prot · GR0917 · 2003-10-22 00:00:00 — Människor måste kunna flytta över de nordiska gränserna och veta vilka villkor som gäller. Man måste kunna åka från över till och inte utsättas för bekymmer om man kör med olika fordon. Man måste kunna ta sig från till utan bekymmer. Vi måste lösa problematiken i , som ju inte alls blivit det som vi trodde. Jag ska inte ta upp de frågor det rör sig om dem har tagit upp tidigare men det är frågor som vi måste lösa. Om vi inte gör det tappar stort i legitimitet. Därför anser jag att detta är oerhört viktigt. Man kan också notera att fått en annan typ av samarbete. Vi samarbetar mycket i närområdet kring , och har det också vuxit fram en parlamentarisk konferens som jag tycker är oerhört viktig. Där har man ett samarbete kring , och man arbetar med sjösäkerhet. Vid den senaste konferensen, som ägde rum i med representanter för samtliga kring närvarande länder, försökte vi också få klassat som ett PSSA-område, det vill säga ett särskilt känsligt havsområde. Det ska noteras att vi lyckades få samtliga parlamentariker från samtliga länder kring att gå med på detta. Det var det största framsteg vi någonsin gjort i den frågan, även om vi än så länge inte fått med oss regeringarna. Vi talar också om IMO och att enbart ha fartyg med dubbelskrov samt ha en särskild organisation och klassning vad gäller tillämpning av isklassning av fartyg för att undvika den typ av katastrofer som vi hade . Vi samarbetar också i för att försöka få bort narkotikan eller åtminstone minska den. Vi kämpar även för att få en bättre miljö där. Vi har brottsbekämpning mot trafficking, och vi försöker hjälpa utsatta barn. Dessutom har vi frågan om sjösäkerheten. Den nordliga dimensionen har vuxit fram. Den är under EU:s mantel där vi på den tidigare statsministern förslag försöker få investera på bättre villkor i nordvästra . Det handlar om miljö, kärnsäkerhet och demokratiutveckling. Vi är inte alltid eniga i . Det framstår som om vi var eniga i alla frågor, men i den debatt vi kommer att ha finns en hel del frågor som vi inte är eniga om. Det är också viktigt, för politik innebär att vi inte alltid är eniga. Jag vill nämna att vi från moderat och konservativt håll vill satsa hårdare på narkotikasamarbetet. Vi vill föreslå ett nordiskt företagspris, vilket vi tycker vore bra. Vi har en mängd andra pris filmpris, kulturpris och därför tycker jag att det är viktigt att också göra någonting för företagen genom att se till att de står i centrum. Det handlar inte om att stödja dem utan om att lyfta fram de företag som finns. För oss som tror på är den kanske viktigaste frågan just , som jag sagt tidigare, den som handlar om att komma till rätta med gränshinderproblematiken. Låt mig avslutningsvis få yrka bifall till den moderata reservationen. 104 (): I det här betänkandet behandlas en motion som jag har väckt. Den skiljer sig i allt väsentligt från vad som har framförts från den här talarstolen så här långt. Det är nämligen så att jag föreslår att ska läggas ned. Vi hörde alldeles stå och prisa verksamhet, både bokstavligt och bildligt. Jag är väl medveten om att jag riskerar att framstå som katten bland hermelinerna i den här kulturpolitiska diskussionen, men det må vara hänt. Jag anser nämligen att har överlevt sig självt. Man ska ha klart för sig att , som det har verkat, har gjort många bra saker, men det är dags för förändringar. Vi kan se att det sedan tillkomst har skett stora förändringar i vår omvärld, i våra relationer till de nordiska länderna och i våra relationer till andra kringliggande länder. Vi kan nämna att järnridån har fallit. Detta tillsammans med har öppnat för kontakter och möjligheter på ett helt annat sätt när det gäller de tidigare delrepublikerna i , framför allt de baltiska staterna, men även . Vi kan gå lite längre söderut och konstatera att den tidigare tyska demokratiska republiken har upphört och är en del av . Den europeiska unionen har tillkommit i vilken tre av de nordiska länderna