiga förutsättningar. Jag hoppas att de tillväxtkonferenser som vi nu ska bjuda in till och de debatter som vi har haft nu ett antal gånger här i kammaren, både jag själv och också , ger oss lite bättre redskap. Ofta när vi möts gör vi det för att diskutera hur vi ska fördela pengar på ett mer rättvist sätt. Det är viktigt att vi också möts politiker emellan för att diskutera hur vi ska ha något att fördela, det vill säga hur vi skapar förutsättningar för tillväxt. Där upplever jag att det finns ett stort intresse inte minst från storstadsregionerna och från alla aktörer att vara med i ett sådant samtal. 35 (): Låt oss börja med barriärerna kring . Det är möjligt att jag inte är tillräckligt väl insatt, men det som sade lät som en nyhet. Det finns någon form av vitbok där man tillsammans med har listat alla de barriärer som finns. Låt oss lyfta upp den vitboken ur skrivbordslådan och dessutom sätta lite tidsplaner så att vi får lite beslutskraft bakom och snabbt kan riva de hinder som fortfarande finns kvar. Jag sade tidigare att det är väldigt viktigt att man tänker nytt när det gäller framtiden för och . Det som händer där är väldigt nytt. Det handlar om att man skapar en ny region som har starka fält på olika sidor av en nationell gräns. Då krävs det också att man vågar tänka nytt även när det kanske gäller lagstiftning för att riva barriärer. En så gott som samstämmig kör av ekonomisk forskning betonar numera vikten av lokala eller regionala miljöer som kan locka till sig globala strömmar av riskvilligt kapital, kompetent arbetskraft och mycket annat. Så sent som i går presenterade Invest in , , en årsrapport som är otroligt intressant. Det handlar just om hur regioner och ska möta den globala konkurrensen. Jag förmodar att har tagit del av de slutsatser som drar. Om inte rekommenderar jag verkligen varmt rapporten till läsning. beskriver en väldigt intressant strategi för framtida svensk tillväxtpolitik. Man lyfter fram behovet av lokala kompetensblock. Det är regioner som är världsledande inom sin nisch och sedan kan locka till sig olika saker i den globala konkurrensen. Jag tror att behöver en politik som ger våra regioner möjlighet att verkligen lyfta fram sin egen kompetens och sina egna möjligheter att konkurrera globalt. Det handlar om företagarklimatet och möjligheten att gå från goda idéer till framgångsrika företag. Det handlar om att kunna växa från ett litet till ett medelstort företag. Det handlar om utbildningspolitiken. Det handlar också om möjligheten till arbetskraftsinvandring och mycket mer. Självklart är huvudstadsregionen en viktig del i en sådan satsning. måste fungera som en magnet för globala krafter. Men jag tror också att är en sådan region som kan sätta på den globala kartan. Inte minst inom framtidsbranscher som livsmedel, bioteknik och läkemedel är på god väg att etablera sig som en globalt intressant region. Precis som sade är också intressant rent geopolitiskt när EU nu utvidgas och den politiska och ekonomiska kraften alltmer dras österut. Jag skulle vilja tala om en sak som gjorde mig lite förvånad när jag läste tidningarna, eftersom vi ändå har infrastrukturministern här. Det handlar också om skånsk tillväxtkraft och svenska regioners tillväxtkraft. Det gäller idéer om att utreda framtiden för vissa flygplatser. En av dem som lyfts fram är . Den fick så sent som , tror jag, internationell status. ska utreda om man ska lägga ned eller om det finns utrymme för den att finnas kvar. Jag blev själv väldigt förvånad och mycket bekymrad när jag möttes av nyheten . Jag skulle gärna vilja höra vad biträdande näringsministern har för kommentar till detta. 36 (): Jag vill gärna börja med att säga precis som att det är viktigt att våra vid det här laget tre mest tättbefolkade regioner eller , och får de tillväxtmöjligheter som behövs. Det är bra för hela land. har vi, inte minst i utjämningsdebatten, haft en olycklig förmåga att sätta regioner mot varandra. Det är inte bra för hela landet. Vi som är valda företrädare i ska i första hand vara företrädare för hela landet. Låt mig säga en annan sak i denna vid det här laget väldigt slutna församling. Det är intressantare att diskutera med statsrådet än med en del andra företrädare för regeringen. Det låter som beröm, och det är det också. Perspektiven blir så väldigt olika . Synen på att vi måste ha en tillväxtpolitik är väldigt grundläggande på något sätt. Jag välkomnar verkligen att