prot · GR0936 · 2003-11-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Val av ombudsmän vid 1 (): Det svenska är en i ordets verkliga bemärkelse mycket fin institution. Det bygger på en för sin tid oerhört framsynt insikt om vikten av att slå vakt om medborgarnas rätt gentemot myndigheter på medborgarnas villkor. JO fyller inte bara en viktig funktion i rättsstaten som sådan utan är också tillsammans med en av de två kvarvarande kontrollinstitutionerna med ursprung regeringsform. Det innebär att förvaltningar och domstolar har ett självständigt ansvar men står under ett straffrättsligt ansvar där utövar tillsyn och också kan stå för åtal och där står för tillsyn och kontroll av regeringen. Det är värt att komma ihåg att står för detta men också verkar genom sina uttalanden. Det kan förnya och skärpa insikten hos myndigheter, förnya och vitalisera insikten om de förhållanden som ska råda mellan medborgare och myndigheter. Det är en fristående myndighet. Men jag vill också passa på att i det här sammanhanget säga att de berättelser som justitieombudsmännen lämnar till har ett mycket viktigt politiskt intresse när det gäller att resonera om hur lagstiftningen ska förändras och utvecklas. Det är någonting som i grunden varje utskott ska ta till sig för att på det viset också föra de bästa av traditionerna vidare i detta sammanhang. Det är också så att om vi tittar på det svenska kan vi konstatera att det har blivit en förebild för en lång rad andra länder, inte minst i nya demokratier. Men vi kan också se att det i finns en ombudsman just för att kunna hävda medborgarnas rätt gentemot myndigheter. Samma grundläggande tanke som återfanns års regeringsform är en del av den moderna europeiska verkligheten. Det säger också något om styrkan och moderniteten i denna gamla och fina institution. Den tid för vilken är vald att vara chefsjustitieombudsman löper ut , och han har meddelat att han inte står till förfogande för omval. Det kan finnas skäl att konstatera att som han har varit chefsombudsman har det svenska fått en utvecklad auktoritet och legitimitet samt även en viktig förnyelse. Med anledning av att han nu lämnar sin befattning har vi berett frågan om val av en ny chefsjustitieombudsman. Jag vill i det sammanhanget erinra om att den förste ombudsmannen som valde var ordförande, 1810. Oaktat denna rätt kortvariga tradition har vi beslutat oss att enhälligt föreslå att regeringsrådet från tiden till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter förordnas till chefsjustitieombudsman, att för tiden från valet till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter omväljer justitieombudsman och att för av från valet till ställföreträdande ombudsman omväljer före detta presidenten . Detta vårt förslag är enhälligt och överlämnas härmed till kammaren. Företogs val av ombudsmän till . hade enhälligt föreslagit att regeringsrådet skulle väljas till chefsjustitieombudsman för tiden till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter. Kammaren valde i enlighet med förslag till chefsjustitieombudsman hade enhälligt föreslagit att skulle omväljas till justitieombudsman för tiden från valet till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter. Kammaren valde i enlighet med förslag till justitieombudsman hade enhälligt föreslagit att skulle omväljas till ställföreträdande ombudsman för av från valet. Kammaren valde i enlighet med förslag till ställföreträdande ombudsman 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att interpellationsdebatten skulle inledas och inte som tidigare meddelats. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM31 Strategin på mervärdesskatteområdet KOM(2003)614 till skatteutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelser 2003/04:36 och 46 till justitieutskottet 2 (): beslutade som bekant majoritet om en helhet av ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten, liksom om en beräkning av statens inkomster . Man fastställde också utgiftstaken . Det moderata motförslaget var också en helhet och får därför anses ha fallit , det vill säga i budgetteknisk mening. Det är anledningen till att vi beträffande budgeten bara har ett särskilt yttrande. Jag har därför inget yrkande i den delen, men jag vill ändå mycket kort redovisa några moderata ståndpunkter inom utgiftsområde 1. Vi avvisar de extra 10 miljonerna till en särskild satsning för att öka valdeltagandet i samband med valet till . Det måste vara de politiska partiernas uppgift att mobilisera väljarna, och det är olämpligt att staten på det sättet ägnar sig åt riktade åtgärder. Vidare finns det enligt vår mening goda skäl att hålla tillbaka expansionen av . Det går förstås inte längre