numera är medlemmar. , , och väntar på medlemskap. De har redan folkomröstat; det blev ett entydigt ja. och har särskilda samarbetsavtal med den europeiska unionen. Vi kan också konstatera att medborgarna rör sig alltmer mellan olika länder, bland annat som en följd av förbättrade kommunikationer och ny teknik. Vi ser förändringar när det gäller det säkerhetspolitiska samarbetet, inte bara i utan också i fråga om andra länder utanför de traditionellt nordiska staterna och även utanför de Östersjöstater som man numera försöker få in i det verksamhet på olika sätt. Det säkerhetspolitiska arbetet och det säkerhetspolitiska samarbetet omfattar alltfler. De gränser som har gällt tidigare och som har arbetat utifrån numera vill man visserligen tänja dem lite grann så att även , och omfattas är alldeles för snäva. Vi behöver sträcka oss lite längre ut i perspektiv av förändring. Vi ser också i ökad utsträckning hur nordiska företag går ihop för att öka sin slagkraft i syfte att möta konkurrensen från en alltmer globaliserad världsekonomi. Vi kan också se, vilket var totalt otänkbart , att äger , att ägs av och att svenska flygplan säljs med hjälp av British Aerospace. Vi ser svenska tidigare världsledande medicinföretag ingå i multinationella koncerner. Allt det här borde naturligtvis stämma till eftertanke också när det gäller det nordiska samarbetet, men det gör det i alltför liten utsträckning, fru talman. Vi ser också hur finska och svenska banker går samman. Vi ser ett ökat samarbete mellan försäkringsbolag i de nordiska länderna det sträcker sig till och med utanför . IT har inneburit en revolution som vi bara ser början av och vars konsekvenser kommer att vara de mest djupgående som den moderna människan ställts inför. Framför allt gäller det de konsekvenser som det har för oss som är valda representanter, oavsett om det är i riksdag, i något nordiskt parlament eller i något parlament i de länder som ligger söder om eller . Alltmer ser vi hur stora informationsmängder flyttas mellan medborgare, organisationer, företag och länder. Möjligheten att hålla sig informerad, ta reda på fakta, debattera och lägga fram förlag har förbättrats. Kontakterna mellan beslutsfattarna är snabbare, tätare och mer personliga än vad de var vid tillkomst. Det får vi inte glömma, utan det ska vi ha med i den diskussion som vi måste ha. betydelse för den positiva utveckling som har varit ska inte underskattas det framförde jag också inledningsvis. Men den ska heller inte övervärderas. Vad som måste diskuteras, i syfte att utveckla våra möjligheter, är hur det framtida samarbetet med våra grannländer ska organiseras. Det ska inte handla om att försvara enbart det bestående, utan vi måste också kunna välja att gå vidare. Styrkan i det nordiska samarbetet bygger på folkligt engagemang. Samarbetet på nationell nivå har en motsvarighet i samarbetet på lägre nivåer, till exempel mellan vänorter, fristående organisationer och företag. Men framför allt handlar det om samarbete mellan personer. Samarbetet tar sig olika uttryck: turism, inköp, handel, företagande, informationsutbyte, kulturella utbyten och utbildning. Den nordiska samhörighetens styrka ligger i den vardag som vi delar och i den kunskap som vi har om varandras likheter och olikheter, styrkor och svagheter. Dit hör naturligtvis också den historia som vi delar. Bland företrädarna för det institutionella nordiska samarbetet i den form det har ges ofta bilden av att skulle vara en förutsättning för samarbete. Den uppfattningen har inte jag. Jag tycker att det är dags att vi börjar tala om att stärka roll i detta arbete och att tydliggöra den rollen. Det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner och överläggningar till de nationella parlamenten. De utvecklingsmöjligheter som finns med ett ökat nordiskt samarbete tas bäst till vara om detta är en del av det dagliga arbetet i riksdag och i dess utskott i stället för att det förvisas till arbetsgrupper inom . , fru talman, ska