prot · GR0926 · 2003-11-12 00:00:00 — På samma sätt är det när det gäller utskottsfrågor. Om majoriteten i utskotten dåligt lyssnar till majoritet och, som jag tycker, misshushållar med den möjlighet som man har fått kommer det naturligtvis att finnas all anledning för att verkligen pröva sakernas ordning. efterlyste folkomröstningar som syftar till att positivt förändra verkligheten. Ja, , det är precis detta som vi har så många exempel på alltså att fullmäktigeförsamlingar låtit medborgarna ställas inför frågan: Ska vi dela kommunen? är ett sådant exempel. Där har folket gett rådet: kommunen, flytta och byt län, byt landsting! Det har varit positiva signaler i folkomröstningar som varit. Fullmäktigeförsamlingar har ställt upp och ställt sig bakom. Kammarkollegiet har sagt att detta är helt okej. Men regeringen har i strid med de råd som getts från medborgarna, från fullmäktige och från den förvaltningsprövning som varit gått emot. I det sammanhanget kan man inte dra någon annan slutsats än att regeringen inte förmått att använda lagstiftningen på det sätt som lagstiftaren har avsett. Då är det rimligt att stifta en ny lag. Men tro inte att det handlar bara om ! Det handlar om flera frågor. Därför har vi i tyckt att bör ta över indelningslagen och fatta de besluten. De blir inte bättre därför att de prövas i , ! 191 () replik: Vilken garanti kan och andra som skrivit under reservationen utfästa om att när tagit över beslutsfattandet på det här området kommer att flytta från till ? Kan ställa ut den garantin? En annan fråga är om det är på det sättet att indelningslagstiftningen är ointressant. har bestämt sig för att byta landsting, och ska resten av beslutssystemet bara efterkomma det beslutet. Är det så ser på detta? Sedan skulle jag vilja fråga om ytterligare en sak. talade sig tidigare varm för federalismens principer spirande underifrån. Jag har hört detta tidigare. Men var ska det här underifrånperspektivet börja spira? Är det de nuvarande kommunerna som är grogrunden för federalismens uppbyggande underifrån, eller är det församlingar i kommunerna? Var finns alltså startpunkten i det här delegerandet uppåt till högre makt i federalistiska värld? Jag skulle vara hemskt road av att faktiskt få något slags beskrivning av hur det här ska gå till. Det kan tänkas, , att de människor som bor i av ju faktiskt bestämmer sig för att arbeta för att de ska bryta sönder och dela upp den i två kommuner, en i och en i . Hur ska den frågan hanteras? Ett folkomröstningsresultat där har lika stort värde som ett folkomröstningsresultat tidigare. 192 () replik: är intresserad av federalismens principer, och det låter bra. Om en folkomröstning om en delning av skulle ha ägt rum eller skulle föranstaltas är en helt ny fråga. har vi ett resultat av en tydlig opinion i , av en tydlig opinion i fullmäktige. Vi har en tydlig opinion från Kammarkollegiet eller det är inte en opinion utan en utredning av Kammarkollegiet och det finns en tydlig majoritet i . Men det finns också en tydlig minoritet bestående av den socialdemokratiska regeringen och av socialdemokrater och vänsterpartister i kammaren som motsätter sig denna majoritetsyttring utan att det finns sakliga skäl redovisade av Kammarkollegiet. Jag tycker att det är allvarligt. Jag vill understryka det tidigare sade, att i det fall som regeringen inte efterföljer det beslut som kammaren kommer att ta utgår vi från att vi kommer att komma tillbaka till frågan . Det är viktigt att lösa de här frågorna på ett sådant sätt att folkopinionen och folkmajoriteten kan komma till tals i valet . Jag har avslutningsvis en fråga till : Varför skulle en ansvarsutredning vara bättre på att tolka hur ska forma sin framtid än just hebyborna själva? 