prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — Sedan delar jag absolut inte uppfattningen att det här ändå skulle göra det möjligt att flytta över trafiken från . är en utomordentligt viktig tillgång för och för . 140 () replik: Hade man inte gjort regionalpolitiska undantag så delar jag bedömningen att det hade slagit ut Norrlandsflyget, men det är inte vår avsikt, och jag tror inte att något annat parti i den här kammaren är ute efter det heller. De ska ha de här tiderna först, för de har inga alternativa sätt att förflytta sig. Om man ser på hur ser ut nu vi var där med trafikutskottet så är det ju väldigt mycket ledigt. Man byggde för denna kapacitet därför att man trodde att flygtrafiken skulle öka evinnerligen. gör den dessbättre inte det, och det innebär att all den flygtrafik som finns i ryms på en flygplats, det vill säga det befintliga . 141 (m) replik: Det är riktigt att det är ganska ödsligt och tomt vissa tider på . Men vi i Moderata samlingspartiet har inte den uppfattningen att dagens lågkonjunktur i ska vara värdesättare för vilken kapacitet som behövs för framtiden. Vi tror på tillväxt. Jag konstaterar att vi i alla fall är överens på en punkt, och det är att ett renodlat auktionsförfarande skulle vara förödande för den regionala utvecklingen i . Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2003/04:1 delvis). (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Punkt 2 (Mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 176 för utskottet 139 för res. 1 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 135 s, 25 v, 1 c, 15 mp För res. 1: 49 m, 44 fp, 29 kd, 17 c Frånvarande: 9 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Mål för bostadsbyggandet) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 184 för utskottet 28 för res. 5 104 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 135 s, 2 m, 16 fp, 19 c, 12 mp För res. 5: 25 v, 3 mp Avstod: 47 m, 28 fp, 29 kd Frånvarande: 9 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 5 (Bostadspolitikens utformning) 1. utskottet 2. res. 7 (fp) 3. res. 8 (kd) 4. res. 9 (c) Förberedande votering 1: 31 för res. 8 19 för res. 9 265 avstod 34 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 45 för res. 7 29 för res. 8 242 avstod 33 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 173 för utskottet 44 för res. 7 99 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 25 v, 15 mp För res. 7: 44 fp Avstod: 2 s, 49 m, 29 kd, 19 c Frånvarande:9 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 8 (Konkurrensen i bostadsbyggandet) 1. utskottet 2. res. 11 (kd, m, fp, c) Votering: 175 för utskottet 141 för res. 11 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 135 s, 25 v, 15 mp För res. 11: 49 m, 44 fp, 29 kd, 19 c Frånvarande: 9 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 12 (Infrastrukturinvesteringar för ett ökat bostadsbyggande) 1. utskottet 2. res. 14 (kd, m, fp, c) Votering: 175 för utskottet 141 för res. 14 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 135 s, 25 v, 15 mp För res. 14: 49 m, 44 fp, 29 kd, 19 c Frånvarande: 9 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § (forts. från 6 §) Kommunikationer (forts. TU1) 142 (): Vi har en hård belastning på vårt vägnät och en uppenbar oförmåga att underhålla det vägnät som vi har. Dessutom kan man skönja en förmåga att bortse från de långsiktiga och hållbara lösningarna på detta område. Varutransporter på våra vattenvägar har en lång tradition. De har en tydlig miljöprofil och dessutom en ekologiskt och ekonomiskt långsiktig positiv profil. Det är en profil som vi från vill gynna. finns tre hamnar med tydlig profil på styckegods. Det är hamnarna i KöpingVästerås, och . Det är en trafik som dessutom bedöms ha en framtidsprofil. Intressant i det perspektivet är insjösjöfarten, som berör KöpingVästerås hamn. För att den trafiken ska kunna bestå