statsrådet företräder de synpunkterna i regeringen. Det är inte lätt på vissa områden. Jag uppfattar till exempel att den bostadspolitik som bedrivs bortsett från , som har en progressiv och framsynt bostadspolitik är svår att genomföra i den här regionen. Jag tycker inte att den här bostadspolitiken är en olycka, den är en katastrof för att uttrycka det rakt av. Får vi ingen ändring på detta blir det svårt för företag och inte minst studerande att bosätta sig i den här regionen. Om det är något vi behöver är det bildning och utbildning. Vi behöver också att småföretag får bättre villkor i regionen. som sådan är farlig att behandla som en enda monolit. Det är väldiga skillnader inom regionen. Allting ser inte ut som eller Stureplan. Det finns också , och , de orter jag nämnde tidigare. 37 Statsrådet (): Det sista sade är viktigt att understryka. Det glöms ofta bort i debatterna inte minst i den vi hade om statlig närvaro spridd över landet mellan kommuner och län att det är stora skillnader också mellan olika kommuner. Det är inte så att de statliga arbetstillfällena är överrepresenterade i , eller . De är centrerade till innerstaden. Vi måste komma ihåg att det finns stora skillnader också inom en region. oroade sig över vad ska göra. Om vi lyckas med det arbete vi vill lyckas med, nämligen att binda ihop kommuner och knyta samman regioner, som vi till exempel har gjort i och som vi har gjort i tack vare bron, kan det inom några områden få konsekvenser på andra transportslag. När vi byggde snabbtåg och dubbelspår mellan och innebar det att restiden från till blev otroligt mycket kortare än innan. Det fick konsekvenser för Gävles och kommunala flygplats. Det finns en självklarhet i att se över detta. Om vi lyckas bygga ihop regionerna med hjälp av de stora infrastruktursatsningar som vi ska göra på järnvägen kanske några av de flygplatser som ligger nära våra stora städer får en helt annan roll. Det måste vi titta på så att medborgarnas skattepengar används så effektivt som möjligt. Jag ser det som ett naturligt arbete att ständigt fundera över om investeringar på ett område får konsekvenser för andra områden. Tanken är att transportslagen ska komplettera varandra. Det är sällan så att vi är beroende av bara ett transportslag. Som medborgare eller företagare är vi ofta beroende av flera transportslag. ska titta på om de investeringar som har gjorts på andra områden också har påverkat flygets roll på olika platser. 38 (): Tack för svaret. Jag vet inte om jag är så lugnad när det gäller framtiden för . Det är ändå en flygplats som har 350 000 invånare i sitt upptagningsområde. Bland annat finns stora företag som Findus och med sina huvudkontor i det upptagningsområdet. Jag tolkar detta positivt, och jag ser svar som att det handlar om stora tidsperspektiv. Den infrastruktursatsning som åsyftas måste vara tunneln genom . Det lär väl ta ett tag innan den står klar! Bilder är ofta en stor del av vårt tänkande. Jag skulle vilja att regeringen och ser som en framtida kornbod. Det är viktigt att vi tar det nya synsättet på svensk tillväxtpolitik på allvar. Vi ska fundera på hur de olika regionerna i kan ges bästa möjlighet att växa själva. är viktigt för . Det är viktigt att återigen tar sig an den globala utmaningen inom IT och telekom. Jag har sagt att jag tror att det är viktigt att blir världsledande för det område som kallas life science och lockar till sig kapital och arbetskraft. har sin lyskraft i fordonsindustrin. Många andra regioner har stor chans att skapa sig en egen profil. När vi funderar på svensk tillväxt är det självklart ett nationellt perspektiv vi intar. Vi ser på tillväxt i statistiken. Vi får aldrig glömma att tillväxt är regioners tillväxt. Det behövs en statistisk möjlighet att se hur tillväxten fungerar på de olika områdena. är, tyvärr, statistiken på tillväxtområdet något bristfällig. Jag skulle gärna vilja skicka med till statsrådet att fundera på hur man ytterligare kan stärka möjligheterna att forska om regional tillväxt. Sådan forskning behövs för att stärka svenska regioners tillväxt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:136 om statens ansvar för infrastrukturinvesteringar 39 Statsrådet (): har i interpellationen ställt följande tre frågor till mig vilken bedömning jag har gjort beträffande vem som bär det huvudsakliga ansvaret för finansieringen av infrastruktur i , om jag har gjort bedömningen att det finns skäl, och så fall