prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Av denanledningen är det självklart för att idet här läget även rösta nej till följdlagstiftningen.Om detta skulle vara att obstruera mot EU-beslutär det nog att lägga ned den svenska riks-dagen om det innebär att vi måste följa alla beslutsom fattas i EU, om vi inte kan säga ja eller nej ellerfortsätta att inta en ståndpunkt. Det vore väl ändåganska olyckligtAnf. 6 () replik:Herr talman! Jag tycker att man ska ta rättssäker-het och mänskliga rättigheter på allra största allvar.Men just när det gäller terroristbrott måste man ocksåtänka på de mänskliga rättigheter och den rättssäker-het som också måste gälla för de människor som blirutsatta för dessa brott. Vi glömmer lätt det.Jag tycker att man på ett noggrant sätt har gåttigenom detta. Man har verkligen ansträngt sig för attbevaka rättssäkerheten och även de mänskliga rättig-heterna eftersom det är någonting som vi alltid ärskyldiga att göra. Jag kan inte se att vi har svikit påden punkten i den här lagstiftningen.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är just när det gäller den härgrova brottsligheten och när ondskan är som värstsom frågor om mänskliga rättigheter och rättssäker-hetsgarantier ställs på sin spets.Det är då det är som allra viktigast att faktiskt intevika undan. I så fall är det ondskan som vinner, omde demokratiska lagstiftarna och de demokratiskarörelserna börjar tumma på rättssäkerheten. Det är dåman har givit ondskan framsteg.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag ser det inte på det sättet i frågaom den här lagstiftningen. Jag kan hålla med AliceÅström i princip, och i teorin, om att vi måste varaväldigt noggranna med det här. Men rent praktiskttycker jag att det har fått en sådan utformning att vikan anse att vi har tillgodosett de skyldigheter vi harnär det gäller att bevaka mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet.Anf. 9 ():Herr talman! Terrorismen hotar och kränker detöppna samhället och dess värderingar. Kampen motterrorism står mellan fredsförespråkare och våldsver-kare. Kampen mot terrorism står mellan demokratieroch antidemokratier. Därför vore det konstigt omdemokratin skulle tillåta demokratins fiender att meddemokratin som skydd störta denna styrelseform. Vikristdemokrater anser att det är bra att ochEU vidtar åtgärder för att bekämpa internationellterrorism. Vi vet att brottsligheten är gränsöverskri-dande även inom Europeiska unionen. Därför är detrimligt att det finns ett samarbete mellan medlems-staterna, och vi tycker att det är angeläget att Sverigehar bra redskap för att bekämpa dem som med våldhotar och kränker mänskliga rättigheter.Blev då en vändpunkt i terro-rismens långa historia? Tyvärr har den senaste tidenshändelser pekat på att det inte blev några större för-ändringar. finns det grupperingar ute ivärlden som drivs av övertygelsen om att de mål somman har endast kan uppnås genom våld. Denna formav terrorism måste bekämpas, men det måste göras pårättsstatens grund.Behöver vi i vara rädda för angrepp?Måste vi ha en lagstiftning som harmoniseras medEU:s antagna rambeslut? Ja, det anser Kristdemokra-terna, inte minst därför att vi lever i en ny tid med enhelt ny teknik som skapar andra möjligheter ochsamtidigt också visar hur sårbart vårt samhälle är.Därför ställde vi oss bakom antagandet av rambeslu-tet om bekämpande av terrorism, och vi ställer ossockså bakom regeringens förslag till ny lag omstraffansvar för terroristbrott.Förslaget till lag om straff för terroristbrott inne-bär nödvändiga lagändringar för att svensk lagstift-ning ska anpassas till rambeslutet. Syftet är att skärpakampen mot terrorismen. Ett antal mycket grovabrott, som flygplanskapningar, smuggling av kärnva-pen, tillverkning av sprängämnen, mord och grovmisshandel, kommer, om de begås med uppsåt ochmed vissa syften, att straffas hårdare. Och det tyckervi är bra.Herr talman! Vi står alltså bakom vårt särskildayttrande, och för övrigt yrkar vi bifall till förslaget ibetänkandet.I