prot · GQ0967 · 2003-03-06 00:00:00 — Vi måste lära oss avsådana som har gjort det.Anf. 122 ()replik:Fru talman! Jag vet att man har lyckats i ochatt man också har fått pris som bästa brottsförebyggandeprojekt. Jag tror att det var . Men precissom sade går det inte att jämföra. Bruggeär en mycket liten stad. Man hade gigantiska problemmed klotter. Det var därför man gjorde den här satsning-en där alla deltar. Det är absolut nolltolerans med högaböter och så vidare för dem som målar utanför. Det är ensocial kontroll. Det finns ingen tunnelbana. Det går inteatt jämföra.De här problemen finns ju framför allt i storstäderna;om vi talar om Sveri-ge, även om vi hittar klotter överallt, inte bara där natur-ligtvis.Vad gäller kan jag nämna att vi har testatoch är öppna för olika impulser, förslag och idéer somkommer från ungdomarna själva. Det är därför som vihar blivit så stora som vi är - och framgångsrika, skullejag vilja säga - på . Men det gick inte. Det ärklart att de målade på med Höken, som höll ide här kurserna, men de målade mycket också på vägendit och därifrån och även på andra håll.Jag tror tyvärr inte att det är någon bra lösning atttillhandahålla legala väggar. I har man haftsådana under nära en tioårsperiod, och man har börjat fåproblem också där. Man säger nu att man snart intelängre kan försvara detta eftersom klottret börjar bredaut sig på andra håll.Jag hoppas att man kan lösa problemet, för det voreroligt om det fanns en sådan möjlighet, men harjag tyvärr inte blivit övertygad av någon sådan satsning.Anf. 123 () replik:Fru talman! Också jag hoppas att vi kan lösa det härproblemet. Det är av den anledningen som vi tycker attdet är så viktigt att försöka öka kunskapsspridningen påolika håll. Det är alltför vanligt att man sätter likhets-tecken mellan klotter och graffiti och inte är redo attlyssna. Många sätter hälarna i marken och vill barabromsa så snart som de hör ordet graffiti.Jag kan bara säga att vi försöker att dra vårt strå tillstacken genom att hålla en seminariedag ,där frågan vinklas både positivt och negativt och där vikan föra en allmän diskussion om denna företeelse. Jagtycker att det är bra att vi har fått i gång en diskussionom detta. Våra ungdomar är värda att bli hörda, och detär ungdomar som det handlar om. Jag ser alltså framemot fortsatta diskussioner i det här ämnet.Anf. 124 i HisingsBacka (s):Fru talman! Jag har som ny i och i kultur-utskottet fått nöjet att diskutera betänkandet omungdomspolitiken.Som tidigare sade i sitt anförande beslötriksdagen om en ny ungdomspolitik. Manfattade beslut om tre övergripande mål. Ungdomar skaha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, deska ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet,och ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande ska tas till vara som en resurs. Dessamål ska vara styrande för all statlig verksamhet ochvägledande för den kommunala nivån.Riksdagen godkände också att Ungdomsstyrelsenska verka för att målen för den nationella ungdomspoli-tiken uppfylls och att regeringen ska utforma delmål förungdomspolitiken. Regeringen har begärt att en fördju-pad analys av ungdomspolitiken ska redovisas i maj2003. Där ska goda exempel tas fram av Ungdomssty-relsen för att visa på olika former av konkret verksamhetsom bidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås. Jaganser att det krävs en fortlöpande process för att ut-veckla, omarbeta och förnya delmålen, vilket sker isamråd med och med förankring hos ansvariga inomolika sektorer.I betänkandet finns reservsationer om en annan ung-domspolitik, och jag vill säga att jag tycker att det ärviktigt att vi nu inte ändrar inriktningen utan följer uppden rapport som ska redovisa tillregeringen . Därefter förutsätts rege-ringen redovisa sin bedömning av resultaten för riksda-gen och de eventuella åtgärder som regeringen ansernödvändiga.Fru talman! Jag vill bemöta en reservation som ärskriven av och som handlar om Ungdoms-styrelsen och LSU, för ungdomsor-ganisationer. I