vilka, att i högre utsträckning än i landet i övrigt låta bära det ekonomiska ansvaret för statliga infrastrukturinvesteringar och om jag avser kompensera fullt ut för de merkostnader införandet av trängselavgifter innebär. Ansvarsfördelningen för såväl drift av som investeringar i ny infrastruktur är väl definierad. Staten är väghållare för det nationella och det regionala vägnätet som förbinder landets olika delar och olika tätorter med varandra. Kommunerna är väghållare för gator och vägar inom tätorter. Staten är ansvarig banhållare för huvuddelen av järnvägsnätet i landet medan det i varje län finns en trafikhuvudman som ansvarar för den lokala och regionala kollektivtrafiken. I vissa stadsområden har trafikhuvudmännen eller deras föregångare valt spårförbindelser för att rationellt lösa lokal kollektivtrafik. Då är trafikhuvudmannen också banhållare, vilket innebär att trafikhuvudmannen också är ansvarig för finansieringen av den infrastrukturen. Vi har samma ansvarsfördelning mellan staten, kommunerna och trafikhuvudmännen i hela landet. Däremot är samspelet mellan de olika infrastrukturförvaltarna större i tätortsområden än på landsbygden. Förbättringar på det nationella vägnätet kan avlasta eller minska investeringsbehovet på kommunens vägnät. Omvänt kan förbättringar på en kommuns vägnät minska investeringsbehovet på det nationella vägnätet. Investeringar i nya nationella järnvägar kan också ge stora förbättringar för den lokala och regionala kollektivtrafiken. Det motiverar att staten och kommunerna eller staten och regionen ibland delar på finansieringen för vissa angelägna väg- eller spårinvesteringar. Det har bland annat skett för i , Grödingebanans station Syd, i och i . och har också överenskommit att dela på finansieringen av i . Likaså förutsätts att en ny vägförbindelse över i delvis finansieras med regionala medel. nämner i interpellationen att en regional medfinansiering om skulle vara aktuell för i . Hur stor medfinansieringen blir ska fastställas genom en förhandling mellan staten och aktuella medfinansiärer. Den pendeltågstunnel som är aktuell kommer att tillgodose behovet av spårkapacitet framöver, som tillgängligheten för pendeltågsresenärer till förbättras avsevärt. har regeringens uppdrag att sköta förhandlingarna. Avslutningsvis vill jag svara på tredje fråga om att kompensera för merkostnader till följd av trängselavgifter. En särskild förhandlingsman är utsedd av regeringen för att bland annat ta fram ett förslag till utformning av en överenskommelse mellan regeringen och berörda parter om hur intäkterna från försöket i ska återföras till regionen och hur dessa medel ska användas. 40 (): Jag får tacka statsrådet för ett mycket utförligt svar på min interpellation. Jag känner ändå en viss oro för att Socialdemokraterna håller på att övervältra kostnader på kommuner och landsting för den infrastruktur som vi gemensamt utnyttjar och som vi tidigare också gemensamt har betalat för. Man kan tolka uttalanden från ledande socialdemokrater i regionen att de tycker att det är rätt så naturligt att vi med våra kommunala eller landstingskommunala skattemedel ska vara med och betala för investeringar i det statliga spårsystemet och i det statliga vägnätet. Det framgår också av ministerns svar av hon tycker att det är tingens ordning att det ska vara på det här sättet. Det var synd att ministern inte var här när trafikutskottet debatterade budgeten . Då sade , Socialdemokraternas talesman i trafikutskottet, att syntes för lite i Stockholmsdebatten här i . Jag ska nu ta tillfället i akt och ta som ett exempel på de felaktigheter som jag tycker finns. Infrastrukturen är i starkt behov av rätt stora investeringar, som statsrådet känner till. Man har inte invigt en ny statlig väg här i sedan Essingeleden invigdes . Man kör fortfarande tågen på spår som är . Det är klart att investeringarna i infrastrukturen behövs. Infrastrukturen är eftersatt, med tanke på det stora trafikarbete som vi har i . Järnvägstrafiken har betydande kapacitetsproblem. Det påverkar i sin tur hela den nationella trafiken med genom olika dominoeffekter. Trots detta föreslår att inte av investeringsramarna läggs i , där av landets befolkning bor och av alla tågresor sker. Enligt min bedömning är , som är ett av de stora kommande projekten här i , i allra högsta grad ett nationellt projekt, som staten måste ta ett hundraprocentigt ansvar för. Man kan inte tala om ett finansiellt