prot · GQ0956 · 2003-02-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:56Onsdagen den 12 februariKl. 09.00 - 15.27Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! Vi ser många hot mot säkerheten ivärlden:- Risken för en militär konflikt i är överhäng-ande.- Utvecklingen i och mellan kärnva-penmakterna och understrykerhoten från massförstörelsevapen.- I och på de palestinska områdena eskaleraren ond spiral av våld och hat.- begås tusentals brott mot de mänskligarättigheterna. Likt i filmsmugglas över en halv miljon kvinnor och barn ini EU för att utnyttjas som sexslavar.- En miljard människor plågas av fattigdom.- Överallt finns hotet från den internationella terro-rismen.Vår kanske viktigaste uppgift i dagens samman-flätade värld är att bidra till ökad säkerhet - också förvår egen skull.Massförstörelsevapen i är främst ett hot motregionen men kan också hota oss. Riskerna med ettkrig i är också våra risker.Den internationella terrorismen drabbar även oss.Förra året dödades sex unga svenskar på Bali.Islamofobin, som ökat efter ,drabbar svenskar med bakgrund från muslimska län-der och ökar misstron i samhället.Den internationella kriminalitet som handlar medmänniskor, tvättar pengar och smugglar knark verkarockså i Sverige.Sverige vill och kan bidra till att skapa ökad sä-kerhet - säkerhet i dess fulla bemärkelse. Traditio-nellt hävdas att staters säkerhet garanteras av militäramedel, nu också genom kampen mot terrorismen.Men detta är alltför snävt.Säkerhet i dagens värld måste skapas globalt ochgemensamt, och innebära frihet och trygghet för alla.Och det är möjligt! Det har aldrig funnits bättreförutsättningar än nu för att skapa gemensam säker-het, när det är slut, när har återfö-renats, när har återfått sin hand-lingskraft. Men det kräver och förutsätter vissa saker.Säkerhet förutsätter mänskliga rättigheter, folkrättoch demokrati.Efter det slut har vi kunnat gå vidare,från att värna alla staters rätt till att starkare betonaalla människors lika värde och rättigheter. Inte barastater, utan alla individer har rätt till säkerhet. Vårakrav på mänskliga rättigheter kan aldrig göra halt vidnationsgränser eller vid kulturella eller religiösa bar-riärer.FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna äruniversell. I av global ekonomi, informationoch rörlighet behövs mer än någonsin denna gemen-samma värdegrund som binder samman människoroch kulturer. Skyddet mot krigsförbrytelser ochfolkmord stärks när den inrättas i i år.Den internationella terrorismen hotar våra rättig-heter. Intolerans byggd på en svartvit världsbild ärdess grund, finansiering genom kriminalitet och ille-gala penningtransaktioner dess förutsättning, hän-synslöshet och skräck dess verktyg. Inget mål, ingensak, ingen kamp kan rättfärdiga en terror som syftartill att döda och lemlästa oskyldiga civila. Sverigekommer alltid att gå i första ledet när det gäller attbekämpa terrorism.Men om vi låter kampen mot terrorismen över-ordnas de mänskliga rättigheterna är det vi som förlo-rar och terroristerna som vinner. De mänskliga rättig-heterna är kärnan i den toleranta livsstil som vi efter-strävar och de bekämpar.Därför har genomdrivit att EU:s insatsermot terrorism ska utföras i överensstämmelse med demänskliga rättigheterna. Därför har vi begärt attsvenskarna som sattes upp på FN:s sanktionslistaskulle avföras då det inte fanns några bevis mot democh att FN:s sanktionssystem ska förändras. Därförhar vi krävt att den svensk som är fånge i ska friges.Ett problem i vår närhet är där endasten politisk lösning kan bringa konflikten till ett var-aktigt slut. Vi delar vrede över terrordådeti . Vi ifrågasätter inte rättatt bekämpa terrorism, men kampen måste föras ienlighet med internationell humanitär rätt ochmänskliga rättigheter.Ett växande hot mot utsatta människor och enväxande inkomstkälla för internationell kriminalitetoch terrorism är handeln med kvinnor och barn. Re-geringen har anslagit motmänniskohandel i . har tagit initia-tiv inom