samband med organisationsbrott har Kristdemo-kraterna gång på gång i motioner och debatter påpe-kat de problem som uppstår då saknar engenerell organisationslagstiftning. På grund av dettaär det svårt, ja näst intill meningslöst, att direkt för-bjuda rasistiska eller andra kriminella organisationer.Eftersom det inte finns specificerade bestämmelserom ideella föreningar kan till exempel en föreningsom förbjuds återuppstå i en annanform. Därför är det mycket effektivare att kriminali-sera den enskildes stöd för eller deltagande i dentypen av organiserad brottslighet.I propositionen Straffansvar för terroristbrott på-pekar även Lagrådet att det inte är säkert att förslagetom svenska bestämmelser om medverkan, försök,förberedelse och stämpling är tillräckligt för att till-godose de i artikel 2.2 upptagna kraven på kriminali-sering. Lagrådet menar att det inte är övertygat om attdenna bedömning kommer att visa sig hållbarmen anser sig inte ha underlag för att motsätta sig attden nu läggs till grund för bedömningen av lagstift-ningsbehovet. Regeringen hävdar emellertid att detinom ramen för detta lagstiftningsarbete inte finnsunderlag att ta ställning till den frågan utan att den fårövervägas i annat sammanhang.Även i majoritetstexten framhålls att frågan omytterligare kriminalisering av ledande av och delta-gande i kriminella organisationer kan diskuteras påett mer generellt plan utifrån andra förutsättningar. Vikristdemokrater har valt att nöja oss med den härslutsatsen. Vi godtar den tills vidare och förutsätteratt regeringen kommer att vidta de nödvändiga åtgär-der som krävs i detta sammanhang. Jag yrkar alltsåbifall till förslaget i betänkandet.Anf. 10 ():Herr talman! Det känns lite ovanligt, men för engångs skull vill jag börja med att yrka bifall till be-tänkandets förslag angående propositionen och avslagpå samtliga fyra reservationer.Bakgrunden till denna proposition är, som vi tidi-gare har hört, det EU-rambeslut som god-kände redan under den förra mandatperioden. Meddagens beslut fastställer vi en ny viktig lag, lagen omstraff för terroristbrott. Det är som till-sammans med förhandlat framdenna proposition med regeringen, ett samarbete somjag tycker har fungerat bra.Det hör ju inte till vanligheterna att våra tre partiergör upp om politiska spörsmål i riksdag. Detbrukar vara tre andra partier som gör det. Men närVänsterpartiet och svek i den här frågankände vi i att frågan om terroristbrottenär för viktig för att käbblas bort med partipolitisktaktik. Terroristbekämpningen i får inte blilidande av att vi inte kan komma överens här i Sveri-ge, eller rättare sagt av att de befintliga stödpartiernaVänsterpartiet och inte vill ställa upp påatt ta avstånd från allt slags terrorism, som det känns.För tydlighetens skull ska man säga att det inte ärnågra nya brott som blir straffbelagda med den lag-stiftning som vi ska anta. Det är befintliga, mycketgrova brott som kan bli terroristbrott om man har ettterroruppsåt enligt den definition som tidigare läste upp. Dessa brott kan bestraffashårdare om det har förelegat ett terrorsyfte.Det är klart att man blir något förvånad över attinte alla partier kan ställa upp på detta. Det vore braatt få ett förtydligande av vilka terroristbrott somfaller in under den lagstiftning vi ska anta somenligt och inte borde göradet. Och finns det terroristbrott, enligt den definitionvi har , som sker i ett sådant syfte att de inteborde klassificeras som terroristbrott? Och om desker i ett gott syfte - borde de inte vara helt straffria iså fall?Jag tycker att förslaget i propositionen är bra ochväl genomtänkt. Till slut vill jag säga att jag hoppasatt vi aldrig någonsin behöver använda denna lag.