krävs förändringar. Vi har en generationsväxling vad gäller båtarna som trafikerar . De nya båtarna kommer inte att kunna ta sig igenom passagen i hamn. En ombyggnad av i är alltså nödvändig. En sådan förändring har, som jag ser det, ett direkt samhällsintresse och bör därför inte såsom utskottet nu har gjort hänvisas till att vara en rent företagsekonomisk fråga. Jag anser att insjösjöfarten, som utan tvekan är en framtidssatsning, bör stimuleras. En översyn av farledsavgifterna kan då vara en väg att stimulera den utvecklingen och det transportsystemet. Som jag ser det är slopandet av de godsrelaterade avgifterna naturligt, som man behåller den miljörelaterade delen. Vad är då alternativet till en sådan satsning? har gjort en översyn vad gäller hamnfrågor i . Vi kan konstatera att alternativet är byggandet av en ny hamn i . Det i sin tur medför byggande av nya motorvägsanslutningar till den hamnen och därmed en ökad koncentrationspolitik, ökad miljöbelastning samt ökade kostnader för samhällets alla aktörer. Är det det alternativet vi vill ha? Jag ser inte det som ett bra alternativ och yrkar därför bifall till reservation 11 under punkt 20. Jag vill också säga några ord om saltet. Vi har kraftigt förhöjda kloridvärden i många av de vattentäkter som ligger utefter vårt vägnät. Speciellt framträdande blir detta på ställen där man valt det billiga byggsättet, nämligen att anlägga vägarna på våra grusåsar. Dessa grusåsar, rullstensåsar, är grundvattnets motorvägar, och i och med att vägarna nu ligger där, och saltet finns där, accelererar också risken för omfattande miljöföroreningar. Ett talande exempel på detta är väg 67 i där mycket kraftigt höjda kloridhalter uppmätts. Rullstensåsens vattenflöde i området beräknas dessutom vara en vattentäkt för fler än en miljon människor. Det är alltså ett mycket allvarligt problem. Detta är helt oacceptabelt, och trots att såväl kommun som länsstyrelse påpekat det sker ingenting. är också medvetet om problemet och har prövat andra alternativ, men de inser att de inte kan lösa problemet och vill därför dra en ny vägsträckning. Då hamnar helt plötsligt hela problematiken sist i kön. Här måste någon form av förnuft in i planeringen. måste se på sitt ansvarsområde som vilken annan miljöstörande verksamhet som helst, och det ska också bestraffas i enlighet med det. Det är alltså inte som utskottet hävdar i behandlingen av motionen att behovet helt eller delvis är tillgodosett. Här sker i stället en medveten och fortgående miljöförstöring så länge radikala åtgärder inte sätts in. De åtgärderna behövs . 143 (): Jag gick upp i debatten med anledning av den diskussion som varit om Posten. Jag tycker att vi måste försöka ha en öppen attityd till de problem som finns inom Posten och som det finns anledning att uppmärksamma i det här sammanhanget. Vi socialdemokrater har uppfattningen att avregleringen av Posten inte var en särskilt bra idé. Den genomfördes, och man trodde att man skulle få stor konkurrens på postmarknaden. Men det är svårt att uppfinna en marknad som aldrig någonsin funnits, vilket Posten är ett bra exempel på. Detta har i sin tur inneburit en lång rad problem. Inte minst har i sin motion pekat på många av problemen. Men i stället för att säga att exakt så här vill vi ha det och bara man genomför den politik som vi bestämt oss för så kommer allting att bli bra väljer vi en annan väg. Vi tror helt enkelt inte att vi kan ta ett steg tillbaka och säga att bara man gör som det var tidigare så blir det bra. Vår uppfattning är att man i stället måste ta ett steg åt sidan och fundera på vad som egentligen hänt. Hur har dessa problem uppstått? Var det till exempel förståndigt, när man fick , att ha var sin lokal? Sådana saker måste vi ha svar på innan vi kan säga hur det ska vara. Man ska i översynen också titta på bland annat tillgängligheten till infrastrukturen en nog så viktig fråga som