193 () replik: Jag tolkar på det sättet att regering och riksdag bara är stämpelorgan i indelningsfrågorna i föreställningsvärld. Har man bestämt sig i en kommun för att man vill ändra indelningen är det för de överordnade organen bara att verkställa det. Det är en ståndpunkt som man naturligtvis kan ha, men frågan är bara hur praktiskt och logiskt det kommer att visa sig vara. Då behövs inte heller någon lagstiftning, utan då lägger man helt enkelt fram besluten här, och så får se till att det finns en lag vid varje beslutstillfälle att stötta sig på. det är inte jag som har talat om att borde utreda detta. Jag tycker inte det. Det var parti och andra som ville det genom tilläggsdirektiv i Kommunaldemokratiska utredningen. Det var den utredningen som analyserade detta och kom fram till att det behövdes ytterligare en analys. partikamrater var väl också med i den utredningen, om jag inte har missförstått saken. Det var de som uttalade att borde utreda detta. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker att man kan göra det på ett annat sätt. Frågan ligger nu i , men det bryr sig inte utskottsminoriteten om, utan man kör ett varv till och en ny diskussion och säger att ska byta landsting. Hela den här saken handlar egentligen enbart om huruvida ska byta landsting eller ej. Det här med indelningslagen är ointressant. Det är möjligen en pluseffekt eller någonting som man kan komma fram till. Men vad som står i lagen ska i varje fall inte regeringen bry sig om enligt , utan den ska bara rätta sig efter vad som har beslutats i annat sammanhang. 194 () replik: Jag tycker att det är olyckligt att det inte finns en total uppslutning bakom tillkännagivandet till regeringen i den fråga som vi nu så hett diskuterar, indelningsfrågan. Jag tänkte ställa en väldigt rak fråga till . Som jag antydde i mitt anförande känns det som att hela den här frågan handlar om prestige. Då är min fråga till : Kan det vara så? 195 () replik: Ja, det tror jag. Frågan är bara hos vilka. 196 () replik: Jag misstänker nämligen att det handlar om prestigeförlust för och kamraterna i regeringen. Om det inte skulle vara så undrar jag vad det är. Jag har ett protokoll framför mig från en interpellationsdebatt där dåvarande statsrådet har svarat och försökt klargöra hela formuleringen i det så kallade Hebybeslutet. Regeringen inser att en stark majoritet i vill byta landsting. Kammarkollegiet tycker inte att det möter några hinder. En utredning från tycker också att det är helt okej med ett byte av län och landsting. Det enda skäl som fanns var konsekvenserna för . Där finns inga ekonomiska underlag över huvud taget, utan den stora frågan var om det var ett hot mot . vet vi att Sala lasarett är nedlagt trots att är kvar i . Då är min fråga till : Menar att regeringens ställningstagande var så väl underbyggt att det inte finns anledning att fundera över om det här beslutet fattades på fel grund? 197 () replik: har ingen anledning och ingen möjlighet att direkt överpröva ett förvaltningsbeslut av regeringen. Det kommer jag inte att kommentera. Som jag förstår läget består den breda uppslutningen, som uttryckte saken, i kammaren i den här frågan av en röst. Om den rösten hamnar på rätt ställe i omröstningen blir det alltså ett tillkännagivande till regeringen om en ny indelningslag. Det har gått så pass nu att man måste tänka sig att det kommer en ny ansökan från där man får pröva de omständigheter som finns att ta hänsyn till när det gäller indelningsfrågor, helt enligt den lagstiftning som jag utgår från kommer att finnas. Därför är det naturligtvis inte möjligt för mig att säga hur regeringen ska fatta beslut och på vilket sätt det hela ska gå till. Jag vill bara konstatera att det efter det här tillkännagivandet möjligen fordras ytterligare utredningsarbete, ett utredningsförslag som naturligtvis ska utföras i men som möjligen borde utföras i parlamentarisk ordning. Det fordras en remissomgång, och det fordras att regeringen lägger fram förslag för . Jag ska inte uttala mig om tidsgränsen och det kloka i tidsgränsen, men det är väl möjligt att den är satt så att man ska lägga ett snabbperspektiv på den här frågan. Det handlar för regeringen om att man har sex på sig att klara upp en ny indelningslag med de intentioner som är uttryckta i det här fallet. Man talar om hebyborna. Det är väl sex av tio hebybor som har uttalat sig för att byta län. Opinionen är geografiskt splittrad i den kommunen. Man ska kanske vara lite försiktig med att driva den här frågan som att det är hebyborna som vill detta. 