prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:116Onsdagen den 4 juniKl. 09.00 - 17.5519.00 - 23.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 maj.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återSocialutskottets betänkande 2002/03:SoU15Justitieutskottets betänkande 2002/03:JuU18Socialförsäkringsutskottets betänkande2002/03:SfU10Trafikutskottets betänkande 2002/03:TU63 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den3 juniKrU8 Vissa frågor inom spelområdet m.m.Punkt 1 (En utredning om det statliga spelmonopolet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:243 för utskottet48 för res. 11 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 39 fp, 23 kd, 25 v, 19 c, 14 mpFör res. 1: 47 m, 1 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 4 (En utredning om inriktningen av den statligaspelpolitiken)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:236 för utskottet55 för res. 258 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 47 m, 23 kd, 25 v, 19 cFör res. 2: 1 s, 40 fp, 14 mpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 10 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 23 (Utvärdering av konsekvenserna av införan-det av AB Svenska Spels värdeautomater)1. utskottet2. 12 (kd, c)Votering:235 för utskottet57 för res. 1257 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 47 m, 39 fp, 25 v, 1 cFör res. 12: fp, 24 kd, 18 c, 14 mpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 34 (Spelombud)1. utskottet2. 21 (c)Votering:271 för utskottet21 för res. 2157 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 47 m, 38 fp, 24 kd, 25 v,14 mpFör res. 21: 2 fp, 19 cFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU18 Etikprövning av forskningPunkt 1 (Regeringens beredning av ärendet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:221 för utskottet47 för res. 124 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 40 fp, 25 v, 19 c, 14 mpFör res. 1: 47 mAvstod: 24 kdFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 3 (Utvidgning i övrigt av tillämpningsområdetför lagen om etikprövning av forskning)1. utskottet2. 5 (mp, c)Votering:196 för utskottet32 för res. 564 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 47 m, 1 fp, 25 vFör res. 5: 18 c, 14 mpAvstod: 39 fp, 24 kd, 1 cFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpBirgitta () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 4 (Utgångspunkter för etikprövningen)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:221 för utskottet24 för res. 845 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 3 m, 38 fp, 25 v, 19 c, 14 mpFör res. 8: 24 kdAvstod: 44 m, 1 fpFrånvarande: 22 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpBirgitta () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 6 (Organisationen av etikprövningen)1. utskottet2. 11 (fp)Votering:252 för utskottet40 för res. 1157 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 47 m, 24 kd, 25 v, 19 c, 14 mpFör res. 11: 40 fpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 8 (Sammansättningen av nämnderna i övrigt)1. utskottet2. 13 (c)Votering:219 för utskottet19 för res. 1354 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 47 m, 24 kd, 25 vFör res. 13: 19 cAvstod: 40 fp, 14 mpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 12 (Överklagande av beslut om etikprövning)1. utskottet2. 21 (mp)Votering:191 för utskottet14 för res. 2187 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 24 kd, 25 v, 19 cFör res. 21: 14 mpAvstod: 47 m, 40 fpFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU12 Ändring i avtalet om exportrådKammaren biföll utskottets förslag.BoU9 Åtgärder för att främja byggande av mind-re hyresbostäder och studentbostäderPunkt 1 (En ny investeringsstimulans)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp, c)Votering:162 för utskottet130 för res. 157 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 25 v, 14 mpFör res. 1: 47 m, 40 fp, 24 kd, 19 cFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 2 (Ändrade momsregler för byggande)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:161 för utskottet26 för res. 4105 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 25 v, 13 mpFör res. 4: 24 kd, 1 c, 1 mpAvstod: 47 m, 40 fp, 18 cFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpPunkt 3Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 4 (Övriga byggstimulerande åtgärder)1. utskottet2. 