prot · GQ09112 · 2003-05-27 00:00:00 — Det äregentligen mycket viktigare att vi får bra sjukvård närvi blir sjuka än att de personer som ser till att vi blirsjuka får tjäna pengar.Jag vill fråga vad som är regeringens samlade po-sition i frågan. Är det okej och bra att företag fårbedrivas inom välfärdssektorn och att de företagenockså får göra vinst, eller är det inte okej?Till sist: Vad gör regeringen mer konkret, bortsettfrån att ge mer pengar till ett antal olika utvecklings-projekt?Anf. 8 ():Herr talman! Jag ska också börja med att tacka nä-ringsministern för svaret på min interpellation. Att jagställde den till jämställdhetsminister har att göra med att jämställdhetsministern fördeen debatt om de ledande posterna i näringslivet. Hondeltog därmed i en diskussion om kvotering eller ejtill ledande poster inom näringslivet men tog självinte någon diskussion om vad man kunde ta ansvarför inom sitt eget hägn. Därmed vill jag också betonaatt jag tackar för att näringsministern svarade på minafrågor.Det visar sig också att problemet är att man frånregeringens sida faktiskt inte tar sig an de möjligheteroch styrmedel man direkt förfogar över. På så sätt kanman ju förändra synen på vem som kan driva företagoch därmed också indirekt på vem som i slutändansitter med vid styrelsebordet, med klubban i handen.Regeringen väljer med sitt angreppssätt att disku-tera de ledande posterna att lägga ansvaret någonannanstans. Jag ska bekräfta att jag tycker att diskus-sionen har varit bra eftersom den har förändrats. Manhar också sett förändringar inom styrelserna. Dendelen har varit bra. Men det krävs också att vi taransvar utifrån vad man från offentlig sida, från riks-dag och regering, kan förändra i regelsystemen så attkvinnan kan träda in och bli den aktiva företagaren.Ministern berör inte det grundproblemet. Det ären brist i svaret.Ett generellt företagarklimat har inte direkt medkön att göra. Men om man sammanför ett manligtdominerat område med ett regelverk och en kultursom utgår från en man med pengar påbanken blir det fyrdubbelt tufft om man också har ettregelsystem som arbetar emot en. Det berör ocksånäringsministern i sitt svar. Därför måste man kommamed konkreta förslag som går ut på att ändra pågamla system. Det handlar om trygghetssystemen.Man måste också som företagare ha ett trygghetssys-tem som är likvärdigt det för anställda. Man måstekunna vara företagare inom nya områden. Det handlarockså om att kunna erhålla F-skattsedel utifrån sinaerfarenheter av anställning inom offentlig sektor.Jämställdhetsarbete är mer än kvotering. Vi vet attdet handlar om att förändra normer och strukturer isamhället. Kvotering är i det sammanhanget ett otro-ligt trubbigt system. Ministern berör inte heller kvote-ring. Att jag ändå betonar det beror på att jämställd-hetsministern ofta använder argumentet om kvote-ringssystem.Det finns uppenbara områden i politiken där manpå ett enkelt sätt skulle kunna bidra till att bryta uppsociala konstruktioner som berör det manliga och detkvinnliga genom att man slår hål på en del av makt-strukturerna. Därmed kan man också släppa framkvinnor för att de ska kunna bli företagare. En sådandel är hälso- och sjukvården, där kvinnorna är fler änmännen. Här borde man, precis som sagt, kunna ge möjlighet för sjuksköterskor atterhålla en F-skattsedel likaväl som våra läkare erhål-ler F-skattsedel. För det kan väl inte vara regeringensuppfattning att sjuksköterskor har sämre förutsätt-ningar att starta eget än andra grupper där männen ärmer dominerande?Min följdfråga är: Vad tänker ministern göra kon-kret när det gäller de lagstiftningar som ministern harmöjlighet och ansvar för att förändra?Anf. 9 Näringsminister ():Herr talman! Jag noterar att vi var lite mer över-ens än vi brukar vara när vi diskuterar. Det var entrivsammare ton och inte så stort avstånd mellan oss.