198 () replik: Det är uppenbart att det mellan mig och i den här typen av frågor och pratar jag om hela det sjok av frågor om demokrati som vi har diskuterat finns en klar och tydlig logisk skillnad. Den blev nog allra tydligast när ställde den retoriska frågan om någon kunde nämna något tillfälle då man i positivt hänseende har kommit med krav på folkomröstningar. Jag vet inte hur många sådana tillfällen jag kan nämna. Jag trodde inte jag skulle behöva dra upp dem, men jag ska ändå nämna exempel från den kommun uppe i där och en allians ledd av faktiskt bröt ett långt socialdemokratiskt maktinnehav i förra valet och sedan också ordnade två stora omröstningar om två av de största och tyngsta kommunala beslut som finns hur hög skatten ska vara och den kommunala översiktsplanen där många fler människor hade möjlighet att säga sin mening än vad det brukar vara i normala kommunala sammanhang. Jag kan också nämna ett annat tillfälle när ett folkomröstningskrav har rests på positiva grundvalar. Det gällde kravet att hebyborna skulle få rösta om vilket län de skulle tillhöra. Det var människor som tyckte att det skulle vara positivt att byta län, och därför reste de det kravet. När jag ändå har kommit in på den så kallade Hebyfrågan kan jag inte låta bli att lite roat konstatera att också sysslar med majoritetsfumlandets konst. Å ena sidan säger han att vi inte ska prata om hebyborna därför att det finns en stor minoritet. Men ska man göra det också efter alla andra folkomröstningar? Då kan man säga att det inte var svenskarna som ville gå med i EU 1994 utan det var en del av dem medan vissa inte ville det. Vilka konsekvenser ska man i så fall dra av det? Det fanns en väldigt stor majoritet mot detta beslut på vissa håll. Ska vi fortsätta att dra paralleller till EU-omröstningen ska vi komma ihåg att det bara var ett fåtal län som ville in i EU. Den stora majoriteten av län ville inte det. Vilka konsekvenser skulle man ha dragit av det? Man ska se på den majoritet som faktiskt fanns i landet på samma sätt som man ska se på den majoritet som faktiskt fanns i . 199 () replik: Det är möjligt att jag är tyngd under lagarna och lagstiftningen. Kommunmedborgarnas uppfattning är en faktor som regeringen har att överväga när man ska fatta ett beslut i indelningsfrågor, enligt den indelningslag som har fattat beslut om och som regeringen har att rätta sig efter. Frigör man sig från det här är naturligtvis allt förfärligt mycket enklare, och man kan då driva frågorna på ett visst sätt. Sedan talar om folkomröstningar i kommun och i . Men bakom dem finns väl inte det som reservationen egentligen handlar om. Den handlar ju inte om att kommunerna ska utlysa folkomröstningar, utan den handlar om att ett folkinitiativ ska kunna resultera i en folkomröstning, och det gäller väl inte i något av de fall som här har talat om. Inte ens i var det såvitt jag kan förstå fråga om ett folkinitiativ, utan det var ett initiativ i fullmäktige av de politiker som så engagerat talar om, de politiker som alltid måste kontrolleras och som alltid tycks ha något konstigt för sig. Jag har en liten fråga till som är lite infernalisk. kommun ansökte om indelningsändring för att frigöra sig från . En miljöpartist var vid det tillfället kommunalråd, . En enig kommunstyrelse i avstyrkte kommuns ansökan om att slippa tillhöra . Hur kunde miljöpartisten komma till denna slutsats? 