reservationen sägs att Ungdomsstyrelsensverksamhet ska begränsas och att dess struktur bör sesöver med syfte att avskaffa myndigheten i dess nuvaran-de form. Eftersom inte vill ha någon formav ungdomspolitik kan jag förstå den uppfattningen närdet gäller myndigheten.Jag kan dock beträffande konsta-tera att den har en mycket stor del i att stärka ungdom-sperspektivet i samhället. Dess arbete med exempelvisungdomsråd och gentemot kommunerna och statligamyndigheter har lett till att medvetandet om ungdomarssituation har stärkts. Därför tycker vi att Ungdomsstyrel-sen måste få fortsätta sitt arbete.Vad jag däremot inte förstår är skrivningen om är en ideell organisation, vars uppbyggnadoch trovärdighet enbart vilar på sina medlemmars för-troende. Om ungdomsorganisationerna inte tycker attLSU driver deras linje och uppfattning, ska de naturligt-vis inte vara kvar som medlemmar. Att vi i ska uttala, som gör, ett missnöjemed en ideell organisation anser jag vara på gränsen tilletiskt olämpligt. Tycker verkligen att de haren bättre kompetens än ungdomsorganisationerna självaatt avgöra vilken paraplyorganisation de vill ha och vilkafrågor de ska driva? Det är i grunden ett perspektiv somvi aldrig skulle ha sett när det gäller vuxenorganisatio-ner.Min uppfattning är klar när det gäller statens styr-ning av självständiga ungdomsorganisationer. Vi ska gedem stöd och hjälp att bedriva den verksamhet som desjälva styr, och de ska få utvecklas på sina villkor.Fru talman! Jag vill även säga något om de motionersom tar upp graffiti. Jag anser precis som motionärernaatt graffitin är en del av ungdomskulturen och att denockså kan vara en del av bildkonsten eller en del avamatörkulturen. Barn och unga skapar sin egen kultur,som vuxenvärlden måste respektera och kommuniceramed. En kulturpolitik för unga människor måste därförockså ta sin utgångspunkt i deras eget skapande ochderas kreativa förmåga.Man bör ge graffitikonstnärer möjlighet att utöva sinkultur, som man gör tydliga angivanden av närlagens gränser överträds. Som nämns i motionerna är detkommunerna som har det huvudsakliga ansvaret förstödet till ungdomars kultur på den lokala nivån.Vår ungdomsminister har tidigarehär i kammaren svarat på en interpellation om graffiti.Då nämnde hon att för en dialog medKommunförbundet som rör dessa frågor. Utskottet in-stämmer med ungdomsministern att oavsett hur man serpå graffitin finns den som en del av ungdomskulturen.Det är då viktigt att de vuxna förstår betydelsen av graf-fitin som ungdomars uttryck, kommunikation och konst.Utskottet anser dock att inte bör göra ettsärskilt uttalande om att , som har att verka ienlighet med mål och riktllinjer fastställda av ,ska undersöka möjligheten att starta ett graffitiprojekttillsammans med kommuner och landsting. Kulturrådetdisponerar medel för projekt och utvecklingsarbete ochbör utifrån en helhetsbedömning av behoven avgöra hurdessa medel ska fördelas inom kulturområdet.Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall till samtli-ga förslag i betänkandet.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag vill först redovisa att jag missat attyrka bifall till reservation 12 under punkt 15. Det blevtyvärr en miss redan vid behandlingen i utskottet, ochdärför står jag inte antecknad bland dem som stöderreservationen. Jag får försöka påverka ledamöterna attstödja den ändå.Till vill jag ställa en fråga om ung-domsorganisationerna. Jag förde en diskussion om detsärskilda bidraget till invandrares ungdomsorganisatio-ner, som kommer att tas bort 2004. Min fråga är: TyckerGunilla och att det är rättatt säga att man torde kunna uppnå de olika medlems-och lokalavdelningskrav som ställs och att det finnsdispensregler? Ska man behöva krångla med sådanasaker? Det skulle vara intressant att höra det.Anf. 126 i HisingsBacka (s) replik:Fru talman! Som anför har man gjorten ändring av bidragssystemet. Den ändringen kommerinte att träda i kraft . Det är egentligen inteförrän då som vi ser hur