stöd här, utan man får tala om att staten måste ta sitt ansvar. Jag kan jämföra med de andra stora projekten där man har en eller landstingskommunal medfinansiering, till exempel , där den kommunala medfinansieringen är , och i , där den är . Men här i ska vi betala , om jag har förstått saken rätt. betalar en betydande andel av sina lokala skattemedel till övriga landet i det kommunala inkomstutjämningssystemet. Det är, som vi tidigare hörde säga, miljardbelopp av de lokala skattepengarna som försvinner från . Att i det läget påtvinga stockholmarna ytterligare avgifter för saker som enligt min uppfattning är statens angelägenhet känns inte riktigt bra. Jag vill gärna att statsrådet utvecklar det här ytterligare. 41 (): Jag sade tidigare till statsrådet att var det någonting vi hade gott om var det brist på byggkranar. Jag kan säga att är det någonting vi har gott om i det här sammanhanget är det brist på spårkapacitet i . Jag skulle vilja sammanfatta läget. Jag är ingen expert på medfinansiering det ska jag gärna medge; möjligen min hustrus finanser men inte i övrigt. Gör gärna ytterligare en utredning om spåren i , men först behöver vi ett rejält beslut. Det är ju så, som var inne på, att spåren särskilt söderut från är . Detta är det största problemet. Jag har åkt tåg mycket, dels söderifrån , från till när jag jobbade på en större tidning i , dels norrifrån, från till . Jag får säga att jag tycker, som jag har sagt någon annan gång, att åtminstone norrifrån borde man döpa om till . Vi stoppar så ofta där att det vore befogat. Jag vet att det är samma katastrof söderifrån. Därför måste man göra någonting åt detta. Jag tror att detta är det viktigaste infrastrukturprojektet i hela landet i grund och botten, att man får ordning på spårkapaciteten vid . Därför behövs det ett rejält beslut. Därför är jag så engagerad i det här, inte därför att jag råkar bo i utan därför att detta är det viktigaste beslutet för hela . Jag tror också att det finns förståelse för att man måste göra någonting och att det måste komma fort. Vi kan inte vänta på att det kommer ett beslut om att bygga ut det som kallas eller Mälartunneln. Där behövs en byggstart helst . När det gäller övriga infrastrukturinvesteringar håller jag med om att det har gått troll i detta, att man sätter regioner mot varandra. Då måste vi från den här regionen påpeka att av alla kollektivtrafikresor påbörjas någonstans inom . av det totala kollektivtrafikresandet mätt i avstånd sker i den här regionen. av befolkningen bor här. Men det är tyvärr av järnvägsinvesteringarna och väginvesteringarna totalt sett, om man mäter . Man får ha långa perioder att mäta; man kan inte mäta ett enstaka år. Det inser jag också. Jag tycker också att man har gjort en hel del i , men totalt sett skulle den här regionen behöva mer. Man satsade mycket på förbättrad tågtrafik, som nämndes i den tidigare debatten, till , , , och så vidare, och detta har varit till stort gagn för hela regionen. behövs det också att vi kan åka bra från , från och från andra regioner. Men vi behöver också se till det som vi var inne på i en ännu tidigare debatt, herr talman, att folk från norra län kan komma lätt till och inte blir stående vid infarten till . Vi måste göra det viktigaste först. Därför behöver vi göra någonting åt Mälartunneln söderut allra först i hela regionen. 42 Statsrådet (): Till vill jag först säga att det inte finns något beslut om att medfinansieringen från en kommun eller en region ska vara på , utan det är en förhandling som man går in i. nämnde själv några exempel, som i . Jag kan lägga till det som kommunerna längs går in i när man nu satsar för det bygget och för att bygga resecentrum. Det är naturligtvis en förhandling. Skälet till att vi för vissa stora objekt har just det här delade ansvaret, ett ansvar som inte alls är delat på 5050 utan där staten tar det absolut största ansvaret har gjort det och ska göra det är att en del av investeringarna har dubbla effekter. Om man tittar på investeringarna här i ser man att här behövs också utbyggnad av den lokala och regionala kollektivtrafiken. Det är därför vi nu sitter i en förhandling via med de regionala aktörerna, för att få en del av en motfinansiering. Det är ingen tvekan om att också är av nationellt intresse. Därför är det självklart att staten ska ta det absolut största ansvaret för att den byggs och kommer fram ganska snabbt. räknar vi med att kommer till regeringen