att hänvisa till att det behövdes större resurser med tanke på EU-ordförandeskapet. Det var ju sedan. Särskilt tycker vi att det kan finnas anledning att hålla tillbaka politiskt relaterade befattningar, så kallade sakkunniga. Vi tycker också, och det har vi diskuterat tidigare, att det är något anmärkningsvärt att och har egna kanslier inom . Så långt budgeten för utgiftsområde 1. Det finns ändå några reservationer fogade till betänkandet. De handlar om sådant som inte gäller budgeten utan förhållandena längre fram. I grunden är det fel, tycker vi, att staten finansierar de politiska partierna. Vi föreslår en minskning med en fjärdedel av stödet och med ytterligare en fjärdedel för året därpå. Detta tycker vi är ett så pass återhållsamt förslag att det borde kunna få uppslutning i kammaren. Presstödet brukar vi ju ha en återkommande debatt om här. Nytt för den här gången är att i denna fråga har kommit och att regeringen faktiskt annonserar en pressutredning. Bakgrunden är de strukturförändringar, heter det, som har skett . Jag ska återkomma till detta strax. Jag ska först ge en bakgrund. Presstödet inrättades för . kom det första distributionsstödet, som det då kallades. infördes produktionsbidrag, vilket kan sägas motsvara dagens driftsstöd. har en del ändringar skett, men i grunden är systemet detsamma. Presstödet har alltså visat sig vara mycket seglivat faktiskt mer seglivat än de tidningar som presstödet var avsett att stödja. Man måste naturligtvis först och främst fundera på det rent principiella i sammanhanget. Är det en bra ordning att staten stöder vissa tidningar? Det är inte självklart att så är fallet. Även om så gott som alla naturligtvis vill ha en mångfald i fråga om opinionsbildning är det inte alldeles säkert att staten ska vara tidningsfinansiär. Vidare bör vi fundera på ändamålsenligheten. Har detta stöd, som mer eller mindre har permanentats, fungerat som det var tänkt? Har det räddat andratidningar och därmed mångfalden? Verkligheten kan inte utan vidare beskrivas så. Efter den principiella invändningen kommer frågan om presstödet har fungerat som det var tänkt. Från början var tanken att stödet skulle leda till en omstrukturering, en förnyelse och därmed en vitalisering. Men i praktiken har det blivit ett driftstöd, det vill säga det går in i budgeten som vilket bidrag som helst, och förnyelsen har ofta lyst med sin frånvaro. Ännu mera påtagligt är att tidningar trots stödet i många fall har gått under och att annars nödvändiga strukturrationaliseringar har försenats eller uteblivit. En annan effekt av att man tillför vissa tidningar driftsbidrag är att ägaransvaret har försvagats. A-pressen brukar ofta få exemplifiera detta, men ägaransvaret är tunt också för många andra tidningar. måste vi dessutom inse att vi , efter det att presstödet infördes i sin första form, har en helt ny medievärld med många nya medier som faktiskt kan stå för mångfalden, nyhetsförmedlingen och debatten. Vi har gratistidningarna om vi bara håller oss till papperstidningarna och vi har naturligtvis också elektroniska medier. Presstödet förefaller, mot den bakgrunden, föråldrat och bör, enligt vår mening, omprövas. Som vi alla vet sker det en ganska stor förändring av tidningsmarknaden. Den senaste vågen handlar om att förstatidningen på en ort köper andratidningen, men på sådana villkor att presstödet följer med. Detta har även regeringen upptäckt. Regeringen verkar väl inte ha någon förståelse för de principiella invändningarna mot presstödet, men just de senaste händelserna har fått regeringen att vakna till. Och vill man, sent omsider, tillsätta en utredning. En lämplig utgångspunkt är som kom . I den föreslås inte bara en översyn utan också en analys av vad som skulle hända om stödet slopades helt och hållet. betonar bland annat de snedvridande effekterna av stödet. Om något bör göras från statens sida beträffande papperstidningarna ska det, enligt min mening, ske med hjälp av generella åtgärder. Reklamskatten, som ofta nämns, drabbar dagstidningarna hårt, inte minst genom att åtskilliga konkurrenter, till exempel TV, radio och direktreklam, är befriade från denna pålaga. Till saken hör att regeringen med jämna mellanrum, som det heter, avskaffar reklamskatten, men då endast på idéplanet och inte i sinnevärlden. Den lever alltså kvar år med olika motiveringar, det vill säga beslutet om dess avskaffande skjuts upp. Man bör avslutningsvis konstatera att det inte är alldeles obetydliga summor som skattebetalarna på detta sätt lägger ut för presstödet. Om vi skulle införa presstödet det vill säga införa en ny utgift som kostar 500600 miljoner är jag övertygad om att det inte skulle vara alldeles lätt att få gehör för detta. Det finns goda skäl att ompröva och stegvis avskaffa presstödet. Jag yrkar bifall till reservation 2. 