200 () replik: Om vi ska prata om kommunalpolitik tycker jag nog att både jag och ska flytta till och ställa upp för val till . Ska vi diskutera med tycker jag att det är han och ingen annan som borde vara i kammaren. Jag måste ändå medge att jag blir lite rädd när jag hör en ledamot och dessutom vice ordförande i säga att jag pratar så mycket om att man måste kontrollera politiker. Man kan inte prata tillräckligt mycket om att man måste vara tung i den granskande uppgiften, en uppgift som vi i faktiskt delar. Nej, det är sant att de folkomröstningar som jag nämnde inte var baserade på folkinitiativ. Varför inte det? Jo, därför att väldigt få folkinitiativ leder till att kommunfullmäktige beslutar om folkomröstningar. Det är just den problematik som ligger bakom en annan reservation i det här betänkandet. Vi måste lagstifta om detta så att man inte helt kan nonchalera de folkinitiativ som tas. Intressant i sammanhanget är också att pratar om lagen. Det är viktigt att följa lagen, men utifrån den görs också politiska tolkningar. Man tittar på lagen och ser vilka faktorer som ska vägas in när regeringen ska fatta beslut i till exempel Hebyfrågan. En av faktorerna som ska vägas in är folkopinionen. Jag gör det. Mitt ställningstagande och min decentraliseringssyn är politiska ställningstaganden: Den här faktorn ska vara den tyngst vägande. Den ska jag tycka är viktigast. Det ska till väldigt tunga skäl för att man ska kunna bortse från folkopinionen till exempel i en situation som den i . Regeringen gjorde uppenbarligen inte det. Nej, och vad får det för konsekvenser? Ska man fatta beslut på politiska grunder ska det nog helst fattas i det folkvalda organet, inte i det exekutiva organet. Om man gör politiska överväganden passar de i . Alltså krävs det en ny indelningslag. 201 () replik: , står det i den nuvarande indelningslagen att det ska vara utomordentligt tunga skäl för att regeringen ska kunna bortse från folkopinionen? Står det så i den nuvarande lagstiftningen? Man kan naturligtvis bortse från lagstiftningen och säga att när har tillagt regeringen ett förvaltningsbeslut som innebär att man ska fatta beslut om indelningsfrågor enligt den gällande lagstiftningen är utrymmet för politiska bedömningar utomordentligt begränsat. Det är faktiskt det som är skillnaden mellan eventuella lagstiftningsbeslut i och de beslut som regeringen ska fatta i förvaltningsform med hjälp av den lagstiftning som finns. Fördelen med att det är ett förvaltningsbeslut som ska till är att kommunerna och landstingen kan förutse på vilka grunder detta förvaltningsbeslut kan komma att fattas. Det är ju det som är en av de stora poängerna. är folkomröstningen i utlyst i ljuset av den lagstiftning i indelningsfrågor som då gällde och som gäller fortfarande. Man kan inte hävda att det ska vara en annan tillämpning av lagen bara därför att man har haft en folkomröstning. Jag tycker faktiskt att gör sig skyldig till ett visst förakt för att landet ska regeras under lagarna. 202 (): Vad händer med människor när de upplever att deras mening och vilja inte tas på allvar och deras åsikter inte respekteras? Den frågan är mycket relevant att ställa i dagens debatt. Jag anser att frågan om kommuns länstillhörighet är ett tydligt exempel på hur allmänhetens förtroende för demokratin under en följd av år ständigt har urholkats som ett resultat av att den socialdemokratiska regeringen visat en tydlig ovilja att följa befolkningens tydliga vilja, att låta lämna och övergå till län. Beslutsunderlaget för att genomföra ett länsbyte kan inte ha varit tydligare, fru talman: en tydlig folkomröstningsmajoritet 1998, ett enigt kommunfullmäktige i , en utredning genomförd av , en rekommendation från Kammarkollegiet, en riksdagsmajoritet och nytt i detta ärende Lagrådets jurister som i alla fall inte omöjliggör en fortsatt utredning i fråga om ändring i indelningslagen. Trots allt som så entydigt talar för ett länsbyte har regeringen fortsatt att envetet säga nej. , socialdemokratisk ordförande i , brukar säga så här: Det är de engagerades intresse som bär upp demokratin, inte den representativa likgiltigheten. klingar de orden falskt. Historien om länsbytet i är väl känd här i . Den kan närmast betecknas som en följetong i medierna och måste betraktas som ett mycket tydligt uttryck