prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Detta är enligt oss socialdemokraterett bra och effektivt sätt att skapa ordning och reda påsvensk arbetsmarknad.ILO-konventionen 180 och rådets direktiv ger tvåmöjligheter. Man kan via lagstiftning reglera enderaarbetstiden eller vilotiden. valde det senare.Arbetstiden har man tecknat kollektivavtal om. Den-na möjlighet att reglera dessa frågor via kollektivavtalhar också utskottet helt riktigt lyft fram i sitt betän-kande på ett bra sätt.För oss Socialdemokrater är det också viktigt attutskottet i sitt betänkande tar ställning för att arbets-miljölagen även ska gälla till sjöss. Dagens bestäm-melser om arbetsmiljö för ombordsanställda hållerinte måttet. Det är för oss en självklarhet att anställdatill sjöss ska ha samma rätt till en bra arbetsmiljö somalla andra anställda på arbetsmarknaden.Fru talman! har motionerat och ock-så reserverat sig med anledning av regeringens för-slag att arbetsmiljölagstiftningen även ska gälla fiske-fartyg. För oss framstår det som fullt rimligt att en braarbetsmiljö via en bra lagstiftning är lika viktig på ettfiskefartyg som på vilket annat fartyg som helst. Denviktiga principen här är att samma lagstiftning om engod arbetsmiljö ska gälla alla anställda till sjöss,oavsett vilken typ av fartyg man jobbar på.Denna princip gäller för övrigt också införandetav EU-direktivet om vilotid för fiskare. Just det fak-tum att det är ett EU-direktiv som är grunden tillregeringens förslag är viktigt att komma ihåg. Det äralltså inte något nationellt påfund från regeringen föratt försämra för fiskerinäringen.I sammanhanget kan det vara viktigt att kommaihåg att lagstiftningen om vilotid gäller endast an-ställda ombord. Det småskaliga fisket har, sommånga värnar, åtminstone vad jag känner till intemånga anställda, om de över huvud taget har några.Fru talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom inspektion av fartyg och kostnader som kan upp-stå i samband med att ett fartyg kvarhålls på grund avkonstaterade brister. Redarna är betal-ningsskyldiga för alla kostnader i samband med in-spektionen, vilket också vi lyfter fram i betänkandet.Det som tillkommer är att detta betalningsansvarutvidgas till att gälla även kostnader som uppkommeri samband med kvarhållandet i hamn av ett fartyg ochska täckas av redaren. Det förutsätts då att fartygethålls kvar på grund av brister i eller avsaknad avgiltiga certifikat.Det finns i direktivet inget stöd för att ta betalt avredaren för kostnader som uppstår gentemot andra,till exempel en hamn via uteblivna hamnavgifter.Enligt är det fullt möjligt att i ettsådant läge flytta fartyget till en ankringsplats utanförhamnområdet. De kostnader som flytten innebärdrabbar , vilket enligt lagförslaget dåska täckas av redaren.Det är viktigt att detta är klargjort så att de in-spektörer som genomför inspektionen inte ska kännanågra begränsningar av att ett kvarhållande kankomma att kosta hamnen eller verket pengar.Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på samtli-ga reservationer och bifall till utskottets förslag ibetänkandet.Anf. 199 () replik:Fru talman! har både i sin in-ledning, som vi inte fick ta replik på, och berört frågan om skyddet av Östersjönutan att egentligen svara på frågan varför regeringeninte följer anmodan att driva den här frå-gan på ett särskilt sätt. Jag ska kort repetera hur detär.En enig riksdag tog, efter mycken vånda från So-cialdemokraterna, ett beslut om att uppdra åtregeringen att göra en ansökan hos IMO och därmedställa sig i spetsen för arbetet för att förbättra skyddetav . Regeringen fick uppdraget att skyndasig med en ansökan. visade det sig att man intehade gjort det. Den frågan skulle drivas parallellt påtvå spår: dels en enskild svensk ansökan, dels arbeteinom Helcom.Nu kan vi konstatera att det här har man inte gjort.Miljöministern har kommit med diverse krystadeförklaringar. I tidningen kunde vi här-omdagen läsa att regeringens linje egentligen är attinte gå in