prot · GQ0947 · 2003-01-28 00:00:00 — Men det är viktigt med regionalpoli-tik, och utbildning spelar en central roll i all regional-politik. Därför är det viktigt att vi har permanentatden kvalificerade yrkesutbildningen.Vi har resurser till den kvalificerade yrkesutbild-ningen, men den har ännu inte riktigt kunnat växa ikostymen. Det har varit stora anslagsneddragningarde år som den har varit i gång. Det har att göra medatt en del av utbildningsinriktningarna har fått storaproblem när branscher och intresset har vikit, tillexempel inom informationsteknologin. Därmed harman haft svårt att hålla kvar och rekrytera studenter.Man har lagt ned utbildningar i vissa fall.Resurserna som har funnits till förfogande för KYhar än så länge varit större än förmågan att göra avmed dem. Det har också varit orsaken till att reger-ingen har dragit in en del av resurserna för attkunna använda dem på något annat håll. Ramen finnsdär när trycket återigen kommer.Nu har vi ju efter samtal med KY-myndighetengjort vissa justeringar , så vi känner osstrygga med att det kommer att kunna startas nya ut-bildningar även . Inte minst har manmycket goda möjligheter att fortsätta att starta nyautbildningar.Jag tycker att ger ett väldigt fintexempel på ett lokalt engagemang. Man har kontakter med andra utbildningsinsti-tutioner på ett område som verkar vara relevant förregionens utveckling. Sedan är det svårt för mig attsäga varför man inte får bifall. Detta är naturligtvis ensak för myndigheten; det ska vi inte fatta regeringsbe-slut om. Men jag tror att det är alldeles nödvändigtmed den typen av engagemang för att utveckla enbyggd.Mellan socialdemokrater och har det un-der varit ett bra samtalsklimat i fråga om attvi förstår vad utbildning kan betyda för en bygdsutveckling. Jag hoppas att det kan fortsätta att vara så.Sofia talar också om vuxenutbildning istörre sammanhang. Det är framför allt min kollegaLena område, men låt mig bara påpekaatt de som ni så kärt samarbetade med under valrörel-sen i stor utsträckning vill slakta vuxenutbildningen.Jag hörde inte någon centerpartist uttrycka någonkritisk åsikt om det när ni tillsammans gick till val. Vistår upp för vuxenutbildningen.Anf. 45 ():Herr talman! Utbildningsministern pratar mycketfint, precis som vanligt, om regionalpolitik och omhur duktiga vi i är. Det är ju trevligt,men min fråga kvarstår. Om menarallvar med de här fina orden vore det intressant att sedet i verkligheten. Verkligheten för kommunerna ärju att pengarna till vuxenutbildningen minskas.Många står fortfarande på kö. Behoven är stora påmånga platser både vad gäller grundskoleutbildningoch gymnasieutbildning, men resurserna finns inte.Det är de fina orden i talarstolen som verkar varaviktiga. Jag tycker att det är väldigt tragiskt.Den kvalificerade yrkesutbildningen är oerhörtviktig för oss, och vi satsar stort på den. Men jagundrar återigen om jag kan få ett kort svar på fråganhur mycket man tänker fortsätta att satsa. Tänker manse till att det blir fler platser i den kvalificerade yr-kesutbildningen, som är så oerhört viktig, eller kom-mer man att forsätta att ha en ganska låg nivå?Thomas säger att studiefinansieringen ären viktig förutsättning för att man ska kunna studera.Ja, det är ganska självklart. Han pratar också omlivslångt lärande. Det är väldigt bra. Men just när detgäller rekryteringsbidrag och annat har man dragitned , och när man pratar omlivslångt lärande säger man att gränsen ska gå vid 50år. Sedan har man inte längre möjlighet att utbilda sigmed studiemedel.Det är helt absurt. När du har fyllt har du jumånga år kvar att arbeta. Vi kan titta på de vuxenut-bildningar som finns. Du kanske vill utbilda dig tillundersköterska. Det är ett yrke där det är stor brist påfolk. Men då har du inte studiebidrag för att kunnagöra det när du har fyllt . Det skulle ha inneburiten möjlighet för dig själv men också varit en insatsför kommunen för att få