12 (c)Votering:202 för utskottet19 för res. 1271 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 40 fp, 25 v, 14 mpFör res. 12: 19 cAvstod: 47 m, 24 kdFrånvarande: 21 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mpBoU10 Vissa åtgärder för omstrukturering avkommunala bostadsföretag1. (kd, m, fp, c)Votering:161 för utskottet130 för res.58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 25 v, 14 mpFör res. : 47 m, 40 fp, 24 kd, 19 cFrånvarande: 22 s, 8 m, 8 fp, 9 kd, 5 v, 3 c, 3 mp4 § betänkande 2002/03:KU30Granskningsbetänkande.Inledning (allmänna synpunkter)Anf. 1 ():Herr talman! vill härmedanmäla resultatet av den årliga granskningen av re-geringens och statsrådens ämbetsutövning. Det är engranskning som har pågått . Jag troratt det första granskningsbetänkandet från konstitu-tionsutskottet lämnades . Det är en granskningsom egentligen är ett uttryck för den maktbalans somska råda mellan regering och riksdag. Under senareår, om jag får använda det uttrycket i det här per-spektivet, , har det också blivit enpraxis att man i kammaren sliter de skiljaktighetersom kan finnas i utskottet. För det är också, och detligger i sakens natur, en parlamentarisk granskning.Den sker utifrån en konstitutionell och rättslig grund,men det är en parlamentarisk granskning. Det är därden har sitt värde och sin stora betydelse. I ärdet som är överordnad regeringsmakten.Det är här som folkets makt kommer till uttryck, ochdet är här som inte bara lagar och regler formulerasutan också utgångspunkterna för hur dessa ska till-lämpas.Jag tror att ett av de stora värdena med gransk-ningen har kommit att bli den offentlighet och denöppenhet som präglar den. Den leder till att kritiken isak, eller resonemangen i sak, får sin betydelse ochsitt genomslag. var dennagranskning någonting som relativt sett skedde i detfördolda och som därför spelade mindre roll. Men jagmenar att i då regeringsmakten blivit allt star-kare som en konsekvens både av EU-medlemskapetoch den nya budgetlagen blir kraven på dennagranskning, liksom på många andra processer i riks-dagen, så mycket större. Det gör också att en viktigdel av granskningen är de offentliga utfrågningar somvi har som en praxis . Dehar ytterligare lyft upp betydelsen av det som gransk-ningen innebär genom att det fått genomslag och letttill öppenhet gentemot allmänhet och medier ochgentemot oss alla. Det gör också att kritik och reso-nemang i sak blir så mycket viktigare oavsett hurmajoriteter fördelar sig.Herr talman! Jag säger detta, för ibland finns detresonemang om att denna granskning är politiseradeller att den bara utövas för att diskutera olika sakfrå-gor. Så är det inte, utan det är en granskning somkommer ur den parlamentariska relationen mellanriksdag och regering. Och den har sin betydelse justgenom att det är här i parlamentet som den utförs -inom ramen för men under enanmälan till kammare på det vis som viser här i dag.Herr talman! En sak som jag skulle vilja under-stryka när det gäller det granskningsbetänkande somvi har här är att vi i intebara resonerar om något statsråd eller om huruvidaregeringen har gjort rätt eller fel. Vi resonerar ocksåom vad som är rätt och fel i den konstitutionella ord-ning som vi har. Det är viktigt, för det sätter gränserför maktutövning och för hur maktutövning skagenomföras. Jag tror att denna tydliga parlamentaris-ka kontroll är ett av de viktigaste instrument somriksdagen har för att se till att regeringar lever upp tillde olika krav som ställer.En sak som är värd att notera är att i grunden finnsdet i varje fråga som tar upp idenna anmälan en bred samstämmighet mellan allapartigrupperingar i om vad somär rätt och fel och om vad som borde ha gjorts an-norlunda - med något undantag. I ett antal fall skiljerman sig sedan åt när det gäller hur långt man ska draut konsekvenserna. Men när det gäller analysen avresonemanget om vad som borde ha gjorts eller omhur saker och ting borde ha sett ut är detta intressantoch visar styrka på så vis att det är en bred samstäm-mighet. Det tycker jag att regeringen ska ta till sig närman läser detta dokument.Det finns ett antal frågor där majoriteten är myck-et tydlig, inte minst när det gäller regeringens relationtill . Det gäller dels i det granskningsärendesom har handlat om finansminister av andelsägande och optioner. Där kommerKU gemensamt fram till att så som det fungerademed information till i detta ärende bör detinte fungera. I stället bör det vara så att när regeringenhar fått ett tillkännagivande från , i det härfallet med en tidsram, ska regeringen redovisa anting-en ett förslag eller ett skäl till att man inte kan lämnaett sådant inom den angivna tidsramen. Det är entydlig signal både om hur det borde ha gjorts och omhur det borde ha hanterats men också om hur det iframtiden ska vara.Det är en tydlig signal, för den markerar från riks-dagens sida hur vi