därför läggas ned. 105 () replik: Med sorg i ögat läste jag den här motionen, som har skrivit. Men jag säger: Tack och lov! Det är den ensammes röst i öknen. Det var ingen som vid utskottets behandling pläderade för att den på något sätt skulle bifallas. Vi har ju hört en partikamrat, , tala engagerat om det nordiska samarbetet. Som tur är finns det en stor majoritet av kloka moderater i denna kammare. Jag tycker naturligtvis också att vi skulle kunna bli bättre på att förankra saker och ting i riksdag. Det är saker som vi jobbar med, inte minst i den svenska delegationen. Jag vet inte om yrkade bifall till motionen, men jag yrkar avslag. 106 () replik: Nej, jag har inte yrkat bifall till motionen . Jag vill på en gång klargöra att jag är en varm anhängare av ökat samarbete mellan de nordiska länderna. Jag är väl medveten om att det kan ske på många olika sätt, och jag är inte nöjd med det sätt som de här frågorna hanteras inom . En av förespråkarna för här i kammaren uttryckte sig ungefär så här jag ber om ursäkt, , om jag på något sätt felaktigt återger vad du sade: riskerar att framstå som en intern klubb. Jag kan bara bekräfta att det i mycket beskriver den bild som finns av , fru talman. 107 () replik: Det är inte ofta två moderater i den här kammaren debatterar mot varandra, men i den här frågan delar och jag inte varandras åsikter. säger att har överlevt sig självt. Låt mig då påpeka det som sker, . På fler och fler ställen bildar man regionala församlingar. träffas då och då. Det har de inte gjort så mycket tidigare. De joniska länderna träffas då och då för att dryfta gemensamma saker. var jag på en konferens i där människor från 105 städer runt träffades och gick igenom gemensamma projekt. Det finns ju ett behov av ett samarbete inom regionerna. Det är ett behov som blir större och större. På vad sätt ska vi lösa detta om vi inte har ett organ som har möjlighet att diskutera de här sakerna? Jag ger rätt i två saker. Det är bra att du gick upp i den här debatten . Det finns en hel del diskussioner kring och dess framtid. Jag sade själv i talarstolen att vissa saker var viktiga. Det är bra att man får en debatt kring och hur det ska utvecklas. Jag ger också rätt i att man på ett tydligare sätt var inne på det tidigare ska kunna återföra de saker som vi diskuterar i till parlamentet. Att därifrån dra slutsatsen att ska läggas ned tycker jag är felaktigt. Man kan säga att vi ska ha ett ökat utbyte med , men för mig är det självklart att de gränsproblem vi har inte kan lösas om vi inte har en församling som diskuterar dem och dessutom har resurser att göra det. För mig är det självklart att vi ska ha kvar . Hur har du tänkt dig, , att samarbetet ska kunna bli lika effektivt som det är i ? 108 () replik: Samarbete som är lika effektivt, sade . Man kanske kan ifrågasätta en del av den effektivitet som arbetet i uppvisar så här långt. Det finns mycket vi kan ifrågasätta utan att prisa eller något av det pris som de delar ut. Fler och fler ställer sig faktiskt frågan vad det är som pågår. På vilket sätt jobbar man? Jag tycker att det är dags att också frågar sig det. Jag är inte motståndare till att parlamentariker träffas, oavsett form. Det tycker jag att vi ska ha mera av. Vi ska ha mer av kontakter. Jag ser att det finns ett behov av samarbete för att lösa gemensamma problem. Men det kan ske på olika sätt. Jag vill poängtera att mitt syfte med den här debatten och det förslag jag lägger är att tydliggöra att den diskussion som förs ska föras i respektive parlament om man menar allvar med att stärka parlamentens ställning som opinionsbildare. Låt mig konstatera att roll som opinionsbildare är beklämmande liten i den svenska politiska debatten. Jag förordar en lösning via utskott och via riksdag. Sedan kan vi diskutera enskildheter och vilken sammanträdesform det ska vara. Låt oss ta det . 