det nordisk-baltiska samarbetet, i Barentsrå-det och inom EU:s samarbete med och Afrika.Regeringen har tagit fram en global strategi förhur människohandel ska bekämpas i utvecklings-samarbetet. Vi behöver strängare straff mot män-niskohandlarna, mer internationellt samarbete mellantull och polis och bättre stöd till offren. Filmen 4-ever är viktig för att öka medvetenheten både i deländer där offren kommer ifrån och i våra länder därefterfrågan finns. Regeringen har därför gett i uppdrag att samarbeta med för att sprida filmen.En mänsklig rättighet och en viktig del av den för-följda människans säkerhet är asylrätten. Vår migra-tions- och flyktingpolitik präglas av humanitet ochsäkerhet. För att uppnå en solidarisk europeiskmigrationspolitik är det viktigt att det gemensammaregelsystem som utvecklas inom EU innehåller tydli-ga minimivillkor. Genom att utvecklingssamarbetetstår i bättre samklang med migrationspolitiken bidrarvi till att förebygga ofrivillig migration. sam-verkar nära med UNHCR för att stärka den interna-tionella flyktingrätten.Vi kommer att hålla fast vid vårt långvariga enga-gemang mot dödsstraffet och tortyr. De har ingenplats i moderna samhällen. Vi ska fortsätta att kämpaför kvinnors och barns rättigheter. Och vi tvekar inteatt påtala brott mot mänskliga rättigheter eller demo-kratiska principer.I rapporter om de mänskli-ga rättigheterna i världens länder som regeringen i årför första gången låtit offentliggöra kan vi läsa- om där president nu intensifi-erar förföljelserna av parlamentariker från oppo-sitionen.- om som använder dödsstraff för en lång radbrott.- om som i stället måste välja demo-kratins och rättsstatens väg.- om militärregim vars övergrepp omöjlig-gör en demokratisk utveckling.Sverige ska fortsätta att verka för mänskliga rät-tigheter, folkrätt och demokrati över hela världen.Säkerhet förutsätter global rättvisa och öppen ochrättvis handel.Den världsomspännande ekonomin behövervärldsomspännande spelregler för rättvisa villkor; dengränslösa marknaden behöver gränslösa värden. Vibehöver globalisera demokratin, men också demo-kratisera globaliseringen. Den för flertalet så positivaglobaliseringen får inte förvärra och fördjupa orättvi-sor och klyftor.Handel är en kraftfull motor för tillväxt och fat-tigdomsminskning, men den måste komma alla tilldel. stängs utvecklingsländerna ute från viktigamarknader med kvoter och tariffer. Varu- och tjänste-handeln måste öppnas och hindren för ex-port tas bort. Industriländernas jordbrukspolitik måstereformeras. Vi verkar för konkreta resultat inomvärldshandelsorganisationen dynamisk världshandel och en positiv ekono-misk utveckling kan minska risken för spänningar. Sepå EU och den inre marknaden med dess gränslösarörlighet för personer, varor, tjänster och kapital somefter utvidgningen omfattar 455 miljoner konsumen-ter och miljoner företag. Se på : nyssen upprustad kalla-kriget-gräns, en av Europassnabbast växande regioner, där de baltiska ländernasoch medlemskap i kommer att ge ytterli-gare dynamik.På samma sätt som global utveckling gynnas avökad handel bygger tillväxt och trygghet påatt vårt näringsliv kan hävda sig internationellt. Sve-rige har en unik potential med både traditionella nä-ringar och nya kreativa branscher som vi ska utnyttja.Vi ska göra mer för att främja svenskt näringsliv iutlandet och främja investeringar i Sverige.Men enbart handel är inte nog utan måste ingå ien bredare utvecklingsstrategi. Det är otillständigt attEU subventionerar varje ko med , närhalva jordens befolkning lever på mindre än densumman per dag.Regeringen arbetar för en rättvis globalisering.Det kräver åtgärder av länder, näringsliv, enskildaorganisationer, WTO, EU och FN. Vi vill bland annatstärka tillsynen över de globala finansiella institutio-nerna.Hållbar säkerhet förutsätter rättvis och hållbar ut-vecklingFattigdom kan både orsakas av och vara orsakentill militära konflikter. Men fattigdom kan inte be-kämpas militärt.Genom FN-konferenserna