man trätt om under hela den tid som den avreglerade Posten funnits. Vidare ska man titta på portokostnaderna, utdelningen av tidskrifter, tillgängligheten för rörelsehindrade och så vidare. Vi tycker att det finns anledning att ha svar på dessa frågor innan vi kan ha en bestämd uppfattning. Det har varit stora förändringar inom Posten. Huvuddelen av förändringarna beror inte bara på avregleringen. Den beror på att produktionen i Posten minskar på grund av att vi skickar allt färre brev. Det andra skälet är att även i den kassaservice vi har minskar transaktionerna . Detta måste man också fundera över. Vad beror det på? Vilka behov finns , och hur ska man formulera det ? När jag ändå har ordet vill jag också kommentera ett par andra saker. En fråga gäller IT-säkerhetsbyrån, som tog upp i sitt anförande. Det finns inget beslut fattat om detta. är ett av de länder som har anmält intresse för att vara värd för . Man har också anmält intresse för . Det är flera länder som har anmält intresse i båda dessa sammanhang. Man kan inte säga någonting om det förrän man har fattat ett beslut. Regeringen känner till önskan. Ett enigt trafikutskott har sagt att vi vill ha IT-säkerhetsbyrån till . Det har man noterat. 144 () replik: Om man nu tillsätter en utredning för att utvärdera och skaffa fram fakta , , tycker jag att man ska göra det grundligt. Alla alternativ ska undersökas. Men när man i det här fallet ska utvärdera Posten och tycker jag inte att man tar med alla tänkbara alternativ. Vi har inte sagt hur Posten ska vara , . Vi vill ha en undersökning av alla alternativ. Jag frågar dig, : Varför ska man inte utreda vad en sammanhållning av Posten skulle innebära förtroendemässigt, arbetsmiljömässigt, samhällsekonomiskt och miljömässigt, om man nu ändå vill skaffa sig underlag för framtiden? 145 () replik: Jag ser inte att utredaren inte skulle kunna ha möjlighet att titta på det. kan jag inte förstå att just denna lösning med den sammanhållna Posten skulle vara den lösning som skulle rädda Posten undan alla problem . Problemet fanns tidigare innan man gjorde de stora förändringarna. I varje fall från det här huset ryckte vi ut för att försöka att skydda just det postkontor som lades ned hemmavid. Vi kämpade ganska ordentligt med det. Jag tror att mer eller mindre alla ledamöter har varit inblandade i en sådan diskussion. Det var ett stort problem. Postens produktion och framför allt transaktioner minskade så mycket att det inte fanns något behov att ha postkontor med samma frekvens som . Det innebar att man lade ned, och då blev det naturligtvis en väldig massa diskussion. Gav det en bättre service till medborgarna än det nuvarande systemet där man har kontor på väldigt många håll? Den frågan måste man också ha svar på. Man kan inte bara säga att vi ska ha en sammanhållning av Posten. Vem ska betala det? Hur ska det finansieras? Man kan inte vara så oansvarig som att säga: Det är den här vägen vi ska gå, och sedan har man inga andra förslag på lösningar. 146 () replik: Jag säger inte att det är den enda vägen, . Men om man inte utreder det får man aldrig reda på att det kanske vore en tänkbar väg. Jag vänder mig mot att man inte nu tar till vara tillfället och utreder alla alternativ. Sedan skulle vilja ställa en fråga till dig, . Vilken åtgärd anser du vara den bästa för att återställa förtroendet för Posten? Till och med vd säger själv att Posten har tagit stryk bland kunder och allmänhet. Vad tycker du skulle vara den bästa åtgärden för att få tillbaka förtroendet för Posten? 