möjlighet att ha en bra ochhög nivå på vården.Det säger regeringen och nej till.50 år är en gräns. Efter det är man inte värd mer ut-bildning längre.Anf. 46 ():Herr talman! Det är bra att vi ser positivt på dessautbildningar, och att vi är positivt inställda till regio-nalpolitik. Men vi kanske har lite olika uppfattningarom regionalpolitik. När man har gjort nedläggningaroch stora neddragningar på vissa håll, till exempel iDalsland men även på andra håll, finns det alltidkommuner och företrädare som går ut och talar om attdet går käpprätt åt skogen. Man skriker att vargenkommer. Då finns där en uppsjö av bidrag och stödsom man går in med och säger att det är regionalpoli-tik.Denna kommun har i stället valt att arbeta frånandra hållet och sett till att skapa en framtidstro. Närman har arbetat med detta och för tredjeåret gick in med en ansökan undrar jag vad vi skickarför signaler. Det hade kanske varit bättre att ställa sigoch gapa och skrika och säga att det går åt skogen istället för att sätta sig ned och fundera på hur mankan lösa det: Hur kan vi ta vara på den kraft vi har härhos oss?Jag stämmer in i frågor. Hur mycket kom-mer de att få? Är det någon mening med att de filarihop en ansökan och fortsätter att arbeta på detta?Eller ska de lägga ned sin kraft på någonting annat?Anf. 47 Utbildningsminister ():Herr talman! talar om studiemedels-systemet. Det har varit en olycklig historia för Cen-tern . Det påstås att det ska göras refor-mer. ska 50-årsgränsen väck. Men var är pengar-na, ? Det räcker inte med att bara sägadet från talarstol. Jag kan också tänka migatt det vore bra att höja åldersgränsen, men för till-fället har vi inte resurserna. Det är annat som går före.Centern har inte en krona till det. Det kostar mycketstora pengar.Samma sak gäller vuxenutbildningen. Vi inför ett rekryteringsstöd som kommer attbli mycket attraktivt. Det är under inkörning så det ärrisk för att allt inte används . Det beror också påatt arbetslösheten är relativt låg. Men detkommer att bli ett väldigt tryck på detta. Vi kommeratt se till att de två miljarderna används fullt ut, sam-tidigt som vi satsar på en hel mängd vuxenutbild-ningsplatser. Vid ett läge där arbetslösheten visar attdet behövs ytterligare insatser har vi tidigare varitklart beredda att göra sådana. Men samarbe-tar ju med partier som vill slakta vuxenutbildningen.När det gäller kvalificerad yrkesutbildning kom-mer vi att kunna nystarta utbildningar också . Detblir 12 500 platser. ökar det med ytterligare500 platser. Vi har ett mycket starkt tryck på myndig-heterna att också använda sig av dessa resurser så attdet inte blir något sparande utan att man faktisktrealiserar dessa i utbildningar ute i landets kommu-ner. Besluten om utbildningarna tas inte här utan avmyndigheten. Jag hoppas att fortsätter attarbeta för sina intressanta idéer.Anf. 48 ():Herr talman! Jag hoppas att det sista som utbild-ningsministern sade var ett löfte, att han tänker fort-sätta att satsa på vuxenutbildningen. Vi i Centerparti-et gör det, och jag hoppas att regeringen också kom-mer att göra det, att man inte kommer att fortsätta draned flera hundra miljoner som man har gjort nu.Samtidigt står den ansvarige ministern och säger attdet är jätteviktigt - vi ska satsa ännu mer. Det ärnågonting som inte riktigt stämmer. Vi är flera partiermed flera röster som har höjts för att vuxenutbild-ningen är viktig. Den är viktig också efter att man harfyllt 50 år.Anf. 49 Utbildningsminister ():Herr talman! Det finns inget parti som så konse-kvent har stått upp för vuxenutbildningen som Soci-aldemokraterna. föreslår nu plötsligt en re-form av åldersgränserna. Jag ser fram emot att sefinansieringen. Det brukar vara så att man talar om enreform, men det finns inga pengar. Så kan man intebedriva politik om man ska vara trovärdig.