det nya bidragssystemet kom-mer att påverka invandrarorganisationerna. Vi hoppasnaturligtvis att det inte ska bli några problem för dessaorganisationer, men får vidare under-söka att detta inte påverkar deras möjligheter att fortsättasin verksamhet.Anf. 127 () replik:Fru talman! Då kan jag alltså tolka att vi från har respons vad gäller att geregeringen och i uppdrag att verkli-gen kontrollera det här och att snabbt möjligen göraförändringar igen. sade 2004 - då blirdet ju inte förrän i bästa fall 2005, men det är i alla fallunder den här mandatperioden. Jag lovar att jag kommeratt bevaka det här, och jag hoppas att vi får stöd frånSocialdemokraterna.Anf. 128 i HisingsBacka (s) replik:Fru talman! Jag vågar inte utlova någonting om det,men ska ju jobba med dehär frågorna. Vi jobbar med ungdomsfrågorna och del-målen och naturligtvis också med att man inteska få några försämringar ute i organisationerna.Jag vågar inte lova att det kommer att bli någon för-ändring direkt, men jag tror att man naturligtvis kommeratt ha ordentlig koll på det här så att det inte kommer attpåverka negativt.Anf. 129 ()replik:Fru talman! tog upp den moderatareservationen, och som jag också nämnde inledningsvisinser jag att den är mager och att vi kommer att bygga utden framöver.Det finns en hel del kritik mot LSU, alltså Landsrå-det för ungdomsorganisationer. Det finns ocksåorganisationer som har gått ur, och jag vet att det finnsflera organisationer som planerar att gå ur, mycket där-för att man inte tycker att den fungerar som den lobby-organisation den borde fungera som, den har svårt atthantera sina interna konflikter och den fungerar, somnågon sade - jag vill inte säga att det är min uppfattning- som en resebyrå: Det är intressant för dem som villåka på kongresser utomlands.När det handlar om är ju det här enmyndighet med generaldirektör som infördes, tror jag, imitten av 90-talet, och det är alltid svårt att avskaffanågonting som redan har införts. Vi frågar oss bara omdet kanske finns bättre sätt att tillvarata ungdomarsintressen i olika riktningar än via , mendet kommer vi att återkomma om.Anf. 130 i HisingsBacka (s) replik:Fru talman! Jag väljer att inte kommentera det.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag saknade en kommentar till Folkpar-tiets reservation om bidrag till politiska ungdomsorgani-sationer, men jag tänkte ge chansen nuoch här.Kan du se att det nuvarande systemet för bidrag tillde här organisationerna kan konservera den nuvarandestrukturen? Jag ställer frågan mot bakgrund av att detfinns helt andra möjligheter att nå människor äntidigare. De nuvarande reglerna premierar ju främst antalmedlemmar och antal möten där man är personligennärvarande, men cyberrymden skapar ju helt andra möj-ligheter. Ser inte risken med ett kon-serverande bidragssystem som dessutom medför rättonödig administration?Anf. 132 i HisingsBacka (s) replik:Fru talman! Den motion och den reservation somFolkpartiet tar upp handlar, om jag har uppfattat det rätt,om att man vill basera statsbidragen på ett annat sätt tillde politiska ungdomsförbunden. Jag kan inte förståvarför man ska ha andra krav på ungdomsförbundenjämfört med andra ideella organisationer.Som det är är det mycket verksamhet som ge-nomförs ute i våra bostadsområden bland annat, och vihar våra studieförbund som också ger en möjlighet tillolika konstellationer av nätverk till exempel.Anf. 133 () replik:Fru talman! Då ska jag tala om att en skillnad ärbland annat att man inte har samma rätt och möjlighet attgå in och titta i medlemsregister och närvaroförteck-ningar i de politiska ungdomsförbunden - av naturligaskäl, och det tycker jag är riktigt. Man ska inte behövaoffentligt deklarera var man är med politiskt om maninte vill själv.Jag förstår att vi inte når en gemensam uppfattning , och det blir ingen ändring , men ta ändå med dehär tankegångarna . Då har de kanske mognatenligt mitt sätt att se.