för regeringens maktfullkomlighet och arrogans. Den har dessutom kostat en demokratiminister jobbet. Ovärdigt är det ord som bäst beskriver regeringens hantering av Hebyfrågan. har vi som är folkvalda i riksdag att verkligen ta detta på allvar för demokratins skull. Vi har ett förtroende att förvalta. Därför ska vi göra allt som står i vår makt för att följa den demokratiska processen och föra den framåt. För kommuns invånare innebär det att man faktiskt följer folkomröstningsresultatet och låter hebyborna byta län och landsting, att övergå från det län och landsting där man inte känner gemenskap för att gå in också formellt i synlig och tydlig gemenskap med det län som man sedan generationer har starka band till och delar värdegemenskap med. är det vår uppgift att göra detta möjligt. Vi måste försvara folkviljan och återupprätta de demokratiska spelreglerna som i detta ärende, fru talman, inte har fungerat. Jag yrkar förstås bifall till reservation 9. 203 () replik: Anser att regeringen inte har följt lagstiftningen i indelningsfrågor i beslutet om ? Det är den viktiga frågan. Jag vill be att korrigera sig på en punkt. Det finns inget uttalande från om Hebys landstings- eller länstillhörighet. Det vore bra om man kunde sluta söka styrka i det argumentet. har ingen uppfattning i denna fråga. När det sedan gäller demokratins återställande och människors engagemang vill jag säga att min bakgrund är i det svenska folkrörelsesamhället. Jag har varit engagerad i folkrörelser sedan jag var sju , och jag tar faktiskt illa vid mig när jag framställs som en representant för dem som står för att man inte behöver vara så noga med demokratin och annat. Det engagemang som finns i föreningar och annat är av utomordentligt stor betydelse. Jag vill allra sist säga att jag ofta har kontakt med människor i den del av som har tillhört . De är mycket oroade över att ingen bryr sig om dem och tar hänsyn till dem, utan det drivs på i denna fråga om att ska byta landsting. Dessa människor har naturligtvis också anspråk på att tillhöra samhället och delta i det demokratiska spelet. 204 () replik: Jag respekterar identitet och förankring i folkrörelser. De präglar också min egen bakgrund. Men i detta fall måste vi nog ändå konstatera att folkmajoriteten i är överkörd, och inte en gång utan . Jag har också kontakt med boende i hela , och det är en överväldigande majoritet av människor som söker kontakt gång efter annan för att göra sin sak tydlig och föra sitt ärende framåt. Visst är det så att har yttrat sig. Ekonomisektionen vid har faktiskt ställt sig positiv i den här frågan. Och gång på gång får vi höra hur man tricksar och knixar från Socialdemokraternas sida för att dra ärendet i långbänk. har vi en gång till hört säga att nu kanske måste ansöka ytterligare en gång innan man gör något tillkännagivande. Jag tycker att det är tråkigt och beklagansvärt att en så tydlig folkopinion behandlas på det här sättet. Debatten kring Hebys länstillhörighet har också synliggjort, tycker jag, en större principiell fråga, den om hur man ska besluta om regionala indelning. Det har faktiskt betydelse för människors identitet och tilltro till det demokratiska systemet. Därför borde det, precis som och flera andra har sagt tidigare , vara de folkvalda i som beslutar om länstilldelningen och inte regeringen, eftersom de större förändringarna som bekant redan beslutas av . Det hade varit oacceptabelt att bilda län och storlänet utan att hade beslutat så. menar jag med bestämdhet att det är här i kammaren som ärendet ska avgöras. 