med någon ensidig svensk ansökan utan istället jobba gemensamt. Det kan man ha respekt förom inte hade varit enig i sin uppmaning attfaktiskt också jobba med alternativet att gå in med enenskild ansökan från svensk sida.Jag vill nu fråga om har enbra förklaring till detta beteende.Anf. 200 () re-plik:Fru talman! Det som står i tidningen stå för.Vi står helt bakom det tillkännagivande vi gjordeförra året. Men det var också så att regeringen gavSjöfartsverket, och någon till iuppdrag att titta över detta med en PSSA-ansökan,och man skulle då vara så många som möjligt runtÖstersjön.Det som sägs i debatten kan tolkas som att ombara vi hade gått med så hade vi klarat alla de pro-blem som uppstod på med fartygsom satt fast i på den ryska sidan. Det ärju inte på det viset. Vi kan ju inte om vi går framensamma stänga av de tillfartsleder som finns till deryska hamnarna. Det måste vi inse.Det absolut viktigaste för oss, och jag hoppas attvi kan göra det , är attfå länderna runt att gemensamt komma inmed en ansökan. Skulle inte det lyckas står det beslutsom fattade vid fast.Anf. 201 () replik:Fru talman! Det blir lite retoriska knep när försöker sitta på två stolar samtidigt.Dels säger han att vi helt står bakom tillkännagivan-det , dels säger han att man inte ska troatt en enskild svensk ansökan hade klarat av allaproblem. Naturligtvis inte, det har ingen sagt ellerantytt. Men det hade varit en väldigt tydlig svenskmarkering av att de här problemen är jätteviktiga. Detär därför som vi trycker på det så hårt.Jag skulle vilja avsluta min andra replik med enfråga till . I utskottsbetänkandetskriver majoriteten på s. 31 att det är beklagligt attden av tidigare förutsedda tidsplanen intehar kunnat hållas. Vidare skriver man: Utskottet villsåledes starkt betona att saken brådskar och utgår frånatt regeringen nu driver frågan i samtliga berördaorgan. Vad menas med dessa formuleringar?Anf. 202 () re-plik:Fru talman! Det är klart att vi ska markera i de härfrågorna. Men jag står ändå fast vid att hela den de-batt om som varit har gått ut på vadsom hänt om bara vi hade gjort detta. Miljöpartietgick till och med via sitt ena språkrör ut och sade attom bara i och i hade fåttbestämma så hade man klarat de här bitarna. Det ärfaktiskt inte på det viset. Vi måste se till att vara medbland alla länder och ansöka om att få klas-sad som PSSA. Om vi inte får med oss Rysslandkommer det ju att vara precis likadant med tillfarts-vägarna till de ryska hamnarna som det har varit ivinter.Sedan säger att ingenting görs.För hade man faktiskt på uppmaning en stor övning med alla län-der runt för att klara detta med isbrytandet.Det är dock klart att det borta på den ryska sidanråder lite av en annan ordning, och de bitarna måstevi också komma överens om.Det hjälper inte, än en gång, om vi går före. Vimåste få med oss alla länder runtomkring. Sedan stårvi än en gång fast vid det vi sade , och är detså att vi inte kommer fram ska gå ensamt.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Jag vill spinna vidare på det SvenBergström sade i sitt inlägg. i sitt anförande om vikten av europeiskt samar-bete, och det är naturligtvis oerhört viktigt. Jag po-ängterade i mitt anförande att frågan om att klassaÖstersjön som ett särskilt känsligt havsområde äroerhört viktig. Här handlar det naturligtvis om samar-bete med de baltiska staterna, och även Ryss-land. Jag inser att det blir svårt med , menjag har till exempel inte hört talas om att vår miljömi-nister har besökt de här staterna för att arbeta i denhär riktningen.Naturligtvis måste vi få med de andra staterna. Vimåste dock tala om vår färdriktning, och det har maninte gjort trots att en enig riksdag fastslog att vi skullegå fram med en ansökan.Då vill jag fråga : Är detriktigt att nonchalera beslut? Om man villgöra det tycker jag att man ska återkomma.