År 1999 hade jag ett förslag om att möjliggöra förungdomar att mantalsskriva sig på studieorten, univer-sitetsorten, och ändå behålla kommunala uppdrag ihemkommunen. Det var nej 1999, och det var nej år2000, men till min glädje är det möjligt från och medden . Det har äntligen genomförts. Jagkommer inte att ge upp med det förslag vi har heller.Anf. 134 i HisingsBacka (s) replik:Fru talman! Vi får väl möjlighet att komma tillbakatill den här frågan lite längre fram under de här årenkanske. Just nu är mitt och utskottets ställningstagandeatt de regler som gäller fungerar bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Jakt och viltvårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU9Jakt och viltvård.Anf. 135 ():Fru talman! Jag vill till att börja med redogöra förhur jaktfrågorna har hanterats av utskottet under desenaste åren. behandlade utskottet i betän-kandet Jaktens villkor regeringens förslag till lag omviltvårdsområden, som då ersatte den tidigare gällandelagen om jaktvårdsområden. I detta betänkande konsta-terade utskottet även att även om beslutsrätten i jakt- ochviltvårdsfrågor i huvudsak har delegerats till regeringenfinns det ett behov av en samlad redovisning från rege-ringens sida till . Utskottet föreslog ett tillkän-nagivande med innebörd att regeringen bör återkommatill med en samlad redovisning av regeringensarbete med jaktfrågor och vilka åtgärder som planerasför dessa frågor. Detta har ännu inte skett.I mars 2001 behandlade utskottet regeringens förslagom övergripande mål för en sammanhållen rovdjurspo-litik, vars syfte är att säkerställa att de fem rovdjursar-terna björn, djärv, lo, varg och kungsörn långsiktigt skafinnas kvar i den svenska faunan. För de arter som upp-nått sådana individantal att de bedöms som åtminstonekortsiktigt livskraftiga, det vill säga björn, lo och kungs-örn, fastställdes så kallade miniminivåer. Målet förförvaltningen av dessa arter ska vara att arterna ökar iantal utöver respektive miniminivå till sådana nivåer attde med större säkerhet långsiktigt kan bevaras i densvenska faunan. För arter som ännu inte nått sådanaantal att deras överlevnad kan anses säkrad i ett längreperspektiv, det vill säga varg och järv, fastställdesetappmål i stället för miniminivåer.Utskottet behandlade jaktfrågor ,alltså , i betänkandet Jakt och viltvård och ibetänkandet En samlad naturvårdspolitik.I det nu aktuella betänkandet behandlas 65 motion-syrkanden från den allmänna motionstiden om jaktoch viltvård. Beträffande motioner om allmän jakt påskarv och om utökade skyddsåtgärder för skarv redovi-sas att den allmänna jakttiden på skarv avskaffades 1995för att anpassa svenska regler till det så kallade fågeldi-rektivet. Utskottet har tidigare uttalat att börverka för möjligheten att på ett enklare och snabbare sättkunna ändra i bilagorna till EG:s naturvårdsdirektiv.I fråga om skyddsjakt på säl hänvisas i det nu aktu-ella betänkandet till att utskottet i betänkan-det Jaktens villkor gjorde ett tillkännagivande med inne-börd att regeringen bör ha ett övergripande ansvar för attmotverka de ekonomiska förluster och andra olägenhetersom fiskerinäringen åsamkas på grund av att sälbestån-det ökat. Förvaltningsinsatserna de närmaste fem årenstyrs av målet att skapa förutsättningar för en fortsattpositiv utveckling av ett livskraftigt gråsälsbestånd ochen uthållig samexistens mellan gråsälarna och det kust-nära yrkesfisket.Vid behandlingen av regeringens proposition Ensammanhållen rovdjurspolitik fastställdes etappmål förvarg och järv. Etappmålet för vargstammen i skavara 20 föryngringar , vilket motsvarar totaltca 200 individer.Naturvårdsverket har fastställt ett åt-gärdsprogram för bland annat varg. Verket ska senastden redovisa ett uppdrag från rege-ringen att bearbeta åtgärdsprogrammet för varg i dedelar som är motiverade av beslut om ensammanhållen rovdjurspolitik.Utskottet utgår från att regeringen ägnar den kom-mande redovisningen av uppdraget vederbörlig upp-märksamhet och att regeringen informerar omresultatet av sitt arbete.Anf. 136 ():Fru talman! Först och främst