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 2002/03:121 omsvenska elevers kunskaperAnf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av de huvud-problem som framkommer i en , detvill säga bristande kunskaper i matematik och natur-vetenskap och svårigheter för elever med utländskbakgrund att nå kunskapsmålen.Den refererar tillbygger på redan genomförda internationella under-sökningar, bland annat 2000 och TIMSS 1999.Sverige uppvisar relativt goda resultat i dessa under-sökningar. Svenska elever presterar signifikant övergenomsnittet i i såväl läsförståelsesom matematiskt och naturvetenskapligt kunnandeenligt PISA-undersökningen. Resultaten är klartmycket bättre än i som har ett dualt skolsy-stem, ett skolsystem som och Folkpartiettycks eftersträva. Regeringens ambition är dock attsvenska elevers resultat i matematik bör vara ledandevid internationella jämförelser.Vikten av goda matematikkunskaper är obestrid-lig. Det handlar om allt från vardagskunnande tillbildning för livslångt lärande, om kompetens ochproblemlösningsförmåga som krävs i samhälls- ochyrkesliv och för fortsatta studier. Generellt användba-ra färdigheter som logiskt tänkande, abstraktionsför-måga, argumentationsanalys samt kommunikations-och problemlösningsförmåga utvecklas, tillämpas ochtränas inom matematiken.Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt in-tresse att matematikundervisningen utvecklas så attelevernas intresse för och kunskaper i matematikökar. Inte minst gäller det flickor, som trots godaresultat i i högre utsträckning väljer enannan inriktning än matematiken och det naturveten-skapliga utbildningsområdet i sina fortsatta studier.Det är viktigt att tidigt stärka ele-vernas tilltro till sin egen förmåga och att de utveck-lar positiva attityder till lärande och utbildning. Detgäller särskilt för många elever med utländsk bak-grund. Elever som tidigt under skolgången uppleversvårigheter med matematiken väljer av naturliga skälinte matematikintensiva utbildningar i gymnasiesko-lan eller . Regeringen har därför fattat beslutom att tillsätta den redan tidigare aviserade matema-tikdelegationen. Delegationens uppgift är att utarbetaen handlingsplan med förslag till åtgärder för attförändra attityder till och öka intresset för matematik-ämnet, utveckla matematikundervisningen och sti-mulera elever till fortsatta studier inom matematik,naturvetenskap och teknik.När det gäller svårigheten för många elever medutländsk bakgrund att nå kunskapsmålen förvånar detmig att inte bättre tagit del av regeringensinitiativ på området. Myndigheten för skolutvecklingfår som sitt första och viktigaste uppdrag att de när-maste åren förbättra utbildningsvillkoren för elever isegregerade områden. De goda erfarenheterna frånstorstadssatsningen ska tas till vara. Myndigheten skasuccessivt lämna förslag till regeringen om förbätt-rande åtgärder.Det särskilda statsbidraget riktat till skolsektornhar inrättats för att öka personaltätheten i skola ochfritidshem och därigenom förbättra skolornas förut-sättningar att höja resultaten i förhållande till målen.Från och med /06 beräknas ca 15 000lärare och andra specialister ha anställts, vilket fårstor betydelse för de elever som behöver stöd för attnå målen för utbildningen. Vidare har i uppdrag att överväga vad som kan görasi gymnasieskolans uppbyggnad för att minska sned-rekryteringen och avhoppen bland elever med ut-ländsk bakgrund.Övriga kvalitetshöjande insatser som regeringenpresenterade i utvecklingsplanen Utbildning för kun-skap och jämlikhet syftar inte minst till att öka möj-ligheterna för elever med särskilda behov att få dessatillgodosedda, bland annat förslaget om en individuellutvecklingsplan som komplement till utvecklings-samtalet. Genom information om elevens kunskaps-utveckling i förhållande till målen tydliggörs elevenseventuella behov av stöd, och insatser kan sättas in såtidigt som möjligt. Dessa ska följas upp och diskute-ras mellan skola och hem. Regeringen kommer senareatt ta ställning till förslag attytterligare