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! På frågan om det är rätt att göra dettamot beslut kan jag svara: Det tycker intejag heller att det är. Men är det så att det under denhär våren förs diskussioner med dessa länder. är ju överens med mig om att det vikti-ga är att vi gemensamt går fram i detta för att nå re-sultat. Förhoppningsvis får vi en lösning under dettaår så att vi kan göra en ansökan i mars år 2004.När det gäller går det inte att driva dettainom EU. Det är därför det är så viktigt att vi driverdet inom IMO, för där är ju ändå ryssarna med. Får vimed dem på ett beslut om detta där har vi ju ryssarnainne i de här bitarna.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! Jo, men det viktiga är ju att riksdagenbeslutade att vi skulle gå fram med en ansökan, ochdet har man inte gjort. Man har nonchalerat det. Se-dan måste vi visst ha med de andra staterna, men vimåste gå i bräschen. Vi måste visa vår vilja. Det varen enig riksdag som sade det.Kan vi inte vara överens om att Claes-GöranBrandin, som i alla fall tillhör majoriteten, nu tarkontakt med miljöministern så att man verkligen går ibräschen för detta från svensk sida?Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det framgick på den fö-redragning som miljöministern hade i miljö- ochjordbruksutskottet och där många av oss var med attvi ska se till att de här länderna kommermed i detta. Förhoppningsvis kommer alla med så attvi får ett sådant beslut.Anf. 207 () replik:Fru talman! sade i sitt anfö-rande att har blandat ihop äpplenoch päron när det gäller arbetstidsdirektivet. Om manblandar äpplen och päron får man fruktkompott, ochdet är inte så illa, Brandin.Vi anser också att vi är i gott sällskap när vi skaäta denna fruktkompott. Tittar man på vad remissin-stanserna har sagt om det så kallade 48-timmarsdirektivet kan man se att det fått kritik på etteller annat sätt av följande remissinstanser:· universitet· Sjöfartens Arbetsgivareförbund· Sjöfolk· Svenska Fartygsbefälsföreningen· Sjöbefälsförbundet· Fiskeriverket· Svenska Fiskares RiksförbundMan kan till och med få in en liten räka i den härfruktkompotten.Därtill har Lagrådet ifrågasatt om det över huvudtaget är nödvändigt att införa detta direktiv.Nu är vi dessutom tre partier som står bakom re-servationen. Förutom är det Mo-deraterna och Folkpartiet.Men eftersom alla de instanser jag nu räknat upptydligen inte har klart för sig sanningen när det gällerarbetstidsdirektivet kanske kanförklara vad konsekvenserna blir av att införa det.Vad blir konsekvenserna för fiskarna? Vad blir kon-sekvenserna för sjöfolket? Det vore intressant attveta.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Det blir inga andra konsekvenser förde anställda svenska fiskarna än vad det är för desvenska sjömännen . Det är inget annorlunda, fördet regleras via kollektivavtal. Jag förstår att det härmed kollektivavtal klingar väldigt illa i Kristdemo-kraternas öron, men det är ju så - och det är vi stoltaöver - att det är tradition i att reglera de härbitarna genom det.Som jag sade i mitt inledningsanförande rör dettaförst och främst inte det småskaliga fisket, för där harman i regel inte några anställda. Det är de fartyg somtillhör de stora fiskeflottorna, och det är några styck-en i , som har anställda. Men jag hävdar medbestämdhet att de också ska ha de förmåner somandra sjömän har. Jag förmodar att också de via sinafackliga organisationer driver att detta regleras viakollektivavtal.Vad sedan gäller talet om fruktkompott tror jaginte att det blir så väldigt gott om vi stoppar in räkor iden. Men var för sig smakar det gott.Anf. 209 () replik:Fru talman! verkar det som om vi också harfått in i den här kompotten. Det gjordes litesura kommentarer om kollektivavtal, vilka är någotsom vi kristdemokrater inte har någonting emot.Jag vill fråga : Om det nu inte blir någonskillnad och om man med hjälp av kollektivavtal sertill att det blir som , varför ska man då införa dethär direktivet? Utskottet skriver nämligen att om detredan finns regler som är tillfyllest, finns det ett vissthandlingsutrymme för en nation när det gäller EG-direktiv. Man kan införa dem på det sätt som mansjälv önskar, utan att de följs till punkt och pricka.Brandin påstår nu att det inte blir någon störreskillnad. Min sista fråga är då: Varför ska vi överhuvud taget införa det här direktivet?Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Vi inför det här direktivet på EU:s in-rådan, men på vissa punkter kan vi i , liksommånga andra länder, också genomföra förbättringar.Det här direktivet kan kanske vara till fördel åtmins-tone för en del länder i . Det är därför somvi gör detta.Anf. 211 () replik:Fru talman! Det blir nu lite upprepningar på grundav att de flesta av de borgerliga partierna står bakomtvå reservationer. Låt mig börja med att säga att det ärviktigt att vara pådrivande när det gäller klassningsom PSSA. erkänner det indi-rekt genom att säga att självt ska gåfram, även om de andra länderna inte hänger med.Jag vill peka på att det är viktigt att föregå med gottexempel och att vi är pådrivande när det gäller attskydda som känsligt hav.Det råder speciella omständigheter för den svens-ka fiskeflottan. Jag har talat medombudsmannen på ,och även han pekade på svårigheten att skilja mellandelägare, arbetsgivare och personer som gör ombord-tjänst. Vi skiljer oss av gammal tradition från mångaandra länder därigenom att en del av ersättningenutbetalas som andel av fångsten. På talarman då om att vederbörande får en lott, en halv lotteller en kvarts lott. I skattehänseende anses man dåinte vara anställd.Det finns, som remissinstanserna påpekar, oklar-heter i lagstiftningen, och det vore värdefullt om manskickade tillbaka regeringens förslag och bad att få ettnytt.Vad tycker slutligen som företrädare förSocialdemokraterna om förslag om mil-jölotsar?Anf. 212 () re-plik:Fru talman! Vad gäller att vi själva ska göra enframställning vill jag säga att om vi inte fårmed oss de andra stater som finns runt , harvi ett tillkännagivande som gjordes , och detligger kvar. Det ligger på regeringens bord, och om viinte klarar uppgiften på annat sätt går vi fram en-samma. Jag tror dock inte att det är bra. Det är viktigtatt få med oss alla länder runt , om vi vill fåett rent hav. Vi måste få med oss alla dessa länderinklusive Ryssland.Anf. 213 () replik:Fru talman! Det är riktigt att vi både måste jobbaför att få med dessa länder och själva går före. Detgäller alltså att arbeta på båda sätten, vilket jag tidiga-re trodde att vi i utskottet var överens om. Jag förståratt menar att gränsen dras vid . Ominte de andra staterna kommer med gör vi själva enframställning.Jag vill också återkomma till min fråga om despeciella förhållanden som råder på fiskebåtar. Vi hari min hemstad största hamn föryrkesfisket. På fiskebåtar gäller mycket särskildaomständigheter, och det är svårt att göra jämförelsermed handelsflottan. I det förslag som föreliggerfinns det oklarheter, och det vore värdefullt om detåtersändes till regeringen och att vi fick tillbaka ettgenomarbetat förslag, där man tar hänsyn till svårig-heterna att skilja anställda från delägare på fiskebåtar.Vi tror vidare att förslaget om miljölotsar skulleinnebära en viktig komplettering av en sådansjöövervakning som kan utföras med hjälp avtranspondrar. Jag kan för berätta att densvenska miljöministern och den finske miljöministernskrivit en artikel där det framhålls att det är viktigt attskärpa lotskraven. Det är ett värdefullt inslag i PSSA-kraven på som särskilt känsligt havsområ-de. Artikeln är undertecknad av ochden finske miljöministern . 