vill jag yrka bifall tillreservation 1. Jag kommer naturligtvis att stödja övrigareservationer där vi finns med, de övriga nio, i den månde blir föremål för omröstning.Jakt är ett ämne som skapar känslor. Det är kanskeockså det näst äldsta sättet att skaffa sig föda. Den sam-lande människan var väl möjligen före själva jakten. Närvi diskuterar jakt i handlar det alltså i stor ut-sträckning om en avvägning mellan å ena sidan männi-skans villkor och å andra sidan djurens villkor och möj-ligheter.Låt mig deklarera, fru talman, att i min värld kanman aldrig ge ett djur en rättighet. Däremot kan vi gemänniskor skyldigheter att förhålla sig på ett visst sättgentemot djur. Det är en oerhörd skillnad i synsättet påden här punkten. För mig är människans okränkbarhetden ledstjärna som hjälper mig i avvägningen.Jag blir emellanåt något bekymrad när jag ser detendenser som finns i samhället, inte minst mot bak-grund av de förmänskligande bilder som man har avdjuren. Det handlar också om den svenska rättstillämp-ningen, där vi har sett att om man sparkarihjäl ett barn ger det ett straff , medan att av misstag skjuta en vargkan ge upp till fängelse. Det, fru talman, ärfarliga signaler i vårt samhälle.Låt mig i det här avvägningsresonemanget mellanmänniska och djur ge en liten bild. När lilla ska gåtill sin skolbil har hon en kilometer att gå genom skogs-terräng. Det finns ingen belysning, men hon ska gåensam till skolbilen. Halva året är det mörkt när hon gårpå morgonen och kommer hem . Hon vågarinte gå på grund av rädslan för eventuell antastning avrovdjur.Det är lätt att skratta bort den rädslan när man befin-ner sig i centrum av en stad, men det är en realitet som ihögsta grad påverkar livsföringen. Det kan också handlaom att hitta kossan , som tjänat fa-miljen , uppriven, uppäten och delvissargad. Eller det kan gälla fåret , vars lamm barnenlekt med , som ligger uppslitet påmarken, eller varför inte jakthunden , en kär famil-jemedlem som också fått släppa livet till i den här av-vägningen.Då ställer jag mig frågan: Är det ett rimligt intrång ilivsföringen vi kräver av vissa människor? Är det rimligtatt vissa ska bära dessa rent materiella, kostnadsmässiga,förluster? Är bortfallet av andra djur rimligt? Jag tänkerpå rådjur, harar etcetera som vi ju ser då och då, samti-digt som väldigt få har sett en varg eller ett lo. Jag harsett lo två gånger, och det är jag jättestolt över. Jag tyck-er att vi ska ha dem i vår fauna, men när vi går in påvarandras områden måste människans rättigheter varaledande. Och är det rimligt att öar totalförstörs genom attskarven tar bort allt levande grönt? Är det rimligt?Fru talman! Vi moderater vill skapa en rimligare av-vägning på dessa punkter. Vi tror dessutom att genomatt lätta något på den restriktivitet vi har skulle denillegala jakten, som enligt uppgift är ganska vidlyftig,kunna minska.Mot den bakgrunden föreslår vi att det ska finnasmöjligheter för skyddsjakt samt reglerad licensjakt elleravlysningsjakt på varg. När det gäller rovdjursfrågorgenerellt anser vi att man ska få utöva skyddsjakt utanmyndighetsbeslut, alltså i nödvärn, vid första angreppet.Man ska inte behöva åse när ett djur blir angripet tvågånger för att först därefter få ingripa.Vi tycker också att man ska decentralisera den härtypen av beslut. När man drabbas ska man dessutom fåfull ekonomisk ersättning. Så är det inte . En jakt-hund kan vara värderad till mellan 15 000 och 30 000 kr.Vidare tycker vi att det är viktigt att vi får en allmänjakttid på skarv, att skyddsjakt på säl i södra samt att vi får en lokal förvaltning ovanför od-lingsgränsen. Dessutom bör dubbelregistreringen påälgjakten tas bort.Avslutningsvis, när det gäller viltvårdsområdenmåste man ha en 100-hundraprocentig anslutning, ochdet ska vara lättare att kunna gå ur.Fru talman! Vi är övertygade om att vi mot bakgrundav det anförda skulle få en vettigare avvägning mellanviltet och människan.Anf. 137 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis tacka