3 (): Vi debatterar utgiftsområde 1 i statsbudgeten. har, precis som övriga oppositionspartier, lagt fram ett eget förslag till statsbudget med en helt annan inriktning på den ekonomiska politiken än den som regeringen och dess samarbetspartier har och har haft. Först och främst handlar det om att ha en budget som är mer inriktad på tillväxt, bättre villkor för företagande när det gäller exempelvis skatter och regler och en offensivare satsning på forskning och utveckling. Det handlar också om en budget som är mer och bättre inriktad på att skapa solidaritet och rättvisa, bland annat genom att vi satsar mer pengar på bistånd till tredje världen, på utbildning och på stöd till handikappade, och vi gör en större satsning på det svenska rättsväsendet. För att klara detta genomför vi besparingar inom arbetsmarknadspolitiken. Enligt den budgetordning vi har i har vårt förslag avstyrkts av finansutskottets majoritet. Vårt förslag är en helhet, och därför deltar vi inte i den exakta fördelningen inom ramen för det utgiftsområde vi just nu diskuterar, det vill säga utgiftsområde 1. Trots detta vill jag ändå ge några synpunkter på de delar som ingår i utgiftsområdet. För det första handlar det om presstödet. Vi föreslår en kraftig besparing på . Stödet ska avvecklas helt. Presstödet har ökat kraftigt , vilket också redovisas tydligt i majoritetens text i betänkandet. Det finns, enligt vår uppfattning, starka skäl mot ett presstöd. Fria och oberoende medier måste rimligen vara oberoende också av stora statliga stöd som snedvrider den marknad som pressen ska operera på. Vi ska också komma ihåg att mediesituationen ser helt annorlunda ut i förhållande till den tid då presstödet infördes. Då var det en helt annan situation där de papperstidningar vi nu pratar om hade en totalt dominerande ställning när det gäller åsiktsbildning och debatt. har vi en annan mediesituation där det finns papperstidningar och elektroniska medier som kan bidra till mångfald och pluralism på åsiktsmarknaden. Därför finns det goda skäl till att avskaffa presstödet. För det andra handlar det om att vi vill genomföra en besparing på . Det är också en institution som har vuxit kraftigt , inte minst i samband med att blev ordförande i under det halvår som hade den rollen. Som vi vet är inte längre ordförande i . ligger den stora utgiftsökningen kvar på . Detta tillsammans med att bör ha en viss sparsamhet på sina utgifter leder till att vi kan spara rätt mycket pengar på verksamhet. I den tid vi nu lever tycker vi att det är viktigare att skapa jobb inte innanför väggar utan utanför väggar. Det skapar mer tillväxt i landet. För det tredje föreslår vi nedläggning av Expertgruppen för EU-frågor, som kallar sig Sieps. Det är ingen stor besparing, och det är inte huvudsakligen för att vi vill spara pengar som vi föreslår detta utan av rent principiella skäl. Vi tycker inte att det är rimligt att ha en statlig myndighet som ligger direkt under Statsrådsberedningen som ägnar sig åt EU-forskning. Vi behöver i en inriktning på forskningspolitiken som satsar mer på fri och oberoende forskning, särskilt i EU-frågor. Den här myndighetens tillkomst och existens verkar i rakt motsatt riktning. Därför föreslår vi att myndigheten ska läggas ned. Jag vill nämna en fråga som inte är av rent ekonomisk karaktär men som vi ändå tycker är viktig. Den handlar om rätten att ingå partnerskap på svenska ambassader utomlands. Regeringen har inlett ett arbete med att se till att det ska vara möjligt att genomföra detta på samma sätt som det är möjligt att genomföra vigslar på ambassader. Vi tycker att utvecklingen måste skyndas på kraftigt och att regeringen måste ta frågan på allvar. Det är också skälet till att vi har en reservation i betänkandet i just denna del. Jag och står naturligtvis bakom samtliga reservationer som vi har lagt fram i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation nr 3. 4 (): har vi kommit till den verkligt spännande debatten om utgiftsområde 1, . Det andra steget i budgetprocessen har kommit till vägs ände. I likhet med en viss journalistisk metafor vid presentation av det årliga skulle man kunna utropa: Äntligen! Om jag ironiserar? Varför tror ni det? Det är väl spännande med samarbetspartiernas skarpa förslag kontra oppositionens särskilda yttranden? Visserligen har oppositionen bundits till händer och fötter genom att regeringens budgetramar fastställdes . Men ändå Fru talman! I regeringens mål för politikområdet demokrati heter det att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. i sin enskildhet är det en ganska torftig formulering. Vår bedömning är att målformuleringen visserligen täcker en del av det önskvärda i ett demokratimål men egentligen är otillräcklig för att spegla en önskvärd demokratiutveckling. Regeringen bör därför få i uppdrag att fördjupa denna målformulering och återkomma till i frågan. Det är vår åsikt. Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels på annonssidan, dels på förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom till exempel samverkan och fusioner av olika slag. Enligt vår mening borde statsmakterna stödja en sådan strukturförändring i syfte att ge en livskraftig dagspress. Vad jag menar är att presstödsregler kan tillskapas som underlättar fusioner och samverkan och på så sätt låter presstödet hjälpa till att avskaffa sig självt, åtminstone i vissa delar. Specialdestinerade presstöd har och då använts för att korrigera oönskade effekter. har det införts stöd för lördagsutdelade tidningar med speciella svårigheter. En grupp tidningar har andra uppenbara problem beroende på distributörens prispolitik, nämligen de postdistribuerade tidningarna. Det gäller främst vissa endagstidningar och utöver dem också en fyradagarstidning, . I gårdagens interpellationsdebatt, där och jag deltog tillsammans med kulturministern, diskuterade vi dessa frågor. Posten har ju själv betydande ekonomiska balansproblem, bland annat på grund av krav på helhetstäckning i landet. Enligt vårt förmenande skulle man kunna lösa problemet för de här utsatta tidningarna genom att ett exemplarstöd införs för postdistribuerade tidningar. Vi har föreslagit per distribuerat exemplar. Det skulle kunna införas från . Totalkostnaden för en sådan insats är relativt blygsam, men betydligt lägre än för lördagsutdelningen. Den uppgår till ca 10 miljoner. I den totalram som regeringen anvisar på presstödet finns en outnyttjad del på . Pengar finns alltså för den här åtgärden. Dessvärre är regeringen ointresserad det gäller även de värderade ledamöterna i på majoritetssidan. Man pekar på utredningar om posten å ena sidan och om presstödet å andra sidan. Risken är att medan man håller på att utreda om en patient ska opereras dör patienten. Det har förstås aldrig oroat en regering som ägnar sin mesta tid åt att titta på saker. I budgetpropositionen för anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. En sådan omprövning lär dock inte leda till minskade resurser för kansliet. Eller vad tror kammaren om det? Vi har föreslagit en kraftig neddragning av anslaget till på lite över en ½ miljard. Vi har några reservationer i betänkandet utöver vårt särskilda yttrande om budgetfrågorna, och det gäller just den fördjupade målsättningen för politikområdet demokrati. Det gäller det framtida presstödet och också utrikesförvaltningen och EU, som handlar om ett ökat samarbete på ambassadnivå. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 4. 5 (): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande nr 1 och avslag på de reservationer som är fogade till det. Jag ska ägna det här anförandet åt att något kommentera det som har sagts i debatten. Det är kanske överflödigt att närmare redogöra för vad anslaget till rikets styrelse innehåller, men jag ska ändå nämna att det är anslaget för arbete, den politiska delen och förvaltningsdelen, anslag till och anslag till hov- och slottsstaten. Det finns också ett antal mindre anslag, till vilka jag dock inte räknar presstödet, som har ungefär en ½ miljard kronor, , i anslag. De är, var och en på sin punkt, utomordentligt viktiga verksamheter. Jag vill då till en början konstatera att det från de fyra oppositionspartierna finns förslag om kraftiga nedskärningar av anslaget till . ligger väl och på . Det hade kanske kunnat vara något stimulerande att i den här debatten höra vad det är som nu utför som man inte borde utföra, alltså en något mer preciserad diskussion än det här närmast liturgiska framförandet av nedskärningar i . Jag har varit verksam i , och jag kan säga att jag känner igen förslagen. De handlar om . Man vill helt enkelt bara att anslaget ska vara mindre, utan att för den skull närmare gå in på vad det är man egentligen vill göra. Jag har anledning att från talarstolen säga att jag inte ser de principiella invändningar mot partistöd som och samlingspartiet framför. Jag tycker tvärtom att huvudintrycket av partistödet är gott och att det för svensk demokrati har varit och är av stor betydelse. Jag ser inte heller den principiella invändning som framför när det gäller presstödet. Om det har haft avsedd effekt kan naturligtvis alltid diskuteras. Man kan säga att det har försvunnit ett stort antal andratidningar, där presstödet hade sin tyngdpunkt. Men man kan också