109 () replik: Jag delar uppfattning att det nordiska samarbetet ska baseras också i den svenska . Det är därifrån det ska förankras, ges engagemang och drivas på. Jag har arbetat för det den korta tid jag har varit i nordiskt arbete och mött ett hårt motstånd från den konservativa gruppen. Den har blockerat kontrollkommitténs möjligheter att lägga förslag i sektionen för att få fram en sådan ordning som jag tror är viktig. Jag kan möjligen ha andra funderingar om var motion egentligen kommer ifrån. Är det så att de konservativa krafterna i inte längre vill samarbeta med som bas? Det går inte ihop, , att säga att man vill samarbeta och vilja lägga ned . Om man har synpunkter på att det inte fungerar tycker jag att det är viktigare att försöka lägga ned arbete på att få det att fungera bättre. Menar att det inte är någon mening med att arbeta för att få en föräldraförsäkring som gäller alla föräldrar i med samma trygghet? Ska vi inte arbeta för att handikappade ska ha möjligheter att med färdtjänst resa över gränserna? Ska vi inte arbeta för att de arbetsskadade ska ges en rimlig trygghet oavsett var de arbetar och bor i ? Om man är emot sådana saker ska man naturligtvis lägga ned . 110 () replik: har just nu gett ett mycket bra exempel på ett verkligt lågvattenmärke i en riksdagsdebatt. Det är lågt, , det du framför. Du talar om att vara motståndare till en föräldraförsäkring som omfattar de nordiska länderna, till att handikappade ska kunna färdas inom ramen för färdtjänstreglerna över gränserna, eller till att arbetsskadade ska ges en rimlig trygghet. Det har ingenting med det att göra, . Jag har uttryckt det mycket klart, och ska du lyssna väldigt noga. Det är bra med samarbete. Vi behöver samarbete för att lösa problem. Men det behöver nödvändigtvis inte ske i den form som ger samarbetet. Det kan ske på andra sätt och omfatta andra organ. Jag har mycket tydligt klargjort för dig och den här kammaren att mitt syfte med motionen är att stärka roll och utskotts roll i det här arbetet. Jag vill inte låsa in arbetet i arbetsgrupper. Du försöker att argumentera på ett väldigt billigt sätt mot det förslag som jag har. Det skämmer bara dig. Som en representant för de konservativa krafterna är jag för nordiskt samarbete. Det är inte detsamma som att jag är för . Jag tycker att ni ska lyfta på kepsen, , och se er omkring i den omvärld som vi har runtomkring oss och se möjligheterna som finns i förändringar i stället för att låsa fast er bakom de sammanträdesdörrar som ni så ordentligt har lyckats stänga för resten av . 111 () replik: Den kulan visste var den tog. Det var en känslig punkt. Då ber jag tala om, när han så varmt talar om nordiskt samarbete, hur han ska formalisera det för att nå resultat. Låt mig peka på de vidgade gränser som talar om, med ett samarbete med , och så vidare. Det är delvis ett resultat av nordiskt samarbete. Den nordliga dimensionen har haft sin start i . Hur vill samarbeta om han vill lägga ned ? Det är det jag inte får att gå ihop. Men det kanske han kan berätta. 112 () replik: Vi kan lätt hamna i en teknisk diskussion om hur vi ska lösa det här. Det finns anledning att diskutera hur det ska ske på bästa sätt. Men jag tror att vi har behov av en ny förnyelse om dessutom inriktningen ska vara att vi ska kunna lyfta frågorna till att bli en angelägenhet för hela och inte för en del av , nämligen den del som finns representerad i . Jag är beredd att ta en sådan diskussion med både och andra i syfte att utveckla arbetet till att omfatta just de frågor som vi har gemensamt behov av att lösa. Beträffande reservation nr 1 om att nya medlemsstater, , och , skulle anslutas till , som den moderata reservationen går ut på, vill jag säga att jag inte delar den uppfattningen. 