147 () replik: Posten har karakteriserats av en rad stora förändringar som inte alltid har haft en så stor förankring bland dess kunder, det vill säga oss allihop. Då finns det skäl att fundera över vad det är vi ska göra. Vad är klokast? Vad är vettigast? Jag tycker att vd har en mycket ödmjuk inställning. Det är precis den ödmjuka inställning som vi socialdemokrater vill förespråka när det gäller Posten . När vi fattar nästa postpolitiska beslut har vi verkligen ett underlag att säga: tror vi på detta, och kan vi ställa upp på det. Att vi redan nu säger: Så här vill vi ha det , och den här åtgärden måste vi klara för att förbättra förtroendet, det tror inte vi socialdemokrater på. Vi måste fundera och analysera vad som har hänt. 148 (): Vi fick ändå till slut en sjöfartsdebatt, och det tycker jag är speciellt roligt. Jag vill kommentera något av det tog upp. Jag känner nu igen . har axlat Tom mantel i denna kammare. Han drev så energiskt frågan om att inte genomföra sjöfartsstödet. Jag tycker att jag känner igen en del av de bitarna i anförande. beslutade denna kammare med bred majoritet om det nya sjöfartsstödet med röstsiffrorna 223 för och 65 emot. Det var trupperna kring Tom som var emot. Detta är historien. Jag vill citera lite grann från den debatten där också jag var närvarande. Jag sade så här: Jag vill avsluta med att säga följande: Trots dagens beslut kommer vi socialdemokrater att noga följa utvecklingen av sjöfarten inom EU. Jag kan garantera med Tom i spetsen att vi fortsätter att jobba kraftfullt för att få en gemensam sjöfartspolitik inom hela EU-området. Visst är det en bra bit kvar till dess att vi når det målet, men jag är övertygad om att den dagen kommer. Jag är inte lika optimistisk att vi kommer att nå en gemensam sjöfartspolitik inom . Jag tror inte det. I vilket fall som helst ska inte gå före i en sådan utveckling. I så fall ska vi invänta de andra länderna. Man kan alltid önska, men jag tror inte att vi kommer att vara med om den dagen när hela har en gemensam sjöfartspolitik. Ge inte signaler till sjöfartsnäringen att vi är på väg att riva upp sjöfartsstödet som vi har beslutat om i stor enighet i denna kammare. Sjöfartsnäringen behöver inte sådana signaler. Sjöfartsnäringen tycker att vi har varit bra mot den, och det ska den få tycka. Vi kanske också framgent kommer att klubba igenom deras andra förslag i denna kammare. Jag vill också lite grann ta upp frågan om . Vi håller på med att klassa . Jag hoppas innerligt väl att har läst betänkandet som vi ska besluta om. Det är en mycket kraftfull skrivning vi har där. Den handlar om både bekvämlighetsflaggade fartyg och . När det gäller kan vi inte stoppa den internationella farleden som går in till hur gärna vi än vill. Det är så min vän. Det är därför vi driver frågan gemensamt i IMO. Alla länder kring är överens om att vi måste PSSA-klassa detta hav. När det gäller beslutet om bekvämlighetsflaggade fartyg vill vi inte ha de fartygen i svenska hamnar. Det är vad vi kan säga. Det är bara att hoppas att de andra länderna gör likadant och fattar lika kloka beslut som vi. Jag vill också ta upp frågan om isbrytning. Jag är glad att vi har ett avgiftsfinansierat sjöfartsverk. Hur skulle det sett ut efter den misär som landet hade 1994 när borgarna styrt om vi hade behövt skära i de bitarna som sjöfarten behövde med isbrytning och allt detta? Därför är det bra om vi kan ha ett sjöfartsverk som är avgiftsfinansierat. Vi kommer att ställa upp för isbrytning även på den norra sidan. Om de norrländska hamnarna är med och betalar den investering som ändå görs i hamn med muddringen får detta tas ut på de farledsavgifter som fartyg får betala för att komma in i norrländska hamnar. 149 () replik: Det är trevligt att man känner igen moderat sjöfartspolitik. Det är väl aldrig fel att ett parti känns igen i sin politik. Jag skulle vilja börja med frågan om . Jag är skåning från början, och jag har min sommarstuga vid . Jag upplevde oljeutsläppet som något alldeles fruktansvärt. Det engagerade många, och det blev omtalat. Sådant får absolut inte hända! Det är ett oerhört hot mot våra stränder och miljön längs kusterna. Det är bra att höra att man arbetar med frågan och försöker åstadkomma förutsättningar för en bättre miljö i och att sådana katastrofer inte ska hända. Det är bara att gratulera till det. Det stora problemet är att vi måste ha konkurrensneutralitet mellan de olika transportslagen. har man en subventionering på vägsidan och på bansidan som är betydligt högre än på sjöfartssidan. Det är ett generellt problem. Vi anser att man på något sätt måste åstadkomma större konkurrensneutralitet mellan de olika transportslagen. 