Även jag sade i mitt svar att jag tycker att det ärbra att vi har fler nya verksamhetsformer och att viexperimenterar med nya sätt att bedriva verksamhetockså när det gäller sjukvård, skola och barnomsorg.Det är bra att den utvecklingen har kommit till ståndunder senare år. Min infallsvinkel är dock barnens, desjukas och de äldres behov av bra vård. Jag tror attexperimenterande på det området kan vara bra, därföratt det kan komma fram nya sätt att bedriva arbetet.De kan vara både effektivare, billigare och bättre förden enskilde. Men jag värjer mig mot ett perspektivdär det ska vara en allmän rättighet för näringsidkareatt ägna sig åt vad som helst i den branschen. Jagpåstår inte att det är vad ni säger. Jag bara redovisarmin syn. Jag vill upplysa protokollsläsarna om att jagavläste ett förvånat kroppsspråk.Jag tycker för min del att det har varit lite förmycket av att det är näringsidkarens rätt att självbestämma vad han ska driva för näring. Det jag harsett på TV om missförhållandeninom skolan ger i alla fall mig bilden att samhälletsskyldighet att se till kvaliteten på de tjänster sombedrivs inte har stått i paritet med samhällets servicetill dem som vill driva näring som har hjälpt våra barnoch andra. Jag beklagar det, och jag är säker på att detnu kommer att bli en bättring. Det är, som sagt, deoffentliga tjänsternas mottagare som ska stå i centrumför verksamheterna.Vi diskuterar här kvinnors företagande. Hela dis-kussionen utgår från ett könsperspektiv - att kvinnorarbetar i offentlig verksamhet och för att få flerkvinnliga företagare måste vi ha mer konkurrens frånprivata alternativ i den offentliga verksamheten. Jagtycker att det är ett för snävt synsätt.Jag skulle vilja fråga som ju hargoda kontakter i jordbrukets folkrörelser: Kunde viinte gemensamt arbeta för att få fler kvinnor somföretagare i jordbruket? Vi vet båda vilket tungt lasskvinnorna drar i jordbruksföretagen och hur omöjligtdet skulle vara för de allra flesta jordbruksföretag attdriva sin verksamhet om inte kvinnorna i hushålletgjorde en full insats. Men varför är det då så väldigtfå kvinnor som är företagare inom jordbruket? Därtycker jag att vi gemensamt skulle kunna föra endiskussion om framsteg för jämställdheten.Till sist vill jag tala om effektivisering och eko-nomi i vården. Konkurrensutsättning och de privatakrafternas vinstintresse ska plötsligt göra att alltingblir bättre och effektivare. Det är det mantra som vihar hört, i första hand från ett parti som inte deltar idebatten här, som har varit väldigt livaktigt undersenare år. Ett ledande finanslandstingsråd i har gett en avskedsintervju. Därberättar han hur det blev med konkurrensutsättningen,effekterna på vitaliteten och besparingarna. Han sadeså här: Konkurrensutsättningen, där bolag skullekonkurrera om vem som kunde driva vården effektivtoch billigt, gav inte något resultat.Anf. 10 ():Herr talman! ska vi se om mitt andra och av-slutande inlägg, med den korta talartid jag har, kan genågot resultat.Jag tycker att frågan om mentaliteten och vilkapolitiska signaler som vi sänder är rätt viktig. Det harunder spridit sig en vrångbild av företaga-re inom välfärdssektorn. Jag tycker inte att närings-ministern var så grov i munnen, om uttrycket tillåts, ijust den här debatten. Men av många politiker har detsänts en vrångbild av hur företagandet inom välfärds-sektorn ser ut. Människor som har drivit företag, de fåsom jag känner, har betraktats som skrupulösa somenbart vill tjäna pengar och profitera på människorsolycka. De människor som jag har träffat och somdriver företag inom skola, vård och omsorg är intemänniskor som har skrupulösa intentioner utan män-niskor som faktiskt drivs av idé och som vill göranågonting av sin kraft och sina idéer.Den statistik som finns från visar också att huvuddelen av demsom startar företag inom välfärdssektorn gör det avhelt andra skäl än för att tjäna pengar. gör detdärför att de vill förverkliga sina idéer, gör detdärför att de vill arbeta självständigt, villgör det därför att de vill tjäna pengar. Det är viktigtatt vi