stärka elevens rätt till lärande och utveck-ling samt särskilt stöd.Regeringen har tidigare även avsatt medel förkompetensutveckling av lärare inom särskilt priorite-rade områden, bland annat inom specialpedagogik,basfärdigheter som att läsa, skriva och räkna samtundervisning i skolor med många nationaliteter. Densärskilda lärarutbildningen innebär också en kvalitets-förstärkning till skolan genom att 4 000 obehörigalärare ges möjlighet att få en fullständig lärarutbild-ning.Sammantaget anser jag att regeringen vidtagit enrad åtgärder för att förbättra matematikkunskapernahos alla eleverna och i synnerhet hos de elever somhar sämst förutsättningar. Ett målmedvetet och enträ-get arbete på alla nivåer i skolsystemet kommer att geresultat.Anf. 51 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret.Bakgrunden till min fråga är att resultaten i densvenska skolan är tämligen medelmåttiga i internatio-nella jämförelser. Min fråga är helt enkelt om utbild-ningsministern nöjer sig med det.I satsar vi mer pengar på skolan än i deflesta andra länder, inte minst de flesta andra europe-iska länder. Det är väldigt bra att vi satsar mer peng-ar, tycker vi i . Vi stöder de ekonomiskasatsningarna. Ambitionen för skolan ska vara hög.Mot den bakgrunden tycker jag att det är en väl-digt stor besvikelse att svensk skola bara håller me-delmåttig standard. presenterade i slutet avförra året en jämförelse mellan utbildningar i någrarika . Man har använt data från olikainternationella undersökningar. Kunskaperna gällerläsning, matte och naturvetenskap. Slår man sammanalla undersökningar ser man att av de svenskaeleverna inte når en internationellt fastställd kun-skapsnivå. Det gör att vi ligger på plats 9 av 24 un-dersökta länder.I vissa enskilda undersökningar ligger vi betydligtsämre till. I till exempel matematik har svenska ele-ver presenterat medelmåttigaresultat. I en av matematikundersökningarna ligger vipå plats 12 av 24.Det finns mycket att säga, men det kanske allrasorgligaste i denna jämförelse är att våra invandrareklarar sig så dåligt i skolan. Elever med invandrar-bakgrund lyckas nästan sämre än övrigasvenska elever. Bara 7 länder av 24 kan uppvisa ännustörre skillnader mellan elever födda inom landet ochelever födda utanför landet. ligger alltså påplats 17 av 24 länder.Det var ingen tillfällighet, fru talman, att valrörel-sen handlade mycket om oförmåga att ta tillvara de möjligheter som de nya svenskarna har. Ivalrörelsen belystes inte minst den politik som stäng-er ute många invandrare från arbetsmarknaden. Detvar för oss i en väldigt viktig fråga. lika viktig fråga är hur vi ska ändra skolan så attinte elever med utländsk bakgrund redan från börjanhamnar i bakersta raden.Utbildningsministern säger i sitt svar att de insat-ser som gjorts är tillräckliga. Det tycker inte jag. Jagär visserligen glad att hål-ler med om att en del av problemen finns och sägeratt de är stora. Men de insatser som ministern räknarupp handlar mycket om handlingsplaner och väldigtlite om handling. Utbildningsministern framhåller detsärskilda bidraget till skolpersonal - pengar somockså har anslagit - och uppdrag att förbättra utbildnings-villkoren för elever i segregerade områden. Han tarockså upp den nybildade matematikdelegationen.Jag skulle hellre vilja höra en öppen diskussionom hur vi ska lämna de gamla hjulspåren, hur vi skalämna idén om att alla ska lära sig samma sak påsamma tid. Detta är fortfarande en helig utgångspunkti svensk skolpolitik. Vi behöver en diskussion omdagens kärnämnen, till exempel matematik. Är detverkligen det bästa för alla elever oavsett inriktning,oavsett om de ska läsa på högskolan eller siktar motett praktiskt yrke? Vi behöver en diskussion om attkunna lägga mer stödinsatser i tidigareklasser.Vi behöver inte minst en rad förslag för dem somhar det svårt med svenska språket. Det kan handla omspråkförskolor, speciallärare, extra grundskoleår ochmycket, mycket mer.Framför allt behöver vi konkreta förslag.Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att en delav det räknar upp som angelägna insatserdelar jag. Specialpedagoger och det specialpedago-giska innehållet tror jag är en nyckelfråga. Då krävsdet resurser i skolan för att se till att man kan ha spe-cialpedagoger inom en personalgrupp och kunna gestöd . Också där tror jag att det finns en intres-sant brygga i insikten att stöd behöver komma tidigt iskolan med en mycket tydlig uppföljning av varjeelev, tidiga stödinsatser och naturligtvis en individu-alisering av utbildningen med insikt om att barn lärsig olika och i olika takt. Kanske finns där också eninsikt hos Folkpartiet.Däremot finns det andra inslag i poli-tik som idémässigt har hämtat sitt innehåll mångadecennier bakåt i tiden, med anslag av både auktoritä-ra sätt att uttrycka sig om hur skolans vardag ska se utoch tumregler och automatik i skolan som inte kom-mer att fungera bra i praktiken. Ett bra exempel är närFolkpartiet fick chansen att experimentera i Stock-holm. , med allt sämre resultat i Stockholm.Det tror knappt någon som lyssnar på en folkpartist.Man kan få för sig att det faktiskt gick bättre i Stock-holm. Men klyftorna ökade. Inte minst i de utsattastadsdelarna hade man problem med resultaten.Klyftorna ökade också i resultat mellan ungdomarfrån olika stadsdelar. Det var inget särskilt fint facitav det engagemang som visade för skol-frågan.Jag tror att ett antal saker är alldeles avgörande förmatematiken men också för de andra ämnena. Ettstarkt kvalitetsprogram för den svenska skolan utgårfrån att vi ska ha en nationellt likvärdig skola medhög kvalitet i hela landet. Det handlar om allt frånden oerhört viktiga relationen mellan lärare, elev ochföräldrar till utvecklingsplaner i sko-lan som visar hur vi ska arbeta för att eleverna ska nåmålen i skolan, de mål vi har beskrivit på nationellnivå i läroplaner och kursplaner. Från start ska manfölja kunskapsutvecklingen med en tydlig skyldighetatt se till att barnen tidigt i skolan får den hjälp ochdet stöd de behöver. Individualiserad utbildning, menen gemensam skola. Barn behöver träffa varandra,barn med olika bakgrund, från olika sociala miljöer,med olika historia. Vi ska leva i samma samhälle. Detär väldigt bra om vi också kan möta varandra i sko-lan.Därmed säger vi nej till den sorteringsskola somUlf förespråkar med automatik i systemet, enexamen för nioåringar. Om man inte klarar provet fårman gå . Självklart finns möjligheten. Denfinns i skolan . Om föräldrar, elev och skola äröverens kan man gå upp till extra i grundsko-lan. Men vi inför inga examensprov för nioåringar.Det kommer inte att fungera.Hålla uppe kunskapskraven! Det vi hörde i UlfNilssons inlägg var en predikan för att sänka kun-skapskraven. Först konstaterar att detborde kunna gå ännu mycket bättre i . Dethåller jag fullständigt med om. Vi är bättre än deflesta andra länder, men visst skulle det kunna gåännu mycket bättre. Men det enda recept är att sänka kunskapskraven. Redan som 11-12-åringar ska en stor grupp elever börja läsa mindreavancerade teoretiska ämnen. Det ska fullföljas igymnasieskolan där man inte längre ska läsa kärnäm-nen om man vill bli yrkesarbetare. Det klipper tillsedan med att man också drastiskt minskar möjlighe-terna till vuxenutbildning, möjligheterna att senarekunna skaffa sig den kunskap man behöver. Där ligg-er vi långt ifrån varandra.Jag kommer att återkomma i nästa replik för attbeskriva hur vi vill gå framåt ytterligare med vårpolitik som grund.Anf. 53 ():Fru talman! Nog är det sant som utbildningsmi-nistern säger att vi i många frågor ligger långt ifrånvarandra. Vi i accepterar inte att över40 % av gymnasieeleverna inte når upp till gymnasie-skolans mål. Vi tycker inte att eleverna är betjänta avatt alla människor som läser på gymnasieskolan eftergrundskolan ska läsa med inriktning på att börja påhögskolan. Alla