214 () re-plik:Fru talman! När det gäller anställningsförhållan-den på fiskebåtar handlar det om ifall man är anställd,egen företagare eller delägare. För den som är an-ställd på en fiskebåt gäller de här reglerna. Jag vet attdet finns en massa konstiga förhållanden på vårafiskebåtar, och jag tror inte att det är bra. Kollekti-vavtalen är till för att skydda de anställda på båtarna.Frågan om miljölotsar är en av de tre punkter somfinns med i PSSA-kraven. Den finns med i det sam-manhanget, och miljöministern har också uttalat sigom den.Anf. 215 ():Fru talman! Sjöfarten har förutsättningar för attvara ett bra transportalternativ, men det gäller då attnågra förutsättningar är uppfyllda. Säkerhetsfrågornamåste lösas, och för det krävs att blir ettområde som är klassat som Particularly Sensitive SeaArea, PSSA, och helst också och Kattegatt.Då kan vi införa de åtgärder som en del redan harpratat om, nämligen skärpta utsläppsregler, ruttplane-ring, rapporteringsplikt och lotsplikt. Det är bara attbeklaga att regeringen inte har gått in med en enskildansökan. Jag instämmer i det som har sagts.Den fartygssäkerhetslag som föreslås i det härbetänkandet är ett steg på vägen mot en säkrare far-tygstrafik. Jag tycker att det är bra. Den innehållerflera bra steg mot en förbättrad sjösäkerhet. Jag tyck-er att det finns framför allt två exempel på det. Trans-ponderkravet har redan berörts. Kravet på dubbel-skrov för oljetankfartyg är ett steg på väg mot ensäkrare tankertrafik.En annan fråga som jag tycker är viktig är självständighet. Det är angelägetatt har en självständighet och entrovärdighet, liksom också de andra inspektioner somvi har på trafikområdet, nämligen på järnvägssidanoch på flygsidan. De ska vara självständiga, och manska inte på något vis kunna ifrågasätta annat än att dejobbar för en säkrare trafik inom sina områden.Jag tycker nog att vi ska arbeta vidare med fråganom en gemensam organisation, även om jag intetycker att tiden ännu är mogen för en sådan diskus-sion.Något som man också måste kunna åstadkommainom sjöfarten är en minskning av den kemikaliepå-verkan som faktiskt förekommer. Det finns ett projektsom heter Grön Kemi där man har arbetat mycketintensivt med att få fram alternativa kemikalier om-bord på fartygen.Inom fartygsbranschen har man av traditionstruntat i vad man har arbetat med, och man har haften rad kemikalier ombord som har varit farliga bådeför arbetsmiljön och för miljön utanför fartygen.Bunkeroljorna ska vi bara inte prata om.Vi jagade HA-oljor, högaromatiska oljor, i däck-en, och vi fick delvis bort dem. Det är avfall frånraffinaderierna. Helt plötsligt upptäckte vi att detfanns ökade halter av HA-oljor i bunkeroljorna, för-utom svavel och allt annat som finns där.Ska sjöfarten leva upp till miljökraven måste bun-keroljorna vara av en annan kvalitet. Det går inte attköra på den smörja man kör på . Det skaparalldeles för stora utsläpp av svavel och av allt annat.Dessutom måste maskiner och annat uppfylla bättretekniska krav. Det ska nämnas i detta sammanhangatt det finns rederier som gör ett bra jobb på området.Det är bara det att det skulle finnas fler som vandrarden vägen. Först då kan sjöfarten uppfylla kraven påatt vara ett bra transportalternativ. Där är det viktigtatt arbetet går vidare och att vi från vår sida, somlagstiftare, trycker på för att få detta till stånd.Jag är ändå optimist. Jag tror att sjöfarten har enframtid, och jag tror att om seriösa krafter arbetarmed detta kommer vi att hitta bra lösningar. Då gällerdet att vi går vidare med PSSA, att vi går vidare medbättre teknik ombord på fartygen, att vi får bort desmutsiga bunkeroljorna.Anf. 216 () replik:Fru talman! talade om problemetmed bunkeroljorna. Det berörde jag också i mitt anfö-rande. Jag är vatten-och luftpartist - åtminstone om man ska tro detsmeknamn mitt parti fick . Vi är fortfaran-de intresserade av en bra miljö. Det har vi gemen-samt.Claes Roxbergh samarbetar med regeringen ochär ordförande i utskottet, och han har därmed en platt-form att arbeta från. Är han beredd att driva fråganom att göra till ett svavelfritt hav? Är hanberedd att be regeringen ta med sig den tanken i för-handlingarna om PSSA och ställa kravet på alla far-tyg som passerar eller någon annan kanal intill vårt hav att inte köra på högsvavlig bunkerolja?Anf. 217 () re-plik:Fru talman! Jag kan gärna göra detta. Jag skulletill och med vilja utvidga kravet till att gälla inte barasvavelhalten utan också kvaliteten på bränslet överhuvud taget. Det finns flera andra otäcka föroreningari