anser att regeringen ska agera föratt leva upp till de tillkännagivanden som riksdagengör.Den andra frågan, som vi kommer att komma inpå i ytterligare en debatt och som jag därför inte skagå in på i detalj, handlar om regeringens samråd medEU-nämnden. Där har konstate-rat att statsminister och utrikesministerAnna inte kan undgå kritik för bristande för-ankring och samordning med i fråga omförslaget om en vald president i . Detär en stor fråga i sig. Den handlar om de institutio-nella förändringarna i det europeiska samarbetet, ochden handlar också om relation till reger-ingen i hanteringen av alla riktar en mycket tydlig kri-tik på denna punkt. Det innebär att vi också klargörhur saker och ting bör hanteras . Majori-teten i utskottet konstaterar också att regeringensföreträdare måste agera i linje med vad som är beslu-tat och bestämt i och inte i enlighet person-liga värderingar när man agerar gentemot andra län-der i viktiga frågor av detta slag.Herr talman! I ett antal andra ärenden, till exem-pel helikopteraffären, konstaterar vi vikten av att detfinns tydliga regler för menbedömningar - men ocksåen klarhet i vilken kommunikation som finns mellanförsvarsdepartement och högkvarter. Vi tar upp ettantal andra frågor som vi klargör regler och riktlinjerför.Men avslutningsvis, herr talman, vill jag i dennadel med allmänna synpunkter understryka att det istort sett i alla frågor finns en samstämmighet ävenom vi ibland drar olika slutsatser. Det grundar sigsäkerligen på den parlamentariska situationen, mendet är också så att detta är ett parlament, och denkritik och de synpunkter som riktas från detta parla-ment är det som regeringen har att rätta sig efter.Med detta vill jag, som sagt, anmäla konstitu-tionsutskottets årliga granskning till kam-mare.Anf. 2 ():Herr talman! Låt mig börja med att konstatera deti och för sig alldeles självklara. Om ett statsråd ellerregeringen har gjort ett fel i förhållande till rättsligaregler och andra stadgor ska naturligtvis regeringeneller statsrådet kritiseras. Därför har vi i det här ut-skottet kunnat vara överens på flera punkter om attdet finns anledning att göra uttalanden av mer ellermindre kritisk innebörd i några frågor. I andra frågorhar vi en delad uppfattning.Jag kan konstatera att det möjligen med lite störreomsorg och omtanke hade kunnat gå att vara överenspå ytterligare en eller annan punkt, men jag kan intevärja mig från tanken att det kanske ur oppositionenssynpunkt hade sett konstigt ut om man inte hade haftanledning att uttala kritik på några punkter mot re-geringen.Herr talman! Låt mig också konstatera, som ord-föranden sade, att det som utskottet nu lämnar tillkammaren är en anmälan om resultatet av det gransk-ningsarbete som har i uppdragatt utföra. Man har egentligen inte fått uppdraget avkammaren, utan det har sin grund i regeringsformen.Konstitutionsutskottet har till uppgift att granskastatsrådens tjänsteutövning ur rättslig och formellsynpunkt.Det finns naturligtvis också ett politiskt inslag iden här granskningen. Det tror jag att det finns anled-ning att slå vakt om.Jag tänkte, herr talman, ägna åtnågra reflexioner kring den tilltagande granskningen,utvärderingen, uppföljningen, som präglar det parla-mentariska livet inte bara i utan också imånga andra länder.Vi kan till en början konstatera att re-visorer inte har många dagar på sig att arbeta. Mankommer alltså att upphöra per . Där har vihaft en parlamentarisk granskning, eftersom reviso-rerna har varit valda av riksdagen.Det är många som har haft funderingar och dis-kuterat detta, och det kan konstateras att en överväl-digande del av partierna i riksdag bestämdesig för att i grunden organisera om den revisionellagranskningen i genom att lägga ned delsRiksdagens revisorer, dels ochskapa den nya myndigheten . Därmedkunde man konstatera att det blev ett minskat parla-mentariskt direkt inflytande i granskningsarbetet iSverige, eftersom revisorer då upphör.Det har varit total enighet kring den här frågan.