liksom iJohannesburg, , , och genom FN:smillenniedeklaration, har världssamfundet för förstagången skapat en samsyn om hållbar utveckling.Aldrig tidigare har de politiska förutsättningarnaför att verkligen nå resultat varit bättre. Målsättning-arna är ambitiösa, men möjliga att uppnå med politiskvilja och samarbete.Utvecklingsländerna själva har det avgörande an-svaret för att bekämpa fattigdom. Men bistånd på rättsätt kan spela en stor roll. bistånd ökar påväg mot enprocentsmålet. Också EU, som totalt stårför två tredjedelar av världens bistånd, ökar sina in-satser.Hälso- och sjukvård är en säkerhetsfråga. Det un-derströks när hiv/aids, den allvarligaste epidemin somdrabbat mänskligheten sedan digerdöden, debattera-des i . Men det gäller också andrasmittsamma sjukdomar som malaria och tuberkulossamt barna- och mödradödligheten.Grundläggande för vår överlevnad är att vi värnarvår miljö.Ta frågan om rent vatten. Det är en bristvara ochdärför en källa till konflikter.Ta växthuseffekten - extrema väderhändelser,torka och översvämningar driver människor på flyktoch orsakar konflikter. Där bidrog till att rädda det som är hoppet: Kyotoproto-kollet.Ta vårt närområde: Atomsoporna på Kolahalvönär ett hot mot vår säkerhet, och därför hoppas vi attRyssland nu ska underteckna det nödvändiga avtalet.Regeringen kommer i utvecklingspropositionen iår att lägga fram en samlad politik för rättvis ochhållbar utveckling.Säkerhet förutsätter nedrustning.Aldrig förr har så många länder haft tillgång tillmassförstörelsevapen eller ambition att utvecklasådana. Aldrig förr har terrorister gjort så stora an-strängningar att komma i besittning av dem. Motdetta globala hot ställer vi vårt långsiktiga mål: envärld fri från kärnvapen, kemiska vapen och biologis-ka vapen. Vårt medel är universella åtaganden förnedrustning, icke-spridning och exportkontroll. Sve-rige ingår i den så kallade Ny Agenda-koalitionen,som bidrog till en handlingsplan i 13 steg förkärnvapennedrustning som har accepterats av kärn-vapenstaterna. Vi kommer att pressa på för att planenuppfylls och återkomma med initiativ mot massför-störelsevapen.Säkerhet förutsätter att vi kan förebygga väpnadekonflikter.I dödades en miljon människor under100 dagar 1994. Två miljoner drevs på flykt.Krigen på västra skapade över tre miljonerflyktingar. 100 000 människor sökte sig till Sverige.Krigen har kostat och dess medlemsländer över100 miljarder kronor.Kostnaden för de fredsbevarande FN-soldaterna iSierra var större än landetshela BNP.Siffrorna förskräcker. Än mer förskräcker detmänskliga lidandet bakom. Det kan inte mätas ipengar. Men vi kan använda våra resurser bättre föratt minska lidandet, och minska hotet att nya ellernygamla konflikter blossar upp.Lätta vapen har kallats för den fattiges massför-störelsevapen. av dem som dödats i konflikterdet - över tre miljoner människorvarav över två miljoner civila - har fallit offer förlätta vapen.I dag är över en halv miljard lätta vapen i omlopp.De är lätta att få tag på, lätta att dölja, lätta att använ-da, och svåra att kontrollera. Exporterade från Europaunderblåser de konflikt efter konflikt över hela värl-den. Och vi ser konsekvenserna i , i Tetovo,och på våra egna gator och skolgårdar.Sverige hade den första om kon-fliktförebyggande . kommer att tanya initiativ när det gäller konfliktförebyggande un-der året.Vår säkerhet förutsätter att massförstörelse-vapen förstörs.Det är en skam att vår civilisations vagga behärs-kas av . Listan på hans svek är lång:Han har använt kemiska stridsmedel i kriget mot Iranoch även mot sin egen befolkning. 