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det är ju riktigt som säger, attde handlingar som här tas upp som brott redan ärstraffbelagda. I det här fallet ska man straffbeläggasjälva avsikten med brottet. Det finns en svårbestäm-barhet när det gäller att se vad som har skett i avsiktatt vara just terrorism. Där finns det stora oklarheter,och de är inte klart definierade.Det finns människor som kan begå handlingargentemot diktaturer och andra regimer som vi be-traktar som helt legala trots att det är samma hand-lingar. Därför nämner EU speciellt just motståndsrö-relsen under och liknande.Min fråga till är: Tycker du attterroristbegreppet är tillräckligt väl definierat i propo-sitionen?Anf. 12 () replik:Herr talman! Det stämmer att vi med denna lag-stiftning - som är en ny lagstiftning som vi inte riktigtkänner till i - straffbeläggeravsikten med vissa brott.Men säger man att handlingar mot vissaregimer kan vara okej. Vi ska då komma ihåg att detinte är vilka handlingar som helst. Det handlar ommord, dråp, flygplanskapningar, olovlig befattningmed kemiska vapen och annat. Jag kan aldrig försva-ra de brotten oavsett i vilket syfte de begås. Det äroerhört grova brott, och de ska givetvis bestraffashårt. Om brotten begås i terrorsyfte - om man gördem med avsikt att skada en stat eller en mellanstatligorganisation - så ska de också bestraffas hårdare. Deska bestraffas som terroristbrott.Anf. 13 () replik:Herr talman! Om jag tar lite vidare ramar så skulleman kunna betrakta en stats angrepp på en annan stati avsikt att förändra staten som ett slags institutionali-serat terroristbrott om man har en annan uppfattning.Jag tycker fortfarande att ditt svar, , inte äruttömmande nog när det gäller huruvida terroristbe-greppet är tillräckligt väl definierat.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag tycker att terroristbegreppet ärtillräckligt bra definierat för att vi ska anta denna lag . Genom att avvakta har man inte insett i vilketläge vi befinner oss i världen.För drygt ett och ett halvt år sedan hade vi oerhörtgrova terrorbrott i världen. Jag skulle vara förvånadom vi inte får fler. Tyvärr är det nog så. Om vi vill haen gemensam bekämpning av terrorismen i såär det klart att vi också får ställa upp. Vi har ettgemensamt ansvar. Bara för att det kommer från EUoch för att det kommer snabbt så kan man inte sägaatt vi inte kan gå med på det här i . Terrorist-bekämpningen är viktigare än så.Anf. 15 () replik:Herr talman! I debatten låter det som att Vänster-partiet inte skulle anse att det här skulle vara straff-bart och att det är okej med terroristbrott och så vida-re. Så är det inte! I så fall skulle vi nog motionera omatt avskaffa en stor del av brottsbalk. De härbrotten är ju belagda med straff redan i den svenskabefintliga lagstiftningen. Det argumentet - att vi inteskulle vilja bekämpa den här typen av brott - är intespeciellt hållbart.Precis som sade här så är det jusjälva avsikten med brottet som man ska definiera.Där kan det bli ett väldigt vitt begrepp. I ärjag inte speciellt oroad för att en massa grupper skullekunna dras in under definitionen, men världen är juinte enbart svart eller vit. Det här är någonting somsprider sig. Detta är en lagstiftning där man ger enlegitimitet att lagstifta även i andra delar av världen,där detta kan användas som ett mycket skarpt instru-ment för att kränka mänskliga rättigheter, för attkränka en opposition och för att stämpla organisatio-ner på ett sätt som vi aldrig skulle kunna göra i Sveri-ge. Det är därför FN under alla år har haft problemmed att över huvud taget komma fram till en gemen-sam definition - den kan användas på det här sättet.Men ska vi hålla oss till den svenska lagstift-ningen. Tycker att det är okej att maninskränker asylrätten och att man tar bort politiskabrott, som i sitt remissyttrandesäger nej till? Tycker att det är okej attden misstänkta inte får tillgång till information vid eneventuell rättegång? Det är rena konkreta brister närdet gäller rättssäkerheten i den svenska följdlagstift-ningen, och det kanske är bättre om vi diskuterar denän huruvida skulle tycka att terrorismär bra. Det är ett dåligt argument i en viktig debatt.Anf. 16 () replik:Herr talman! Nej, inte ens jag påstår att AliceÅström och tycker att terrorism är bra.Men det intressanta i denna fråga är något annat. Eraargument