skickar den signalen från den här diskussionen ikammaren att de allra flesta människor faktiskt somdriver privata företag inom välfärdssektorn gör det påett mycket bra sätt.Jag efterlyste förslag på konkreta åtgärder frånministern för hur man ska se till att förbättra förut-sättningar för kvinnors och naturligtvis också förmäns företagande inom välfärdssektorn. Jag tyckerinte att det riktigt räcker med att säga att vi vill skjutatill lite projektpengar, utan det krävs också mer radi-kala strukturreformer. Till exempel har vi , som bedriver en tuff granskning avolika monopol- och oligopolsituationer inom detsvenska samhället. När bensinmackarna, som haroligopol, gjorde upp om priser, utnyttjade arbetskraftoch så vidare slog tilloch sade: Det här får inte förekomma. När kvinnorförvägras möjlighet att starta företag - det finns oli-gopol och monopol som hindrar deras kreativitet ochnyföretagande - varför slår inte tilldå? Kan regeringen göra någonting för att se till attKonkurrensverket får större möjligheter att ingripaockså mot oligopol- och monopoltendenser där?Näringsministern säger att det inte bara handlarom att kvinnor ska jobba inom välfärdssektorn, utandet viktigaste är öka det kvinnliga nyföretagandetöverallt, och det är naturligtvis riktigt. ärsituationen den att inom de sektorer där mäntraditionellt sett har valt att arbeta säger den politiskaordningen att det är okej att starta nya företag, meninom sektorer där kvinnor traditionellt sett har valt attarbeta är det inte okej att starta företag. Det är designaler som sänds ut.Jag skulle avslutningsvis vilja ställa en fråga tillnäringsministern, för han är också en viktig opinions-bildare gentemot sina partikamrater ute i kommuneroch landsting som ju sitter på möjligheterna att ökaentreprenadförhandlingar och ha en positiv attitydgentemot människor som startar företag inom väl-färdssektorn: Vilka signaler sänder näringsministernut? Hur uppmanar näringsministern sina partikamra-ter runtom i landets län, exempelvis ,som är landstingsråd i och ordförandei , till att öka det privata företa-gandet inom välfärdssektorn?Anf. 11 ():Herr talman! Näringsministern riskerar att för-länga debatten genom att inte svara på de frågor somställs - detta med tanke på talmannens inledning.Den problematik som jag beskriver utifrån kvin-nors perspektiv bygger på att kvinnor i majoritetbefinner sig i den offentliga sektorn, har en unik erfa-renhet, en unik kompetens. Ministern svarar egentli-gen inte på varför dessa kvinnor inte ska kunna agerasjälvständigt på en marknad med sin egen kompetensoch som egenföretagare. Det är inte så att vi inteser sköterskor komma in i landstingens verksamhetutan att komma via privata företag. Varför ska mi-nistern hänvisa våra offentliganställda till beman-ningsföretag? Det är det ministern gör. Ministernhänvisar till att kvinnor inte kan starta egna företag,utan de hänvisas till större strukturer av ett beman-ningsföretag. Jag har mött kvinnor som ställer justden här frågan: Varför kan jag inte erhålla en F-skattsedel och kunna bli direktanställd av landstingetlikaväl som att jag måste gå in i en struktur som jagegentligen inte är intresserad av via ett bemannings-företag?Sedan berör jag i min interpellation frågeställ-ningar om näringslivet och företagandet generellt.Har vi ett generellt gott företagarklimat stimulerar detkvinnor inom alla företag, småföretag likaväl somlandsbygdsföretag. Som sade är detinga problem för kvinnor inom jordbrukssektorn attagera som egna företagare. Men problemet är attkvinnornas erfarenhet och kvinnornas unika kompe-tens inom den offentliga sektorn blockerar ministerngenom att inte vara öppen för efterfrågningarna på nylagstiftning.När det gäller kvinnor som har ett intresse av attstarta eget vet vi att många inte vågar beroende på attvi har en lagstiftning och ett socialförsäkringssystemsom begränsar möjligheterna att gå vidare när visärskiljer anställda och företagare till exempel i för-äldraförsäkringssystemet.Det vore på sin plats om som nä-ringsminister också studerade kvinnornas unika situ-ation. Det är det som är bristen hos näringsministern . Man svarar generellt utan att identifiera köns-skillnaderna i vårt regelsystem, i vår lagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:358 omSvenska ordbokAnf. 