113 (): Inledningsvis skulle jag vilja reflektera lite grann över avslutningen i inlägg. Han sade att vi inte alltid är sams i , och så tog han ett exempel som jag tyckte var väldigt dåligt. Han sade att de konservativa bedriver politik emot narkotikaproblematiken. Är det någon fråga, , där hela är fullständigt enigt handlar det väl om att bekämpa narkotikaproblematiken, både i och gränsöverskridande! anklagar för att inte vara effektivt, och därmed ska naturligtvis läggas ned. Jag skulle vilja fråga : Finns det i så fall inte verksamheter som nästan kommer lite närmare att behöva läggas ned på grund av att de inte är så effektiva som man skulle kunna tycka att de borde vara? Det är väl tvärtom så att när man ser att en verksamhet inte är effektiv använder man sin politiska styrka och funktion för att vara med och påverka och se till att verksamheten blir effektiv. kanske kan anmäla till den moderata partigruppen att han gärna vill delta i det nordiska samarbetet och vara med och påverka på lite närmare håll, så kanske vi får se resultat framöver. Jag skulle vilja ställa några frågor utifrån den ganska långdragna debatt som vi har haft och som har sagt väldigt mycket. Som vanligt när det handlar om lovordar man det nordliga samarbetet och berättar hur mycket som har skett . Det är få, bortsett från , som har vågat sätta fingret på det som jag också skulle vilja peka på, nämligen att vi måste bli just det som efterfrågar: mer effektiva. Vad är det viktigaste för det nordliga samarbetet ? Vad är det som påverkar människors förtroende för det politiska arbetet i allmänhet men också för det nordiska samarbetet? Jag tror att det är så här: När det genomförs förändringar som berör den enskildes vardag, positiva förändringar som påverkar livssituationen så att det blir enklare att leva och bo i och så att nordborna kan uppleva nytta av , det som vi brukar kalla nordisk nytta, det är då människor upplever legitimitet för det nordiska samarbetet. Vi behandlar just nu regeringens redogörelse . Den beskriver väldigt noggrant vad som har hänt, och jag ställer mig också bakom denna. Men man måste ändå våga ställa frågan: I hur många avgörande politiska frågor har vi fått uppleva konkreta förändringar som gjort det lättare för nordbon? Jag menar att det är angeläget att vi vågar utvärdera vårt arbete här i , men också i det nordiska samarbetet. har innehaft ordförandeskapet för det nordiska regeringssamarbetet. Det är ett vittförgrenat samarbete som spänner över alla samhällsområden. Jag tycker att har gjort en bra insats under ordförandeskapet. Vi vet alla att programmet är väldigt omfattande, med omkring 40 punkter som skulle genomföras. När jag läste dessa blev jag väldigt imponerad. När jag skriver målsättningar, i alla fall i mitt privata liv och i det politiska arbete där jag själv finns med och påverkar, tycker jag nämligen att det är väldigt viktigt att också tala om vilka resurser man tillför för att dessa målsättningar ska kunna uppnås. Vilka arbetsinsatser var vi beredda att lägga till det här programmet för att uppnå de 40 målen? Detta saknade jag lite grann. Det var en fin formulering, men det saknades redan från början en ansats att kunna förverkliga den eftersom vi inte lade ned lika mycket kraft och resurser på att detta skulle kunna bli verklighet. Detta är en av de angelägnaste frågorna för det nordiska samarbetet : att vi kan visa nordborna att det blir konkreta genombrott i de frågor som vi tar upp och som vi tycker är viktiga. Många har varit inne på gränsproblematiken. Jag ska inte beröra den så mycket ytterligare, för det mesta har sagts. Men ta till exempel gränsen mellan och , som 40 000 människor åker över . Den har en sträckning, och här finns en massa bestämmelser som bara skapar problem. hörde vi säga: Ja, men vi kan inte ändra all vår nationella lagstiftning så att den anpassas till de nordliga länderna och så att det ska fungera. Då skulle jag vilja fråga: Vad är det vi inte kan förändra i ? Vad skulle vara så annorlunda att det inte skulle kunna anpassas till norsk eller dansk lagstiftning så att vi skulle kunna få bort dessa gränshinder? Det tycker jag är en angelägen fråga att resonera om . Jag skulle gärna vilja ha reda på vad som är så konstigt. Vi jobbar ju här i vår kammare , år och intensivare än någonsin med att harmonisera våra lagar och