gäller mänskliga rättigheter. Menvari ligger de mänskliga rättigheterna i de här mycketgrova brotten? Vilka av brotten kan vara acceptabla ivissa bestämda situationer?Jag gör inte samma tolkning som till exempel asylrätten. Jag tror att ni pånågot sätt övertolkar detta. Visst, ni har remissvar på er sida - det stämmer - men detviktiga är att antingen så står vi i utanför detgemensamma ansvaret för terrorismbekämpning ellerså är vi med. väljer linjen att ska stå utan-för, och det tycker jag är en olycklig linje.Anf. 17 () replik:Herr talman! Nej, anser att Sverigeska vara med i kampen både mot terrorism och motorganiserad brottslighet. Men framför allt står Väns-terpartiet för att det måste göras med skydd förmänskliga rättigheter och med en god rättssäkerhet.Det är krav som vi tycker att man inte kan tumma påens i svåra lägen. Men självfallet är det en gemensamkamp, och vi ställer oss inte utanför kampen förmänskliga rättigheter och för rättssäkerhet. Det är denvägen vi väljer.Anf. 18 () replik:Herr talman! Ni måste ju vara medvetna ändå,, om vad ert yrkande på avslag av pro-positionen i voteringen - förhoppnings-vis inte alltför sent - skulle innebära? Nog skulle detstjälpa eller åtminstone försvåra terrorismbekämp-ningen i och den gemensamma terrorismbe-kämpning som vi har i ? Så är ju fallet, och dettror jag att även förstår.Anf. 19 ():Herr talman! Vanliga människors fantasi innebärstora begränsningar när det gäller att förutse vilkavägar den internationella terrorismen väljer för attuppnå sina mål. Inte minst den 11 september 2001visade världen att vår tids terrorister är beredda attgöra det för oss otänkbara.Denna hotbild ställer krav på samhället - krav påkraftfullt och effektivt agerande och krav på samver-kan med andra länder. När terrorismen blir interna-tionell måste också demokratiernas försvar mot denbli det. Icke minst har ett antal stegtagits för en samordnad kamp mot terrorism och an-nan allvarlig brottslighet inom . Genom re-geringens proposition får vi en med det övriga Europaenhetlig definition av terroristbrott, vilket är av stortvärde för att förebygga och bekämpa denna brottslig-het. Det handlar i första hand om ett effektivare sam-arbete mellan rättsliga och polisiära instanser inomunionen.Även om de objektiva och subjektiva rekvisiten idenna nya brottsdefinition är förhållandevis snävafinns det enligt vår mening skäl att noga följa upptillämpningen av de nu föreslagna lagändringarna.Särskilt angeläget framstår det att utvär-dera lagändringarna med avseende på eventuellaeffekter när det gäller grundläggande fri- och rättig-heter i Regeringsformens 2 kap. Inte minst det för-tydligande som rådet har gjort i sitt uttalande om vadsom föreskrivits i rambeslutets artikel 10 antyder,herr talman, att vår oro på denna punkt varken ärlångsökt eller unik. Mot denna bakgrund ter sig ut-skottsmajoritetens försäkran att de flesta nya lagarbrukar utvärderas efter något eller inte heltvattentät. Om utvärderingen likväl kommer att skesaknas ju skäl att inte ställa sig bakom vårt förslag idenna del.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 20 Justitieminister ():Herr talman! Den här debatten kopplas naturligt-vis till händelserna . Så har det varitsedan dess i de diskussioner som har förts. Det ärriktigt, som säger, att en del beslut somhar fattas efter definitivt inte harvarit bra. Det har vi också kunnat kritisera i olikasammanhang. Jag tänker på det som nämndes omStorbritannien, att man skulle få fängsla människorutan att bestämma hur länge det skulle vara. Vi harsjälva kunnat konstatera hur det drabbade tre svenskamedborgare på ett sätt som definitivt inte uppfyllerrättssäkerheten. Vi har också kunnat konstatera hurbehandlingen av en svensk person, som sitter på obe-stämd tid, inte uppfyller kraven på mänskliga rättig-heter eller grundläggande rättsprinciper.Detta faktum innebär dock inte att allt som görsmot terrorism är dåligt eller inte uppfyller kraven pårättssäkerhet. Så enkelt är det inte. Det är inte svarteller