5 000 kurder i bynHalabja - män, kvinnor och barn dödade han medstridsgas.Hans Blix har i sin rapport visat att 6 500 bombermed kemiska stridsspetsar saknas i redovisning,liksom stora mängder mjältbrandsbakterier.FN:s vapeninspektörer måste få den tid de behö-ver. kommer aldrig att nedrusta medmindre än att han utsätts för maximal press, men enmilitär insats kan bara få vara en sista utväg när allaandra medel uttömts. Vår säkerhet förutsätter envärldsordning baserad på folkrätten. Det kan därförbara vara som fattar beslut omvåldsanvändning.Vår säkerhet förutsätter att uppfyllersina internationella åtaganden.Utvecklingen är allvarlig. ageranderiskerar att underminera hela den globala icke-spridningsregimen. Vi har tillsammans med andragjort klart för den nordkoreanska ledningen att dessagerande är oacceptabelt. Diplomatiska ansträngning-ar och dialog krävs för att lösa krisen på fredlig väg.Nordkorea måste dra tillbaka sitt beslut att lämnaicke-spridningsfördraget och släppa in FN:s vapenin-spektörer.Vår säkerhet förutsätter fred i Mellanöstern.Konflikten i har förvärrats.Fredsprocessen har avstannat, och parterna sitter fast ien ond våldsspiral. har återockuperat stora delarav de . Bosättningarna tillåtsväxa och bli alltfler. Det palestinska ledarskapet harinte förmått förhindra självmordsattackerna mot is-raeliska civila. Båda sidor måste inse att de aldrig kanuppnå sina mål genom att använda våld.Regeringen verkar både bilateralt och genom EUför att gjuta nytt liv i fredsprocessen. EU ingår till-sammans med FN, och i den så kalla-de kvartetten som arbetat fram en handlingsplan fören fredlig lösning där den israeliska ockupationen fårett slut och en demokratisk, tolerant och livskraftigpalestinsk stat upprättas . Vi ska verka för att parterna accepte-rar och genomför denna plan.Vår säkerhet förutsätter stabilitet på västra spänningar och krigsförbrytelser, krimi-nella nätverk och människohandel har alltför längevarit en del av västra . Vägen till stabilitet ochutveckling går via europeisk integration. Sverigesengagemang är omfattande. 800 svenska soldaterdeltar i Kfor och Sfor för att upprätthålla freden,skydda minoriteter och möjliggöra en demokratiskutveckling i Kosovo och Bosnien, och snart kan viockså delta i Makedonien.Vår säkerhet förutsätter utveckling i Afrika.Under året som gått har vi äntligen sett fred i An-gola, politiska lösningar på konflikterna i Storasjöre-gionen och inledda fredssamtal i och Somalia.Men vi har också sett nya konflikthärdar blossa uppsom i . Uppemot 400 miljoner afri-kaner bor i länder med pågående, eller stor risk förkonflikt.Vi stöder demokratiska afrikanska regeringar somvisar ansvar för utveckling. Vi stöder afri-kanska initiativ att nå ett slut på krig och plundringar.Sverige avser att bidra med personal till FN:s freds-bevarande styrka i . Kabinettssekreterare fortsätter sitt EU-uppdrag för fred i Västaf-rika. Vi stärker positiva krafter som verkarför utveckling och välfärd.Vår säkerhet förutsätter ett starkt FN.Sveriges starka stöd till FN är det främsta uttryck-et för våra ansträngningar att värna internationellfred, säkerhet och utveckling. Bara FN har den breddoch den legitimitet som krävs för den globala säker-heten. FN är ett oumbärligt forum, en oumbärlignormbildare och en garant för folkrätten.I dag tar FN sitt ansvar. FN reagerade snabbt ochbeslutsamt efter . FN har tagit led-ningen i diskussionen om hållbar utveckling. är det endaorgan som har legitimitet att fatta beslut som rörglobal säkerhet. Med detta ansvar följer en skyldighetatt också fatta svåra beslut.FN avspeglar 191 staters olika och intressenoch uppvisar både goda och dåliga resultat. Vi tvekarinte att rikta kritik när det är befogat. En organisationsom FN måste ständigt förnya sig, och vi stöder gene-ralsekreterare reformarbete. Vi vill sereformer av säkerhetsrådet och har tagit initiativ tillatt stärka FN:s sanktionsinstrument.Det är också viktigt för oss att FN nu blir effekti-vare i sin krishantering. har säntut tiotusentals militärer, poliser och observatörer iFN-tjänst. Vi deltar i 13 av det femtontal FN-missioner som pågår.Att säkerställa förmågan att delta i internationellaoperationer är en viktig del av reformeringen av detsvenska försvaret. Vi ska ha den civila och militäraförmåga som krävs för att snabbt kunna ställa upp närvi behövs, i de former som vi själva väljer.Vår säkerhet