ska ha möjlighet, alla ska hjälpas attbyta spår om de känner för det, men det är ett orimligtkrav att ställa på alla 16-åringar att de ska läsa för attbli behöriga på högskolan.Nu skulle vi egentligen diskutera regeringens för-slag till åtgärder med anledning av att resultaten trotsallt inte är så bra. Utbildningsministern nämnde nå-gonting om examen. Jag vet inte om någon annan harföreslagit det. Vi har i alla fall inte föreslagit någonexamen för nioåringar.Vi har heller inte föreslagit att kärnämnena ska tasbort. Däremot har vi sagt att de ska anpassas till olikautbildningar så att man kanske läser lite annorlundamatematik om man går en viss yrkesinriktad utbild-ning. Det är för övrigt en branschanpassning somväldigt många av våra yrkesbranscher efterfrågar igymnasieskolan.Vi säger också att man ska kunna dela upp elever-na i svåra ämnen som engelska och matte beroendepå om de behöver lite mer tid och lite mer hjälp ellerom de går fortare fram. Det ser jag bara som ett sättatt komma ifrån den utslagningsskola som dagensskola är för många elever.När utbildningsministern gjorde sitt första inlägggjorde han en liten polemisk sväng och menade attTyskland lyckas sämre än och att Tysklandhar just ett sådant skolsystem som vill ha,det vill säga större skillnader mellan yrkesinriktadoch studieinriktad utbildning.För det första vet utbildningsministern att Tysk-land inte har ett skolsystem utan flera olika beroendepå vilken delstat vi talar om. För det andra har tillexempel just en sådan klar uppdelning. Jagvill inte säga att den är idealisk, men de har en upp-delning mellan mer eller mindre teoretiska utbild-ningar och en särskild yrkesskola. Och finländarnahar bättre resultat än . För övrigt ligger de itopp i . Den typen av jämförelser är svåra attgöra.Sanningen är att är i stort sett det endalandet som inte har en riktig yrkesutbildning. En delav de andra länderna är bättre än och en delär sämre. Men eftersom vi är överens om att Sverigeska satsa så mycket på skolan kan vi som sagt intevara nöjda med att vara medelmåtta. Vi ska vara itopp. Det kan sägas igen: Det behövs mycket resursertill skolan. Det är och Socialdemokraternaöverens om. Det har inte varit någon budgetoenighetmellan våra partier. Men det är en stor oenighet omhur vi använder pengarna så att de används effektivoch så att alla elever får glädje av dem. Det är somnågon sade: En bra skola kostar pengar, en dåligskola kostar ännu mer pengar.Det går att komma till rätta med de här problemenom vi får en ny skolpolitik. Jag går tillbaka till minursprungsfråga: Vilka konkreta insatser funderarutbildningsministern och regeringen på för att lyftaden svenska skolan? Håller inte utbildningsministernmed om att med de summor vi sätter in i den svenskaskolan, både mänskligt och ekonomiskt, borde vikunna förvänta oss bättre resultat?Anf. 54 Utbildningsminister ():Fru talman! För mig är det en självklar utgångs-punkt att ska vara ledande i den här typen avjämförelser. Det är också intressant att göra en jämfö-relse med , som har lyckats ännu något bättreän . Glöm inte att delegationer kommer tillbåde och från till exempel Tysklandför att studera hur man utformar en modern skola.Både jag och den finske utbildningsministern hademöjlighet att ta emot den tyske utbildningsministernförra sommaren. Han kom hit för att lära sig hur manfår bättre resultat i skolan.En grundläggande slutsats som drar är attden sammanhållna skolan är överlägsen den sorteran-de skolan. I PISA-undersökningarna finns det ocksårubriker i särskilda rutor. En av dem är , Re-form reduces inequality. och utmär-ker sig genom att det är mycket små skillnader mellanskolorna jämfört med andra länder.En annan rubrik är , Children sorted forlife. Där har man verkligen tagit till sig det folkpar-tistiska synsättet att försökaskapa grupper sorterade efter vilken teoretisk begåv-ning eleven har, redan och framåt,för att försöka optimera.