150 () replik: säger att det är bra om vi känner igen sjöfartspolitik. Tyvärr vill inte redare och sjöfartsanställda känna igen sjöfartspolitik eftersom den är så urdålig. De vill känna igen den sjöfartspolitik som denna kammare med bred majoritet har beslutat om. Vi är överens i fråga om oljeutsläppet i , . Vi är överens om att det är fruktansvärt och att sådant inte ska få hända. Det är ändå tur att har en ganska bra beredskap för sådana oljeutsläpp. Det är därför vi vill ha dessa hårda regler för vårt innanhav. Problemet är att också är internationellt vatten. Den är infart till de ryska hamnarna. Tyvärr måste vi då ha med oss ryssarna i diskussionen. Det är därför vi gemensamt driver frågan i IMO. Jag hoppas innerligt väl att vi når framgång med det arbetet. Får vi inte med oss ryssarna kommer dessa båtar som låg i , som inte var isklassade, tillbaka denna vinter och också. Därför är det jätteviktigt att de finns med. Vi måste ställa mycket hårdare krav på oljeköparna. Vi kan inte acceptera att Preem i lossar olja från ryska raffinaderier som transporteras dit lastade i fartyg med enkelskrov. Vi får aldrig acceptera sådana saker. Vi måste ställa lika hårda krav på dem också. 151 () replik: Då är vi helt överens. Jag sade att vi måste höja svansföringen och se till att vi får en överenskommelse med om sådana saker. Det är glädjande att höra att man anstränger sig så kraftigt i just den frågan. Det är toppen om det är så. 152 () replik: Jag skulle egentligen ha ställt en fråga till , men jag ska inte göra det nu för då får han en replik till. Vi är ganska överens om vi inte diskuterar sjöfartsstödet. I det andra är vi överens, men i fråga om sjöfartsstödet är , jag och mitt parti inte riktigt överens även de andra partierna som var med i den breda uppgörelsen. 153 (): Jag anmälde mig därför att gjorde ett påstående som inte får vara obesvarat. Han sade att hade uttalat att man ska lägga ned flygplatser. Han frågade om det var i princip den socialdemokratiska uppfattningen. Vi har ingen sådan uppfattning att det ska läggas ned en massa flygplatser. Vi tittar generellt sett på den verksamheten. I samband med budgetförslaget tittar vi också över stödet som går ut till de kommunala flygplatserna. Det är ett stöd vi inrättade i syfte att se till att hela fick tillräckligt med bra flygkommunikationer på lång sikt. skulle detta sedan utvärderas. Man tog fram ett förslag. Det förslaget var inte finansierat. gör man ytterligare en djupdykning i hur framtiden ska se ut. Jag fick i går en skrift från . På sista uppslaget finns en talande bild, som är egentligen hela motivet till att vi har det system vi har . Om någon inte har skriften rekommenderar jag att skaffa den. På sista sidan står följande: Restider med och utan flyg. Man redovisar där hur ser ut om man enbart skulle lita till tåg- och bussförbindelser om man ska ta till sig till och från och kunna vara i till kl. 4 . Det finns en hel del rött på denna karta. Rött är i det här fallet inte positivt, även om jag oftast tolkar det positivt. Rött betyder här att man inte har denna möjlighet. Lägger man på flyget till tåg- och bussförbindelserna ser det betydligt bättre ut. Det är inte helt bra. I många kommuner på många platser är man också beroende av att ha tillgång till bil. Med hjälp av bil klarar man detta . En förutsättning är alltså att man har ett bra nät av kommunala och statliga flygplatser. Annars går det inte. Därför är vårt budskap att vi ska se till att det finns