vitt. Många saker har ändå gjorts bra. När detgäller den här frågan anser jag att det är en klar ochtydlig förbättring av rättssäkerheten.Under diskussionen har det sagts att det har bliviten paniklagstiftning efter . Det gickså oerhört fort och man hann inte med. Visst är detintressant att se hur lagstiftning tar. Men jagvill också erinra om att diskussionen var nästan denmotsatta när det gällde människohandel. Då applåde-rades det att det gick väldigt fort. Lite kritik riktadesockså mot regeringen för att det inte gick ännu forta-re.Den här lagstiftningen är inte något resultat avhändelserna . Detta arbete påbörja-des 1999. lade kommissionen framett konkret förslag om det som vi nu ser resultatet av.Då sade man också att man skulle försöka nå en över-enskommelse i slutet av . Detblev en kuslig precision av vad som senare hände.Men man sade alltså detta . Det harnaturligtvis använts i debatten - man har sagt attlagstiftningen är resultatet av händelserna den 11september.Alla som har följt frågan kan nu gå tillbaka ochtitta på protokoll och så vidare. Då ser man att dettaär ett arbete som har pågått under mycket lång tid.Därför har det också varit flera olika turer. Man hargranskat frågan från olika infallsvinklar, vilket natur-ligtvis är bra. Det är ju viktigt att kraven på rättssä-kerhet på detta område, liksom på andra områden, äruppfyllda.Rättssäkerheten lyfts fram i olika sammanhang,och det ska vi vara glada för. Den måste vara medhela tiden i ett demokratiskt samhälle. Rättssäkerhe-ten ska vara generell. Den ska gälla alla människor,och det ska vara reglerat. Hur når vi då dit? Jo, ge-nom att reglera frågan i lagstiftning som ska gälla föralla människor. Det ska vara tydligt vad som gälleroch inte gäller.Den här diskussionen för vi i olika sammanhang.Vi gjorde det i . Vi hargjort det när det gäller överskottsinformation. Vi hargjort det när det gäller polisens arbetsmetoder. Kriti-ken mot bristen på rättssäkerhet handlar i stort settuteslutande om att saker och ting inte är reglerade.Man säger: Detta måste regleras. Vi måste veta vadsom gäller. Alla människor måste veta säkert vad somgäller. Men inte här - här är det precis tvärtom. Härreglerar vi, äntligen, en fråga som är så viktig: Barade som verkligen har begått terroristbrott ska kunnakallas terrorister. Andra personer ska inte behövariskera det, även om de begår brott.Här gör vi alltså det som är så viktigt, nämligenreglerar själva frågan om vad som ska utgöra terro-ristbrott.Man kan se det steg för steg. Det första steget äratt det är viktigt att vi får en lagstiftning, att vi får ensnäv lagstiftning så att det blir reglerat, så att vi vetatt bara de som har begått terroristbrott ska dömas fördet.I steg två är det viktigt vad som ska regleras. Dågäller att göra det snävt. Så har också gjorts här, efterförhandlingar i men också genom de diskus-sioner som vi har haft i , justitieutskottetoch andra sammanhang. Det har gjort att harvarit ett av de ledande länderna när det gäller att ut-forma den här lagstiftningen.Vi har kunnat begränsa lagstiftningen så att detska bli en stark rättssäkerhet. Det handlar inte baraom att man ska bevisa ett brott, till exempel ett mord.Det ska också bevisas att det är ett terroristbrott.Vi har också diskuterat vad som inte ska utgöraterroristbrott, som måste understrykas. Det är natur-ligtvis de grundläggande rättigheterna. Det finns numed. Detsamma gäller hänvisningen från artikel 6 iEuropakonventionen, alltså de grundläggande rättig-heterna i . Det gäller också någotsom vi hade en mycket bra diskussion om, som viförde fram i enighet och fick ett gemensamt rådsutta-lande om. Alla länder ställer sig nu bakom att männi-skor som begår brott men som gör det i syfte att utövasina grundläggande rättigheter inte ska betraktas somterrorister.Vi har alltså åstadkommit en snäv lagstiftning vil-ket är bra. Vi har uttryckligen fått med de undantag vivill ha med. Vi har också fått med de andra ländernapå det, och det är nog så viktigt. Det här är en inter-nationell fråga. Om