12 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig hurSvenska ska finansieras i framti-den samt vilka åtgärder jag avser att vidta för attgarantera ekonomiska själv-ständighet och för att även erbjuda all-mänheten och forskningen ett pålitligt och hållbartoffentligt organ för kungörelser.En enhällig riksdag har , hösten2001 och , beslutat att regeringen skynd-samt måste finna en lösning så att kravet på Patent-och registreringsverket, PRV, att kungöra i Post- ochInrikes Tidningar slopas. anser publice-ringskravet ineffektivt och kostnadskrävande.Patent- och registreringsverket har också i sep-tember 2002 begärt hos regeringen att de uppgiftersom man kungör i Post- och istället ska kungöras via Internet i en elektronisk tid-ning. PRV, som är den största annonsören i tidningen,skulle härigenom minska sina kungörelsekostnadermed betydande belopp.Kungörelseskyldigheten i Post- och Inrikes Tid-ningar regleras i ett stort antal författningar. Rätten attge ut tidningen innehas av , somarrenderar ut den till . Akade-miens intäkter från Post- och finan-sierar arbetet med ordbok.Riksdagen har också beordrat regeringen att se tillatt finansieringsfrågan av ord-bok får en lösning, så att inte detta tillåts utgöra någothinder för ändringen av kungörelsekravet.Jag ser det som mycket angeläget att skapa godabetingelser för nyföretagande och företag som villväxa. Det är i detta sammanhang viktigt att PRV:seget arbete är organiserat så att verksamheten funge-rar så effektivt som möjligt. Enligt de beräkningarsom PRV gjort skulle den årliga kungörelsekostnadensjunka från ca till 2 miljoner kro-nor om kungörelserna införs i en elektronisk tidning.PRV är en helt avgiftsfinansierad myndighet, vilketinnebär att verkets kunder, det vill säga företagen,betalar för dess verksamhet och dessa kan således påsikt tillgodogöra sig denna kostnadsbesparing.Det är angeläget att modernisera kungörelseförfa-randet. Ett system som sågs som ändamålsenligt år1791 behöver inte vara det . finns nyamedier, och allt fler söker sin information via Inter-net. Ett kungörelseförfarande via nätet kan spridainformationen på ett bättre sätt och göra den lättill-gängligare . Den skulle dessutom varagratis för användarna.Utöver PRV:s kungörelser finns en stor mängdandra kungörelser som ska publiceras i Post- ochInrikes Tidningar. Intäkterna från PRV:s kungörelserutgör dock närmare hälften av tidningens totala in-täkter. Om PRV:s kungörelser ska flyttas är det därförtveksamt om tidningen kan överleva i sin nuvarandeform. Detta har föranlett särskilda övervägandeninom ramen för det arbete som bedrivsinom . Ett alternativ är att samtligade kungörelser som sker i nämnda tidning flyt-tas till en elektronisk tidning som PRV ansvarar för.Regeringen kommer att presentera endepartementspromemoria med förslag till förändring-ar när det gäller de kungörelser som publiceras iPost- och . Promemorian kommeratt innehålla en analys av de konsekvenser som dettafår. När det gäller finansieringen av ordboken ochSvenska självständighet är detta själv-klart viktiga frågor. Arbetet är inriktat på att finna enbra lösning också även i den delen. Regeringenkommer efter remissbehandlingen av promemorianatt återkomma till i enlighet med vad riks-dagen beslutat och uttalat.Anf. 13 ():Herr talman! Tack för svaret, näringsministern,fast jag inte tycker att jag har fått något svar. Alltdetta som näringsministern har berättat för mig visstejag redan när jag skrev interpellationen. Jag tyckerfortfarande att mina mycket konkreta frågor står utansvar.En sådan fråga är: Hur kommer vi att försvara sä-kerheten i den elektroniska