bra flygförbindelser i . Vi ska värna om det system vi har där vi har som vår huvudstad, dit alla som bor i ska ha möjlighet att kunna ta sig på ett bra sätt. Flyget är en del av våra allmänna kommunikationer. Det ska vi naturligtvis säkerställa. Jag har några korta synpunkter på diskussionen om slot-systemet. Som ni vet sedan förra årets debatt är jag inte någon förkämpe för att man ska auktionera ut tider på start och landningar på . Jag utgår i det resonemanget helt och hållet från ståndpunkten jag har om antalet flygplatser i . Börjar man med ett sådant system innebär det att det är de små flygplatserna med de små flygplanen som får stå tillbaka. Det har jag redovisat. får vända sig till sina partikamrater eftersom de tillhör majoriteten i utskottet. De tycker att man ska pröva detta. har vi inte lyckats stoppa detta. får man redovisa hur det kommer att bli. Jag vet hur svaret kommer att se ut. 154 (m) replik: Jag vill markera att jag sätter stort värde på att du gick in i debatten, , därför att du har en central roll när det gäller att forma det framtida flyginfrastrukturssystemet. Jag sätter också stort värde på att du tog upp kartbilden från , som väl illustrerar just flygets stora tillgänglighetsskapande effekt. Jag tar också fasta på vad du säger om att du inte önskar någon nedläggning av flygplatser. I mitt inlägg refererade jag vad hade sagt med reservation för smärre nyanser och jag noterade nu att du inte vill se en nedläggning av statliga flygplatser. Jag sade att det är bra att vi får en bred översyn av alla flygplatser där man får diskutera det nationella ansvaret. Jag delar helt uppfattningen att för att skapa tillgänglighet och få denna regionala utveckling runtomkring i landet är det, precis som du själv säger, viktigt att ha det här fina nätet. Jag önskar dig lycka till i din pedagogiska gärning och din stora uppgift att med stödpartierna skapa förståelse för en god sak. Med all den pedagogik du är mäktig både tror och hoppas jag att du ska vara framgångsrik. Ett alternativ, som du själv antyder, skulle vara utomordentligt olyckligt. När det gäller slot-tiderna är min uppfattning att man kan pröva olika system. Men ett renodlat system det var det diskussionen med gällde och ett auktionsförfarande utan någon form av reservation för tillgänglighet för plan från små destinationer skulle vara direkt förödande för den regionala utvecklingen. Det skulle automatiskt innebära att det är bara de stora planen, som har många passagerare och har betalkraft, som kan komma in och få platser. 155 () replik: Precis så är det. Den diskussion som har uppstått om vilka flygplatser som ska finnas kvar och inte finnas kvar förs inte centralt, men jag vet att den förs ute. De som bor på de orterna och är verksamma där politiker, företagare och andra är naturligtvis oroliga när de ser hur resandeantalet går ned och dessutom ser hur flygbolagen anpassar sin verksamhet till den situationen. Det innebär att ett mindre antal plan går på de här destinationerna och att planen blir mindre. Det pågår alltså inte någon sådan diskussion. Däremot tittar man över verksamheten, exempelvis hos , för att se hur man kommer åt situationen med den negativa utvecklingen men också hur den kan vändas till en positiv utveckling. En sak vill jag alltid vara noga med att betona i de här sammanhangen, och det är att man inte ska tro att en flygplats kommer att finnas i all evinnerlig tid på grund av att den har varit där . Så är det naturligtvis. Om ingen flyger kommer det inte att finnas någon operatör som vill flyga där, och då kommer det inte heller att finnas någon anledning att hålla en flygplats i gång. I takt med att man i olika regioner håller på att utveckla andra trafiksätt som tillgodoser transportbehoven tar man bort resandeunderlag för flygtrafiken. Jag säger inte att det är fel, men man ska vara medveten om att det kan få sådana konsekvenser.