säga att om man hade haft ett bättre presstöd, mera pengar, hade man kanske kunnat klara fler tidningar. Moderata samlingspartiets uppfattning om presstödet är helt klar: Det ska avskaffas. Skulle deras förslag på minus 300 miljoner eller förslag på minus 425 miljoner redan från gå igenom får ett stort antal tidningar väldigt stora problem att klara sin ekonomi. Det yrkas inte bifall till de där förslagen, utan man gömmer sig bakom själva budgetprocessen och säger att eftersom man inte fick rätt i själva ramfrågan bryr man sig inte heller om att yrka i de här delarna. Det är en diskussion som har förts under . klagar väldigt mycket på budgetprocessen. Jag vill bara säga, så att det inte blir något missförstånd, att budgetprocessen inte är regeringens uppfinning. Det är ett samstämmigt beslut i om hur budgetprocessen ska genomföras. I så fall får vi väl rannsaka våra egna hjärtan och njurar om vi ska göra några större förändringar på den punkten. Det anslag som i medierna har rönt störst uppmärksamhet av de anslag som finns under den här rubriken är anslaget till hov- och slottsstaten. Det har fått mycket stor uppmärksamhet. Det är väl bra att det diskuteras. Det finns flera aspekter på saken. Det finns de som tycker att det är alldeles för stort. Några har sagt det till mig underhand, under debatten. Andra tycker att det är fel att inte har insyn i hela anslagets användning. Andra tycker att man till och med skulle kunna öka anslaget. Till den sistnämnda kategorin hör statschefen och det förvånade mig väldigt mycket när jag hörde det i televisionen. Han sade att han ville ha mer pengar. Han ville ha mycket mer pengar. Han avvisade också tanken på att man närmare skulle gå in och se hur en del av de här pengarna används. En del av pengarna är det full revision av. Men andra pengar tillfaller kungafamiljen, och det är inte någon närmare granskning av dem. Jag konstaterar, fru talman, att jag är lite förvånad över att en statschef så oförblommerat framför åsikter om arbete och förslag. Det finns också andra åsikter som har framförts kring kungafamiljen. Jag tänker på tronföljdsfrågan. Vi ska inte diskutera den nu därför att den tillhör inte anslaget för rikets styrelse, men jag vill ändå i det här sammanhanget markera att det nog är unikt för att statschefen via televisionen meddelar parlamentarikerna att han vill ha mera pengar. Jag tycker inte att det är så som uppgörelsen från början har gjorts beträffande , det demokratiska systemet och monarkin. Med det här resonemanget vill jag, fru talman, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 6 () replik: Det sista om monarken tycker jag inte riktigt hör hemma i den här debatten, så det lämnar jag. Beträffande partistödet kan man naturligtvis ha principiellt skilda ståndpunkter. Det är väl ändå så det har jag brukat säga när jag ibland har varit utomlands och talat om demokratifrågor inför andra parlamentariker att det vore en väldigt bra situation om vi hade partier som var finansierade av enskilda medlemmar genom frivilliga bidrag. Sedan är kanske inget system helt perfekt. Jag förstår att är rädd för att stora organisationer, fackföreningar och andra ska få för stort inflytande över partierna om vi tar bort det statliga partistödet, men jag tycker ändå att man bör ifrågasätta det statliga partistödet rent principiellt och i varje fall minska det, till att börja med. Vi som kritiserar presstödet gömmer oss inte bakom budgetprocessen. Det är inte vårt fel att det inte går att ta upp det här förslaget . Det är inte okänt att vi alltid har velat minska presstödet och, , avveckla det. Förslaget som vi nu diskuterar ligger ju . har faktiskt varit mycket frän i sin kritik av presstödet. Har inte tagit något intryck av detta? Det gäller till exempel att konkurrensen snedvrids och att presstödet inte är effektivt i förhållande till de mål som är satta. Detta skulle jag gärna vilja ha en kommentar till. Slutligen gäller det reklamskatten. Det är inte kommunicerande kärl i riktig mening, men reklamskatten har ofta tagits upp i samband med presstödet. Man har menat att det är en orättvis och hård belastning just för papperstidningarna. Varför kommer det aldrig något förslag från regeringen om att avskaffa reklamskatten när man har sagt att man tänker avskaffa den och tycker att den är principiellt felaktig? 7 () replik: När det gäller partistödet kan det från en mera principiell utgångspunkt konstateras att man i många andra länder har väldiga besvär med att finansiera partiverksamheten. Man blir på det sättet också beroende av enskilda medlemmar som har mycket pengar, företag, korporationer och olika intresseorganisationer, som i stället får finansiera verksamheten.