för anförandet. Det var alldeles ut-märkt, och jag delar i allt väsentligt det han sade.Precis som min företrädare i talarstolen har anförtväcker jakt- och viltvårdsfrågor som vanligt stort intres-se med många motioner och yrkanden - och de åter-kommer år . Det är förståeligt eftersom det berörmånga människor i deras vardag. För många människorär jakt och viltvård ett starkt fritidsintresse som engage-rar och som de har stora kunskaper om.Det betänkande som vi nu behandlar är ännu ett ex-empel på hur effektivt licensjakten på motionsyrkandenbedrivs här i . Majoriteten utfärdar licens, ochsedan är det bara att fälla alla alldeles utomordentligaförslag som oppositionen dristar sig till att lägga fram.Ibland får man en känsla av att det bedrivs skyddsjakteftersom det nästan är skadligt med den framfart somoppositionen har när den presenterar sina förslag, tillskillnad från de fridlysta förslag som kommer från rege-ringshållet.Många av de frågor som diskuterats har diskute-rats . Utskottets vice ordförandeanknöt i sin inledande presentation av betänkandet bakåti tiden. Det har varit utredningar och betänkanden, nyautredningsuppdrag har delats ut och frågor har fått väntapå sin lösning.Den snabba avskjutningen av motionerna och mo-tionsförslagen motiveras den här gången i de flesta fallmed att regeringen ska återkomma med en samlad redo-visning av arbetet med jaktfrågor, såsom . Denna samlade redovisning efterlyste utskottet försnart sedan.Hur anser utskottsmajoriteten att regeringenska behöva ha på sig för att kunna samla ihop sig till enbedömning och en redovisning? Det kan man med fogfråga sig.Det är, som sagt, trögt och segt att få fram ställ-ningstaganden och förslag från majoriteten. Under tidengår diskussionens vågor höga bland allmänheten lokaltoch regionalt och bland de människor som är engageradei de här frågorna. Det gäller inte minst de frågor somberörs i betänkandet. Det handlar då om jakten på skarv,säl och varg och om nödvärnsrätten, ersättningen förviltskador och småviltsjakten ovanför odlingsgränsen.Majoriteten smyger, tassar och hukar på sina passoch kommer inte till skott i frågorna. ,däremot vågar i åtta reserva-tioner ta ställning och pekar på den politik som är nöd-vändig och som tar människors frågor på allvar. Dess-utom presenterar vi förslag till lösningar i för människorviktiga frågor.Kristdemokraterna står bakom samtliga dessa åtta re-servationer men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation nr 4.Sammanfattningsvis menar vi att allmän jakt påskarv bör tillåtas, att regeringen bör föreslå att skarven tas upp på listan över jaktbartvilt, att skyddsjakten på säl bör utökas, att det bör gesstörre möjligheter till skyddsjakt på varg inom vissaområden, att den så kallade nödvärnsrätten bör stärkasgenom ändringar i 28 § jaktförordningen, att en decent-ralisering av beslut om skyddsjakt bör kunna ske, att ettsystem med lokal förvaltning i samförstånd mellan lo-kala turistföretagare och rennäringen ska prövas ovanförodlingsgränsen och att full ekonomisk ersättning förrovdjursangrepp ska gälla.Jag hoppas att , som representerarSocialdemokraterna i den här debatten, på ett uttöm-mande sätt för de boende på ostkusten kan förklaratjusningen med skarvarnas - de så kallade ålekråkornas- härjningar, varför det är så fantastiskt att få ha kvardessa i stor omfattning. Jag hoppas också att RuneBerglund tar tillfället i akt och förklarar för kustfiskarnavarför de ska acceptera sälar som i stor omfattning för-stör redskap och fångst.Fru talman! Även om regeringen fortfarande samlarmod och material till en redovisning av regeringensarbete med jaktfrågor på ett samlat sätt borde utskotts-majoriteten ha vågat att lite grann hjälpa regeringen påvägen med några goda förslag, med lite input, i ställetför att bara passa.Ännu en gång yrkar jag bifall till reservation nr 4.Anf. 138 ():Fru talman! I många länder är jakt först och främsten sysselsättning för personer från samhällets övre skikt.Så är det inte i .