regeluppsättningar gentemot EU därför att vi anser att det är så viktigt med en harmonisering. Varför är det då så omöjligt att vi i skulle kunna harmonisera i ännu högre grad? Vi skulle då kunna peka på att vi inom har löst de här problemen. Vi har löst gränshindren. Vi har visat att vi är en stark region som har klarat av de här enklaste bekymren. På det sättet skulle vi kunna vara med och trycka på i Europasamarbetet som den nordliga regionen. hade vi här Norrbacksrapporten att hantera. Jag var mycket glad att vi fick upp den på bordet. Det var 23 punkter som jag tycker att man skulle ha kunnat vidta åtgärder för att genomföra. Men vad händer med Norrbacksrapporten, i alla fall som jag upplevt det ? Jo, vi behandlar den, vi behandlar den igen, vi tillsätter en arbetsgrupp som behandlar den igen, och så behandlas den på nytt. Så kommer det lite nya skrivningar som vi tar ställning till på nytt, för att bordlägga, för att ta ställning till på nytt i stället för att konkret och radikalt vidta åtgärder utifrån de förslag som lagts fram i frågan. Visst är det alltså mycket som borde bli bättre. Men om det inte vore värt att satsa på nordiskt samarbete därför att det inte fanns någon idé med det, som var inne på, skulle vi ju aldrig lägga ned så mycket energi som vi gör. Vi tror nämligen att det är viktigt. Vi tror att det är angeläget med ett nordiskt samarbete. Vi vet att vi har värderingsbaser som ligger väldigt nära varandra här i . Vi vet att vi har extrema och specifika livsförhållanden som särskiljer sig från de länder som ligger i södra . Därför tror vi att vi tillsammans i kan bli en stark kraft, en stark region som är en stark röst i Europasamarbetet. Det är det jag vill vara med och påverka. Jag vill inte haka upp mig på det som inte har blivit gjort, utan jag vill lägga ned min energi på att se till att vi genomför det vi har sagt. 114 () replik: sade att det är bra med politiska skillnader men att jag tog fram dåliga exempel. Jag ska läsa upp några exempel ur den konservativa och moderata gruppens förslag till budget: När det gäller narkotika lägger vi mer än vad övriga gör. När det gäller det nordiska lägger vi en halv miljon mer. När det gäller civil krishantering lägger vi mer. När det gäller en nordlig dimension satsar vi ytterligare mer. När det gäller nordiskt företagspris är vi, vad jag förstår, än så länge ensamma om det. Jag kan räkna upp ett antal exempel till ur vårt budgetförslag där vi lagt fram våra idéer kring detta. De kommer också att ligga med som en protokollsanteckning. Det var dessa skillnader jag ville ta fram, det vill säga hur mycket vi vill satsa. Jag har aldrig sagt att vi är ensamma om att vilja satsa på narkotika, absolut inte. Jag har inte sagt att vi är ensamma inom andra områden heller. I de stora, övervägande områdena är och jag överens, det vet jag dock inte när det gäller balter och när det gäller företagspris. Men det gäller också att vilja satsa i pengar, och det har vi gjort i det förslag till budget som vi har lagt fram. Att det var ett dåligt exempel skulle jag alltså inte vilja säga. Det var dock bra att kom in på det, för det gav mig ett alldeles utmärkt tillfälle att tala om hur skillnaderna är och att vi från vår sida satsar rejält på de här sakerna. 115 () replik: Tack för det, ! klargjorde vad han egentligen menade när han stod här och lite lättvindigt sade att det finns stora skillnader och att det vill satsa på är narkotikapolitiken. De konservativa har i sitt budgetalternativ en något annan infallsvinkel till hur man vill använda sina pengar än vad till exempel mittengruppen, som jag representerar, har. Därmed inte sagt att vi satsar mindre på förebyggande insatser när det gäller narkotikaproblematiken och den gränsöverskridande brottsligheten. Det är marginella skillnader mellan vilka områden man lägger pengarna på för att uppnå samma resultat. Jag är tacksam för det klargörande som gjorde. När det gäller de baltiska församlingarna vet att frågan har behandlats i .