vi nu har fått med de här frågornai de övriga 14 EU-länderna är det en stor framgångför alla de hundratals miljoner som omfattas av det.Men det är bättre än så. När vi nu ser utvidgningenomfattas också de nya länderna. Där har vi genomvårt arbete, som vi alla från olika partier kan ta tilloss, lyckats förstärka rättssäkerheten i EU väsentligtoch faktiskt i hela världen. Även andra länder utanförEU kommer att bygga sin lagstiftning på det vi åstad-kommit. Vi blir väldigt starka i den frågan.Det har varit en lång resa. Det har varit bra dis-kussioner och en bra debatt med ochMiljöpartiet. Vi har haft olika åsikter men ändå kun-nat föra en bra och saklig debatt. Jag vill också passapå att säga att jag tycker att , Kristdemokra-terna och vi har haft ett mycket bra samarbete. Vihade det också under ett valår, vilket säger en hel delom den konstruktivitet som krävs i sådana här frågor.Vi lade den vanliga partidelningen i åtsidan och försökte tillsammans konstruktivt nå framtill det som vi kan se resultatet av . Tack ska niha!Anf. 21 (m) replik:Herr talman! Justitieministern använde uttrycketsnäll lagstiftning, som fick mig att vakna till litegrann. Det är väl inte just i det här ärendet som vi villha så snäll lagstiftning.Faktum är att jag skulle vilja ställa en fråga. Detgäller nivåerna i det definierade terroristbrottet, dehär A- och B-lagen som man ska sortera ut. Ser justi-tieministern inte riskerna med den uppdelningen? Hurhar man egentligen resonerat när remissinstanserna ärså tydliga i fråga om svårigheterna att använda dennya definitionen i och med att avgränsningsproble-men är mycket besvärliga? Det är den ena frågan.Min andra fråga är: Finns det andra EU-ländersom också har sådana här definitioner av "mindrefarliga terrorister"? Jag håller med justitieministernom att det är väldigt bra att man får en definition såatt man vet vad terroristbrott är och vilka som kandömas för det. Men sedan krånglar ni till det genomen trappstegsmodell. Visserligen är det inte så mångatrappsteg. Det här har vi moderater inte riktigt för-stått. Jag kanske får en förklaring av justitieministernnu.Anf. 22 Justitieminister () replik:Herr talman! Det var roligt att vak-nade till. Man kan se på uppbyggnaden av brottet attdet finns tydliga avgränsningar. Det finns objektivarekvisit: att det ska ha skett uppsåtligen och allvarligtskadat land eller internationell organisation. Sedankommer man in på det subjektiva. Det finns också,som påpekar, en fördelning på trapp-steg. Även när det gäller terroristbrott finnas olikagrader. Då tycker jag att det är lämpligt, precis påsamma sätt som det finns olika nivåer i vår övrigalagstiftning. Det finns grov misshandel, misshandeloch det som kan betraktas som ringa misshandel. Vihar det för flera olika brott. Då tycker jag att det ärviktigt att vi har det även när det gäller den här lag-stiftningen.Anf. 23 (m) replik:Herr talman! Problemet är naturligtvis att vi riske-rar att få människor som stämplas som terrorister,men där brottet inte är så allvarligt och straffet därförblir relativt lågt. Även om det inte är avsikten, och detär det som bekymrar oss moderater, är risken stor attmänniskor kommer att uppfatta det som att Sverigeinte ordentligt tar tag i allvarliga terrorister.Därför hade det varit en fördel att hålla sig till enenhetlig definition och göra avgränsningen tydlig istället för den här varianten. Den i sig riskerar atturgröpa det som är syftet med hela den nya lagstift-ningen. Det tycker jag är synd.Jag ser dock fram emot den utvärdering somkommer. Det blir spännande att se om det ligger nå-got i de invändningar som remissinstanserna och ävenRiksåklagaren, som ju varit mycket bekymrade överavgränsningproblemen, har haft. Jag tycker inte attjustitieministern har gett en riktigt bra förklaring tillvad som är poängen med den lilla krumeluren i pro-positionen.Anf. 24 Justitieminister () replik:Herr talman! Som jag sade kan det finnas olikagrader av allvar även när det gäller terroristbrott. Detär grunden för det hela.