de värsta bränslena som har höga svavelhalter.Jag tycker egentligen att vi inom PSSA-områdena,som jag tycker ska omfatta , ochKattegatt, ska ha det kravet. Det är fullständigt natur-ligt. Vi har krav på landtransporter. Vi har krav pådiesel inom . Det vore fullständigt naturligt attha samma krav i . Jag ställer mer än väl upppå att driva på detta. Sedan kan det vara byråkratiskahinder för att nå fram, men försöka ska man göra.Anf. 218 () replik:Fru talman! Det var ett bra besked. Då hoppas jagatt vi kan dra åt samma håll i frågan.Sveriges Redareförening har lagt fram förslagetvid ett möte med utskottet. Föreningen är själv pådri-vande om att ska bli ett svavelfritt hav.Precis som Roxbergh sade i sitt anförande finns detrederier som verkligen tar detta på allvar, men detfinns också en konkurrens inom sjötransporterna. Detfinns tyvärr inslag av oseriösa rederier som inte bryrsig särskilt mycket om vad de släpper ut. Det finnstransportköpare som inte heller bryr sig om hur trans-porterna de beställer ser ut. Det enda sättet som jagtror att vi kan rädda den delen av är attländer runtomkring enas om att det ska bli svavelfritt.Jag ska passa på att fråga om den andra saken somhar avstyrkts i betänkandet. Det handlar om förslagetatt återinföra stödet för katalysatorer för fartygen. Detfinns fartygsägare som bekostar katalysator till sinafartyg. Det finns transportköpare, industrier, somkräver detta, trots att transporterna blir dyrare. Det ärjättebra, men det är fråga om långtifrån alla. Enligtuppgifter jag har fått kostar det runt 20 miljoner attinstallera detta på ett fartyg. Det tar tid att tjäna in depengarna. Det statliga stöd som fanns var en morotför många redare att sätta in en katalysator. Varförhar inte ställt upp på det förslaget?Anf. 219 () re-plik:Fru talman! När det gäller transportköpare tror jagatt detta är snabbaste sättet att nå förändringar. Omtransportköparna ställer krav blir det en snabb föränd-ring. Staten har ett stort ansvar därför att staten är köpare av transporter genom bolag och andraverksamheter - även den offentliga sektorn. Om manställer krav får man resultat.Tyvärr visar det sig att de mest utvecklade trans-porterna, det vill säga närmast slutkunden, är bäst. Desämsta transporterna är på råmaterialet som transpor-teras in till fabriken. Det gäller att ställa krav på helaprocessen. Det kan vi göra . Det brukarleda till snabba resultat.Därmed ska vi arbeta vidare med den andra pro-cessen.Jag är lite skeptisk mot stöd. Jag vill hellre se ge-nerella åtgärder som gynnar den typen av fartyg medkatalysatorer - differentierade farledsavgifter, diffe-rentierade hamnavgifter. Stöd riskerar alltid att sned-vrida konkurrensen och bli fel. Stöd ska användas iett introduktionsskede för att prova tekniken och setill att tekniken fungerar. Sedan ska man ha generellasystem som gynnar fartyg utrustade med den tekni-ken.Anf. 220 (m):Fru talman, ärade ledamöter och övriga åhörare!Jag har nog gjort den noteringen att trafikutskottetsbetänkanden som i någon mån innehåller Estoniama-terial brukar ligga ganska sent , så där närskymningen faller på. Jag hoppas bara att det är entillfällighet.Fru talman! Ånyo står vi inför ett betänkande fråntrafikutskottet där frågan om förlisningden olycksaliga natten till den 28 september 1994behandlas med en något trött axelryckning. Jag kan,fru talman, tyvärr inte värja mig från intrycket attutskottet inte vare sig vill, orkar eller förmår sätta signärmare in i de faktiska omständigheter som kring-gärdar denna djupt tragiska olycka som inträffade pågrund av bristande sjösäkerhet. Det är en olycka somblev ett nationellt trauma och som förvandlades tillnågot av en politisk skandal, för att nu tala med Da-gens Nyheters huvudledare i år.Det är en skandal när berörda ledande och ansva-riga företrädare för regering och myndigheter uppen-barligen inte synes villiga och beredda att vända påalla stenar för att få fram en korrekt bild av fartygetsalldeles överraskande snabba sjunkförlopp.