portalen eller tidningensom kommer att ta över uppgifterna som Post- ochInrikes Tidningar har? När jag satt i lagutskottet gjor-de vi en mycket intressant studieresa där vi blandannat studerade patent- och upphovsrätt på olikaställen i världen. Vi såg i mycket avancerade länder,vad gäller datoriseringen, vilka enorma kostnaderförsvaret av det elektroniska systemet skapade. Detgällde i både och . villeanvända sig av elektronisk kommunikation i sam-manhanget - detta var förresten - men detvisste inte precis hur det skulle garantera säkerheten.Det är otroligt viktigt för en institution som Patent-och registreringsverket att försvara säkerheten.En annan mycket viktig fråga är: Hur bevarar vimaterial som är av avgörande betydelse för framti-dens forskning? har vi inget svar på det.Elektroniska medier försvinner . Det ärflera utredningar som försöker upptäcka en lösning pånågonting som tekniskt inte är löst . Grekernaskrev i sten. Vi skriver i luften. När vi skriver i luftenhotas vi att stå där med ett svart hål avokunskap om det som har hänt bakom oss om vi ga-lopperar fram i övertron av de moderna medierna.De moderna medierna är mycket bra. Jag är själven skrivande människa. Jag är mycket tacksam att jaginte behöver klistra och klippa i mina manuskriptsåsom jag gjorde när jag skrev på maskin. Men det ärmånga frågor som inte är lösta. Vi utsätter ett oerhörtviktigt offentligt system som presenterar beslut avmycket stor betydelse för många människor och fö-retag för en mycket stor ökning av sårbarheten i sys-temet.När besluten fattades i hade man delvisen annan bild av ekonomin. Man var inte på sammasätt som i en situation där man var mycket med-veten om att man måste spara pengar och undvikanya kostnader. Å andra sidan hade då sagtatt frågorna om och ordbokenskulle vara lösta . har vi inte sett ensen antydan om en lösning. Jag tror inte att 11-12miljoner fram går att fastställa i något regeringsdokument.Anf. 14 Näringsminister ():Herr talman! Jag är bara statsråd i regeringen. Jagär ju ödmjuka tjänare. Om jag inte görsom säger får jag stryk i konstitutionsut-skottet. Det har fallit på min lott att genomföra detbeslut som har fattat. Såvitt jag förstår vardet ett beslut som också röstade för.Hon tryckte på den gröna knappen där det står ja.Mitt manöverutrymme i den frågan finns inte.Jag har att genomföra beslutet att se till att PRV:s,Patent- och registreringsverkets, skyldighet att annon-sera i Post- och tas bort och att detblir billigare i att vara uppfinnare och sökapatent. Vi försöker genomföra det uppdraget i rege-ringen enligt bästa förmåga och också på ett sådantsätt att det ska vara möjligt att på ett bestående sättför framtidens forskning bevara den information somi dag lagras på Post- och i pärmar.Jag tycker att det är precis lika viktigt som AnaMaria Narti tycker att det är. Jag är däremot inteexpert på vilken teknik som ska användas. För mig ärdet viktigt att veta att det som bestämmerhur detta ska ske. När jag får lära mig att det är föreskrifter som gäller och att de kommer attföljas blir jag lugn. Jag vet att är deninstitution som har den bästa kunskapen och makt atti det här fallet bestämma hur det ska ske. Är det intenöjt med det som PRV föreslår utgår jag ifrån att detföreslår något annat och att vi får en ordning som göratt man också kan forska i vad vi gjorde år2003 i , eller när det här trätt 2004.När det gäller finansieringen av Svenska Akade-miens verksamhet och finansiering av ordbokensverksamhet valde i sin vishet att regeringenska fixa den lilla detaljen på slutet. Själv hade maningen enighet om hur detta skulle gå till. Regeringenhar att efterkomma det och genomföra detta. stårjag här och berättar om vad vi nu har gjort vad gällerPRV:s informationsgivning.Om det nu är så att , Folkpartieteller i övrigt tycker att konjunkturläget nuär så annorlunda att saken har kommit i ett annat lägeoch att saker och ting är annorlunda än innan kommerjag naturligtvis att följa