stärks genom ett utvidgat EU.Den europeiska unionen är central för vår säker-het. ska fördragen för utvidgning av EUmed tio nya medlemsländer undertecknas. Därmedkröns ansträngningar, inte minst från Sveri-ge, med framgång. Vi utvecklar nu samarbetet medde nya medlemsländerna. Förberedelser pågår för attöppna ambassad i senare i år.Ett enat är ett säkrare . Därför fårvi inte heller skapa nya skiljelinjer. Vi vill fortsätta attutveckla vårt partnerskap med . En fortsattintegration, inte minst ekonomisk, är viktig både förSverige och för . Men ett sant partnerskapkräver uppslutning kring gemensamma värderingaroch principer, inklusive mänskliga rättigheter ochmediefrihet. Vi ska fortsätta stötta en positiv utveck-ling i , och . ochEuroparådet är viktiga för säkerheten och demokrati-seringen i hela Europa.Det europeiska konventet och den kommande re-geringskonferensen ska utveckla och effektiviseraEU. Vi behöver stärka den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Vi behöver ett tydligare , inte minst av demokratiska skäl. Vi behöverreformer av men inte stora förändringar i balansenmellan EU:s olika organ. Vi vill ha mer inflytande förde nationella parlamenten.Sveriges välstånd är beroende av utvecklingen iEuropa. Vi arbetar aktivt inom EU för full sysselsätt-ning, social välfärd och miljömässigt hållbar utveck-ling.Folkomröstningen om euron ärett viktigt vägval för . Medlemskap i om att stärka förutsättningarna för en stabiltillväxt i vårt eget land. Den handlar om Sverigesinflytande i . Den handlar också om att vi tarvårt ansvar när det framtida formas.Genom att utveckla sin förmåga till konfliktföre-byggande och konflikthantering kan EU skapa ökadsäkerhet. EU:s civila och militära konflikthanteringska kunna bidra till fred och säkerhet varhelst i värl-den det behövs - i nära samarbete med FN och regio-nala organisationer.I december nåddes en överenskommelse om attEU får tillgång till Natoresurser för fredsfrämjandeinsatser. Detta gör det möjligt för EU att nu inledasina första militära fredsfrämjande insatser. Redanvid tog EU över den civila polisinsatsen iBosnien efter FN och förbereder sig nu på att ta överden konfliktförebyggande militära insatsen i Make-donien efter Nato.Vår säkerhet förutsätter ett euroatlantiskt part-nerskap.Säkerheten i vårt närområde och i byggs iallt närmare samverkan mellan EU, Nato och Ryss-land.Vi gläds åt att våra grannländer , Lettlandoch kan förverkliga sina säkerhetspolitiskamål och bli medlemmar av EU och Nato. Det är etthistoriskt framsteg och stärker säkerheten och stabi-liteten för och hela Östersjöområdet.Vår säkerhet förutsätter samarbete i ochrunt Östersjön.Som ordförande i det nordiska regeringssamarbe-tet kommer att verka för minskade gränshin-der och ökad rörlighet. De baltiska länderna har för-nyat det nordiska samarbetet. Vi vill öka kontaktytor-na mellan och . Vi öppnar inom kortett generalkonsulat i Kaliningrad.Under vår kvarvarande tid som ordförande i kommer vi att prioritera miljöfrågor, ökatutbyte och ekonomisk utveckling samt konkreta åt-gärder mot människohandeln.Vår säkerhet stärks av en bred enighet om Sveri-ges säkerhetspolitiska linje.Sverige är militärt alliansfritt. Det är en politiksom genom olika skeden tjänat oss väl i snart 200 år.Den ger oss handlingsfrihet. Den har ett brett folkligtstöd. Alliansfriheten har ett brett politiskt stöd genomden överenskommelse som regeringen träffat medCenterpartiet, och Moderaterna.Herr talman! Det finns en hel del hot motvår säkerhet som inte längre enbart kan hanteras mi-litärt. Men de kan mötas med en aktiv politik förmänskliga rättigheter, folkrätt och demokrati, författigdomsbekämpning och global rättvisa och förkonfliktförebyggande och nedrustning.Hoten kan mötas med aktiv samverkan i närområ-det, inom EU och globalt, med FN i centrum. Låt ossgöra det och utnyttja möjligheterna att försöka upp-rätta global fred, frihet och rättvisa.