Även Socialdemokraterna anslöt sig under processensgång i syfte att se till att man slapp uppslitande dis-kussioner om den här konstitutionella frågan.Men det är angeläget att i detta sammanhang kon-statera att det här inte utan vidare innebär att det par-lamentariska inflytandet över granskningsarbetet iSverige minskar på det sätt som en del i varje fallnumera framställer saken. En del beklagar dessutomnumera att det inte är ett direkt parlamentariskt infly-tande i den här granskningen.Vad jag då vill peka på är naturligtvis konstitu-tionsutskottets fortsatta granskningsarbete men ocksådet som står i riksdagsordningen om ansvaretför varje utskott att ägna sig åt utvärdering och upp-följning av effekterna av de politiska beslut som riks-dagen har fattat inom de olika utskottsområdena. Därhar alltså parlamentarikerna helt riktigt en stor upp-gift att fylla också i fortsättningen.Någon har lite uppgivet ibland sagt att det snart idet politiska livet är viktigare att granskningen funge-rar än att det faktiska beslutsfattandet, reformarbetetoch annat fungerar. Man får mer uppmärksamhetpolitiskt för granskningsarbetet än för reformarbetet.Det är naturligtvis inte så, men det är ingen tvekanom att detta speglar en viktig utveckling i svensktsamhällsliv, nämligen att man lägger mer och mertyngd på själva granskningsarbetet.Herr talman! Jag har avstått från att närmarekommentera de olika granskningsinsatserna, eftersomdet blir särskilda debatter på de punkter där vi hardelade uppfattningar och ytterligare någon debatt pånågon punkt.Herr talman! Jag vill konstatera igen att det fak-tiskt blir tyngd i ett uttalande från konstitutionsut-skottet när utskottet kan samla sig till en gemensambedömning av det rättsliga läget eller det handlandesom har förevarit. Jag tror att det finns anledning förutskottet att vid olika tillfällen noga överväga viktenav att samlas och påverka utvecklingen. Eller är detviktigast att faktiskt uttala prickande formuleringaravseende det ena eller andra statsrådet?Socialdemokraterna har, som sagt, uppfattningenatt det, om det har begåtts fel, ska uttalas kritik. Så ärfallet exempelvis när det gäller EU-nämndsfrågan ochsamrådet. Också vi från reservanternas sida uttalarkritik, men vi anser inte att man kan gå så långt somoppositionen tillsammans med ochVänsterpartiet har velat göra. Då går man nämligenutöver vad som är rimligt för konstitutionsutskottetatt säga i ett granskningsarbete.Anf. 3 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att jag instämmer istora delar av det som pekade på.Tyngden i och värdet av det som sägs i granskningenblir självfallet väsentligt större om det är ett enigtutskott. Men reducera för den skull inte de yttrandendär vi skiljer oss åt till att det handlar om bråk mellanopposition och regering och om partipolitik! Så en-kelt är det inte.Göran sade att han inte kunde befriasig från tanken att oppositionen ibland hade ageratsom opposition. Man skulle möjligtvis kunna kvitteraoch säga: Man kan inte befria sig från tanken att re-geringspartiet ibland agerar som regeringsparti. Detgäller inte minst det exempel som upp där han konstaterade att, som han uttrycktedet, oppositionen och och Vänsterpartiethade förenat sig.När sex partier i från, bokstavligen ta-lat, vänster till höger och över de gröna av olika sor-ter och alla färger förenar sig i en mycket tung kritikkan det inte avfärdas som något slags partipolitise-ring. Hur ser en partipolitisering ut som på det härviset går från vänster till höger?Man får akta sig för att säga som den stoltamamman en gång sade när hon såg sin son paraderaför första gången: Han är den ende som går i takt.Det kan vara värt att betänka för när vi resonerar om de här sakerna. Tyngdenligger självfallet i den sakliga kritiken, men det är enparlamentarisk granskning, och i granskningen av detärende som jag nu tar upp är det ett mycket tydligtparlamentariskt utslag för vad som borde ha varit ochhur fel det ser ut. Undervärdera inte det! Då reducerarman riskdagens betydelse i denna process, och det fåricke ske.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det ligger ett stort värde i att vi kansamtala om förutsättningarna för granskningen. Vikan naturligtvis, vare sig eller jag,bortse ifrån var i det parlamentariska systemet vi förnärvarande har vår förankring. Jag har faktiskt varitmed om när det blev regeringsskifte i detta land ochdet var ett helt annat utskott. Det visade sig plötsligenatt sanningarna beträffande ett antal motionsyrkandensom fanns var desamma men att det var olika inneha-vare av sanningarna. När den dåvarande oppositionenhade kommit i majoritet var man mer benägen attavslå ett stort antal yrkanden än när man var i mino-ritet. Sanningen är ofta densamma, men det kan varalite olika innehavare av den beroende på majoritets-förhållandena.Jag tror faktiskt, , att jag harlättare att tänka mig ett granskningsbetänkande somanmäls i kammaren utan kritik mot något statsrådeller mot regeringen. Jag har lättare att tänka mig densituationen än vad jag tror att oppositionsföreträdarenHökmark har. Det vore nog ganska sensationellt omdet presterades ett granskningsbetänkande som inteuttalade kritik på en eller annan punkt.Jag vill också gärna säga, herr talman, när detgäller EU-nämndsfrågan om huruvida detta papperskulle ha föredragits i nämnden vid ett tidigare stadi-um att det inte råder några delade meningar i utskot-tet. Det är den mer partipolitiska garneringen somhängts på yttrandet som har gjort att vi har blivitdelade. Det hade varit bra om vi hade kunnat hållaihop även i den frågan. Jag ska återkomma till den inästa punkt på talarlistan då vi specifikt ska diskuteraEU-nämndsfrågan.