i vår med en tillåtlighetsprövning kring investeringarna här. Jag är angelägen om att det kan komma till stånd. nämnde att det är trångt söder om staden. Eftersom jag själv är en av dem som ibland köar norr om staden vill jag säga att det är trångt att komma in i och komma ut ur . Att det är trångt på spåren är inte bara en fråga för eller , utan det är av nationellt intresse. Infrastrukturinvesteringar tar ibland otroligt när vi ska diskutera dem. Jag var ledamot i trafikutskott 19911993, när vi gick på guidad tur på och tittade på var det tredje spåret skulle ligga. Här står vi nu fortfarande och diskuterar hur vi ska lösa trafikproblemen i . Vi får väl vara överens om att det är oerhört angeläget. Infrastrukturen är också en viktig del av förutsättningarna för tillväxten. 43 (): Jag understryker att inte är en speciell Stockholmsangelägenhet. Det visar också det faktum att hela och hela ställer upp för det här. Nästan alla anser att det här är en av de mest prioriterade nationella angelägenheterna när det gäller infrastrukturinvesteringar över huvud taget . Jag skulle vilja fråga statsrådet ytterligare en sak angående biltullarna eller trängselavgifterna. Här tar man alltså Stockholmspengar, igen, till saker och ting som statsmakterna mer eller mindre tvingar på . Biltullarna är ju inte ett initiativ som kommer från , utan det är ett initiativ som kommer från regeringen i första hand och som sedan har påförts kommunalpolitiker i . Man kan då se hur kalkylen ser ut för biltullarna . Man räknar med intäkter på , men man räknar med kostnader som belöper sig till ungefär samma nivå, . Det handlar om sådant som man behöver investera i enbart för att man inför de här trängselavgifterna. Det går alltså ungefär ihop i en enkel kalkyl om man bara kör det här projektet som det är tänkt. Men vad händer om man skulle besluta sig för att fortsätta? Det behövs i så fall mycket fler och större infrastrukturinvesteringar än vad som är medtaget . Det finns över huvud taget inte tillstymmelse till överkapacitet i tunnelbanan i . Jag är alldeles övertygad om att man måste bygga ut hela tunnelbanenätet om man ska fortsätta med biltullarna, och då måste man tillföra ytterligare medel. Här tycker jag definitivt att staten borde ta ett betydligt större ansvar än vad statsrådet har antytt i interpellationssvaret, där det sägs att i princip får vara nöjd med de intäkter som kommer av systemet som sådant. Det är ändå statsmakterna som till syvende och sist vill att vi ska ha de här biltullarna i . Jag tycker att statsrådet skulle kunna släppa på den statliga penningpungen lite grann även i den här frågan och tillföra stockholmarna lite av de statliga skatter som faktiskt stockholmarna också är med och betalar. 44 (): 1853/riksdag var väldigt framsynt när det gällde investeringar i tågtrafiken. Det är inte alla som har detta på näthinnan, men så var det. Man beslutade då att ta ordentliga lån för att göra de här investeringarna. Jag tycker att även den nuvarande regeringen borde fundera på hur vi får fart på infrastrukturinvesteringarna. Det är väldigt svårt det inser jag också att göra långsiktiga investeringar om man måste räkna av dem på ett enda år. Jag vill gärna rekommendera statsdepartementen att läsa 1853/riksdagsprotokoll flitigare. Jag vill även säga igen till statsrådet: gärna ytterligare utredningar om det här, men först behöver vi ett rejält beslut. Jag anknyter lite till socialdemokratiska devis: Gärna medalj men först en rejäl pension. Man kan travestera detta och säga att vi nu behöver någonting i av nationella skäl. tog upp trängselavgifter, som ligger lite i kanten av den här debatten. Jag menar: Är det någonstans man behöver ta ut trängselavgifter i dagens läge så är det på tunnelbanan. Där är det ibland jättetrångt, kan jag säga. Där skulle man kunna få in stora intäkter om man hade ett effektivt system, till exempel vid Tekniska högskolan, där olika banlinjer går samman. Jag tror för min del att den här frågan kommer att lösa sig om man först satsar på att bygga ut andra kommunikationer. Då kommer vi att få mycket lättnader på den sidan. Jag vill gärna mana den nuvarande regeringens företrädare i den här kammaren att se till att ta saker i rätt ordning. Då kanske vi slipper den onödiga omvägen, att ha trängselavgifter också på vägarna. 45 Statsrådet (): Det är inte bara som vi kommer att peka ut som en viktig investering i utan också en rad andra viktiga sträckor.