(Applåder)Anf. 2 BO ():Herr talman! De dramatiska skiftena i vår omvärldunder det senaste dryga decenniet har förändrat förut-sättningarna för svensk säkerhetspolitik. Den gamlakonflikten mellan öst och väst, mellan förtryck ochfrihet, är inte längre styrande för hur säkerhetspoliti-ken utformas.Samtidigt har nya hot växt fram - terrordåd somslår blint och urskillningslöst, förtryckarregimer i Irakoch som har utvecklat och som är bereddaatt använda massförstörelsevapen. Ska dessa nya hotkunna mötas krävs det internationell samverkan ochsolidaritet. Det är ett ansvar som och Sverigemåste axla.Situationen i är en angelägenhet för alla somlever i och som tror på ett öppet samhälle. Den är enangelägenhet för som medlem av Förentanationerna.Iraks krigsmaskin har gång på gång anfallit sinagrannländer. har inte dragit sig föratt använda massförstörelsevapen i krig och mot sinegen befolkning.Genom beslutet om resolution i novemberförra året fullföljer ett tolv årgammalt krav på att regimen i villkorslöstavrustar alla sina kemiska och biologiska vapen ochkärnvapen.De senaste tolv åren har svikitoch bedragit. Det finns ingenting som talar för att haninte försöker bedra världen även . Därförmåste säkerhetsrådet stå fast. Ett splittrat FN kommerbara att spela i händerna.Ingen vill se ett krig. Skulle det värsta hända vetvi att det leder till ett stort mänskligt lidande och materiell förödelse. Det är inte vad folkförtjänar - ett folk som redan lider under SaddamHusseins förtryck. Hans terrorregim torterar ochmördar oppositionella. Den tvingar människor i flykt.Det finns ingen åsiktsfrihet, och det finns ingen de-mokrati i Irak.Den fredliga lösning som vi hoppas på och arbetarför kräver emellertid fasthet och enighet. Välgrundadoro får inte ersättas av en jakt på inrikespolitiskapoänger eller en naiv tro att en av vår tids grymmastediktatorer kan resoneras bort från sin terrorregim.Iraks ledare skulle över huvud taget inte ta någonhänsyn till FN:s krav om inte betydande militärastyrkor var beredda att upprätthålla mandatet att av-rusta Irak.En militär aktion är, och ska alltid vara, den sistautvägen. Men om det är priset för en säkrare världoch om ledare väljer konfrontation framförsamarbete kan det bli nödvändigt. I grunden handlardet ju om att bygga en värld där våra barn och barn-barn och barn i hela världen kan leva i frihet ochtrygghet utan att hotas av förtryckarregimer medmassförstörelsevapen.FN:s resoluta hållning mot har visat på bådestyrka och tålamod. Men det har funnits tillfällen dåFN inte agerat med samma beslutsamhet. De ohygg-liga folkmorden i kostade en miljon männi-skor livet men då svek . Världentittade på och gjorde ingenting.Den fruktansvärda etniska rensningen i Kosovo ärett annat exempel på när säkerhetsrådet misslyckatsmed att upprätthålla skyddet för mänskliga rättighe-ter. Då agerade Nato, utan säkerhetsrådets godkän-nande, för att få ett slut på civilbefolkningens lidande- ett handlande som även ställde sig bakom.Dag och natt har amerikanska ochbrittiska styrkor skyddat den kurdiska minoriteten inorra från terror. Även dennainsats för mänskliga rättigheter sker utan beslut isäkerhetsrådet. Jag utgår från att utrikesministerndelar min uppfattning om att dessa livsviktiga insatserstämmer väl överens med det skydd för mänskligarättigheter som FN ska upprätthålla.Förenta nationerna måste fortsätta att visa fasthetoch kraft i arbetet med att upprätthålla de ideal somligger till grund för stadgan. Det förutsätter att säker-hetsrådets handlingskraft inte blockeras.Rådet måste ta det ansvar som krävs för att av-värja hot mot världsfreden och trygga mänskligarättigheter. Vi i måste ta vår del av ansvaretoch vara med och bygga ett starkt och handlingskraf-tigt FN. De misstag som har begåtts och de svaghetersom visades när det gäller , när det gällerKosovo och när det gäller skyddet för kurderna fårinte upprepas om FN ska kunna spela den roll som vialla menar är nödvändig och viktig.Det är viktigt att vapeninspektörerna kan fullgörasitt arbete men det är - låt oss inte glömma det!