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag tror nog att det hör till naturenatt oppositionen tenderar vara mer kritisk än företrä-dare för regeringssidan. Så ska det faktiskt ocksåvara. Det är oppositionens uppgift oavsett vem som äri regering. Men det är också så att sakligheten igranskningen vinner i styrka på att den just är sakligoch utgår från den konstitutionella och rättsliga grundsom vi har. Jag vill be : Hävda inteatt det är en partipolitisk markering när Vänsterparti-et, , , ,gör en gemensam mar-kering!Göran har helt rätt. Det finns en sam-stämmighet när det gäller frågan om samråd med . Men man ska inte nödvändigtvis dra slut-satsen att det handlar om partipolitik för att sex parti-er från olika skiftande delar av det politiska spektru-met i drar samma slutsats.Jag vill understryka en sak. I är regering-en ansvarig inför . kan avsätta enregering genom att ge den misstroendevotum. Det ären politisk verklighet i parlamentarismen. Den kanockså ge tydlig kritik på olika punkter. Det är enannan politisk verklighet i parlamentarismens system.Det är det vi har att göra med här. Reducera inte denkritiken till en fråga om partipolitik! Det är ett parla-mentariskt uttryck för vad harkommit fram till. Jag tror också att kommeratt godkänna det från denna kammare. Det har sitteget värde, just för att vi är en riksdag där parlamen-tarismens regler gäller.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det är alldeles givet att vi har vårthemvist i olika delar av det parlamentariska livet. Detpräglar arbetet i mer eller mindre stor utsträckning.Därför är samlingen kring frågorna i konstitutionsut-skottet av stor betydelse.Jag tycker att det är tillfredsställande att kunnakonstatera att i frågan om de så kallade 3:12-reglernadär ju hade beställt ett förslag från reger-ingen inom en viss tidsram lyckades utskottet efterganska långa diskussioner samla sig kring en gemen-sam bedömning av frågan, även om det i inledningenvar klara fightpositioner. Vi kokade ned diskussionentill ett gemensamt uttalande om hur man bör se påtillkännagivanden. Det är dock ett uttalande som inteskiljer sig från tidigare KU-uttalanden beträffande hurman förhåller sig till tillkännagivanden annat än ifrågan om tidsram när sätter upp en tids-ram. Det är egentligen det som är det nya i den frå-gan. I övrigt har vi ärvt den syn på tillkännagivandensom utskottet har samlats kring. Det tyckerjag är utomordentligt bra.Men det finns också exempel på att oppositioneneller vissa partier - om jag uttrycker det på det sättet- har velat skriva in formuleringar som jag inte tyckerär särskilt konstitutionella. Det finns en formuleringdär man säger att det är rätt uppenbart. En sådanformulering hör inte hemma i en rättslig granskning:rätt uppenbart. Vad är det egentligen? Jag menar attnågon ytterligare ansträngning kanske hade kunnatgöra att vi blivit eniga i våra bedömningar av statsrå-dens handlande.Får jag också , herr talman, säga att detnaturligtvis finns ett antal anmälningar som utskottetinte haft anledning att göra så mycket åt. Det positivamed en sådan anmälan har väl egentligen varit när dethar stått i tidningarna att något statsråd har blivitanmält. Vad som sedan händer med anmälan uppen-barar sig sällan i medierna.Anf. 7 ():Herr talman! Är på väg att förvandlastill ett låtsasparlament? Den frågan måste stå i cent-rum för dagens granskningsdebatt.Vi ser ett där regeringens noncha-lans och arrogans breder ut sig. Socialdemokratisk partibok och obrotts-lig lojalitet mot regeringen blir viktigare än kompe-tens och skicklighet för den som vill bli myndighets-chef. Jobb som generaldirektörer och ambassadörerblir till förläningar för gamla avdankade socialdemo-kratiska ministrar.Vi ser hur Lagrådets synpunkter negligeras. Gångpå gång kör regeringen över de synpunkter somkommer från Lagrådet, den instans av respekteradejurister och grundlagsexperter som ska granska lag-stiftningens kvalitet och om nya lagar står i överens-stämmelse med våra grundlagar eller andra grund-läggande rättsliga principer. Det senaste exemplet ärhur regeringen i rask takt är på väg att strunta i i frågan om huruvida företagen ska ta över detekonomiska ansvaret för den tredje sjuklöneveckan.Vi ser det i den så kallade Fichteliusaffären som ligger för granskning och debatt på kammarensbord.