det nya riksdagsbeslutet. Menså länge det gamla gäller är det mitt jobb att få det påplats, och jag gör mitt bästa för det.Anf. 15 ():Herr talman! Visst tryckte jag på den gröna knap-pen. Jag hade fel. Jag säger inte att det är partietslinje, för det är det inte alls. Det är min personligalinje. Jag är djupt övertygad om att vi begår ett stortmisstag om vi ändrar systemet för kungörelser innanvi vet att materialet kan bevaras, innan vi vet att sys-temet är absolut garanterat säkert för intrång ochmanipulation och innan vi har en garanti för finansie-ring av fram till år2017.Om jag tänker på allt jag har sett i form av arbetemed budgeten som jag har suttit här iriksdagen har jag absolut inte någon garanti för attnågon regering eller någon riksdag kan binda sig framtill på ett alldeles säkert sätt.De system som fungerar i den svenska kulturen när det gäller finansiering är system som inte ärbundna till årliga budgetbeslut. Så är det med TV-avgiften och så är det med den svenska ordboken. Tarvi bort den säkerheten från verksamheterna så undrarjag hur vi kommer att lösa ekvationen. Dåkommer en mycket stor börda av skuld att falla på ossalla om vi sätter ett så fantastiskt verk som densvenska ordboken i fara.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:407 om be-hörighetsutvärdering av utländsk utbildningAnf. 16 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att göra Invandra-rakademin vid till en permanentverksamhet så att den kan utgöra en nationell resurs.Precis som påpekar anserregeringen att invandrare utgör en stor potential sommåste tas till vara bättre. Det är ett enormt slöserimed mänskliga och ekonomiska resurser att personermed utländsk bakgrund inte får utnyttja sin kompe-tens fullt ut i . Högskolan har i detta avseendeen viktig uppgift i att bidra till att förändra situatio-nen.Det finns ett system för värdering ocherkännande av utländska utbildningar och ett flertalolika kompletterande utbildningar bedrivs vid univer-sitet och högskolor i syfte att ta till vara utländskaakademikers kompetens. Regeringen betonar i propo-sitionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15)vikten av fortsatt satsning på den här typen av utbild-ningar. I propositionen förklarar regeringen att läro-sätena måste bli bättre på att värdera de sökandesreella meriter. Regeringen avsatte därför 70 miljonerkronor för att ge universitet och högskolor möjlighetatt bland annat utveckla metoder för validering avreell kompetens, och ändrade också högskoleförord-ningen i syfte att underlätta bedömningen av reellkompetens. Regeringen satsar dessutom 10 miljonerkronor för en särskildsatsning på kompletterande utbildningar för utländskaakademiker. Jag vill också poängtera att universitetoch högskolor har ett lagstadgat ansvar att aktivtfrämja och bredda rekryteringen till högskolan ochska för det arbetet bland annat upprätta handlingspla-ner.Det arbete som sker vid Invandrarakademin i Bo-rås är utomordentligt viktigt. I syfte att stödja detarbetet tilldelade regeringen Högskolan iBorås . Regeringen har mellan1997 och avsatt platser för närmare 100 000 nyaoch fullt finansierade utbildningsplatser. Den totalaökningen av anslagen för expansionen av den grund-läggande högskoleutbildningen ligger på mer än 6miljarder kronor, inklusive studiestöd. För det framti-da arbetet har , precis som andrahögskolor, möjlighet genom grundutbildningsanslagetatt fortsätta bedriva sin verksamhet.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Jag är inte helt nöjd, men jag är glad att ut-bildningsministern håller med mig om att det är ettenormt slöseri med mänskliga och ekonomiska resur-ser att den potential som personer med utländsk bak-grund utgör inte utnyttjas bättre.Regeringen framhåller i sin budgetproposition ivår bland annat hur viktigt det är att tidigare förvär-vade kunskaper, såväl formella som informella, ut-värderas och leder till ökad anställbarhet och bättrematchning på arbetsmarknaden.