205 () replik: Min fråga var framför allt om anser att regeringen inte har följt den gällande lagstiftningen. Den fick jag inget svar på. Det är inte så att har flyttats från län till , utan kommunen skapades ju av delar av och delar av län. Det som är ett av problemen är att de som tillhörde respektive län vill tillhöra respektive län även i fortsättningen. Jag tycker faktiskt att det är ett problem i den här frågan att det förhåller sig på det sättet. för nu är inte huruvida ska fatta beslut eller ej i de här frågorna. är om man ska avvakta regeringens beredning av förslag eller om man ska ge ytterligare ett uppdrag till regeringen, nämligen att lägga fram ett förslag till en ny indelningslag till . Hur den här frågan kommer att sluta beslutsmässigt känner vi faktiskt inte till, och jag vill inte argumentera för vare sig den ena eller den andra linjen. Jag har stor respekt för det gamla tillkännagivandet i denna riksdag om att det skulle vara ett tilläggsdirektiv till . Det är det som vi i majoriteten i utskottet har valt att följa. Vi avvaktar nämligen den slutliga beredningen av det uppdrag som en gång har gett till via regeringen. 206 () replik: Det är väl ändå inte så att underkänner ett enigt kommunfullmäktige i ? Kommunfullmäktige representerar hela kommunen. Och kom ihåg att det var ett enigt kommunfullmäktige i som fattade beslut om denna folkomröstning. Det tycker jag är ett tungt vägande skäl och bör inte underskattas. Att sedan kommunen är sammansatt av flera olika delar som har delvis olika historisk utveckling är en annan sak. Men det är ett enigt kommunfullmäktige, och det är det som vi har att ta ställning till som en del i detta ärende. Det som måste ske är en justering av lagstiftningen, så att också kan besluta i mindre indelningsärenden. Och det är mitt svar en gång till. För övrigt måste jag få referera till det som min kollega och väl förtrogna i , , sade: I detta ärende känns det som om man har använt skygglappar för ögonen, öronproppar i öronen och satt ned klackarna i backen. Det tål att upprepas av flera skäl. Som min egen personliga åsikt skulle jag kunna säga att det känns som om botten i inte är nådd. Botten har faktiskt gått ur. 207 (): Demokrati är svårt. Det är ett som är säkert. Demokrati handlar om makt. All makt ska utgå från folket. Det är den portalparagraf som vi som är lagstiftare har att följa. Det tycker jag har glömts bort här . Demokrati kräver nämligen att några släpper ifrån sig makt, men det betyder också att andra får mer makt. Förslag till förändringar när det gäller maktfördelning måste helt enkelt komma från folket, måste komma underifrån. Vi bör och måste som folkvalda ombud lyssna på och ta till oss folkets vilja. Det är märkligt att man ens ska behöva tänka sådana tankar och dessutom uttala dem i riksdag, i vårt demokratiska land. Eller är det inte märkligt med en socialdemokratisk regering som inte lyssnar på folk? Demokrati kräver lyhördhet och respekt för varandras åsikter. Men för att verklig demokrati ska råda krävs det faktiskt handling. Om demokrati i vardagen handlar ärendet om kommuns vilja att byta län. Det har vi inte heller pratat om. Varför vill kommuns invånare byta län? Jo, för att deras vardag ska kunna fungera så bra som möjligt. Det har varit intressant att följa den här debatten nästan ända sedan jag kom till . Betänkandet från innehåller svar på gamla och nya motioner med begäran om att ska få byta län. Det finns ett flertal motioner, men från början var det inte så många. Då var det bara något eller några partier som ville driva frågan. Men undan för undan har flera hakat på, och snart kommer Socialdemokraterna och också. Om det nu skulle visa sig att demokratin blir satt ur spel en gång till så är vi nu många som kommer att sätta blåslampa på regeringen jag lovar! kommuns vilja att byta län tycks vara komplicerad. För mig är den självklar. Det är faktiskt så, , att det inte bara har varit att rekvirera. Och det ska inte vara så heller! Det ska vara väl underbyggt, och det är det också. Folket har sagt sitt i en folkomröstning. Fullmäktige har beslutat. En utredning har visat att det inte finns några hinder. Sakfrågan borde egentligen ha varit klar för länge sedan. Det finns väl inte en enda enskild fråga i den här som har orsakat så mycket debatter och som har tagit så mycket tid och kraft som den här egentligen ganska mycket i onödan. Men jag är generös. Regeringen får en chans till.