prot · GQ0995 · 2003-04-29 00:00:00 — Det handlar också om en insikt om att ju bättre viblir på att leva upp till miljömålen desto större förut-sättningar har vi att klara de höga produktionsmålen.En välmående skog kan ju också generera mycketmer, så det finns all anledning att behålla den organi-sation för skogsvårdsarbetet som vi har.Jag är väldigt positiv till skogsvårdsstyrelserna,som ju är unika på det sättet att där finns en regionalnärvaro och att man också har möjligheter att hauppsökande verksamhet och komma ut till enskildaskogsägare. Jag vill att skogsvårdsstyrelserna skafortsätta med det.Jag är övertygad om att de skulle kunna göramycket mer och anta fler utmaningar. Jag tror att detill exempel skulle kunna ansvara för ekologisk land-skapsplanering i större utsträckning, precis som frågar om. Men ska vi lägga mer an-svar på skogsvårdsstyrelserna måste vi också kunnaskicka med mera pengar, och det har vi inte haft möj-lighet att göra så här långt. Men det är ingen tvekanom att organisationen i sig är väl lämpad för dentypen av frågor. Man har ett kontaktnät, och man lokala och regionala förankringen.Sedan tror jag att man dessutom måste arbeta påhelt nya sätt för att nå nya skogsägare, eftersom vi vetatt många av de nya skogsägare som kommer in i dagärver sin skog, och alltfler av dem bor långt ifrånskogen. De lever inte med den som mångaandra generationer skogsägare har gjort. Då hjälperdet inte med bara uppsökande verksamhet, utan dåmåste man arbeta med riktade träffar i olika områden,med information via nätet och mycket annat. Detjobbar också skogsvårdsstyrelserna med.Sedan har det funnits mycket diskussioner just omvilka krav man kan ställa på de statliga skogsägarnanär det gäller att erbjuda ersättningsmark till skogsä-gare som hellre vill ha mark än ekonomisk kompen-sation. Jag vet att statliga just nu för endialog med om hur man på bästasätt ska kunna arbeta vidare kring de frågorna.Jag svarar inte för , som ni säkert kännertill, men jag är övertygad om att de har som utgångs-punkt att försöka lösa de problem och de tvister omersättningsmark som har varit, och jag hoppas att delyckas med det i bästa samförstånd.Anf. 76 ():Fru talman! har i uppgift att vara be-hjälplig med ersättningsmark när skogsmark skaavsättas för naturvårdsändamål, som ministern påta-lar, men för att kunna göra detta krävs en strategi därman har ett spritt ägande av mark över . Detkan även innebära att man aktivt köper mindre natur-värdefull mark i områden där staten har lite ägandeför att sedan kunna erbjuda denna som ersättnings-mark.Det är bra att har en dialog medSveaskog i frågan, men äger extremt litemark i . äger betydligt mer.Därför bör även hårdare krav ställas på det gäller att erbjuda ersättningsmark.Avser ministern att verka för att även andra statli-ga skogsägare, framför allt , ska ha kravpå sig att erbjuda ersättningsmark i lämpliga fall?När det gäller förutsättningar för mångbruk ochvarierat skogsbruk anser ministern att dessa redan ärgoda, men omfattningen av alternativa skogsbruks-metoder och alternativa skogsnäringar, som turism tillexempel, är liten . Vi tror att potentialen förmångbruk är mycket större och att det saknas infor-mation och stöd till skogsägare som vill göra liteannorlunda.Jag anser att det behövs bredare näringsperspektivpå skogen än det som är rådande . Jag undrardärför om ministern också anser att mångbruk av våraskogar är viktigt?Anf. 77 ():Fru talman! För mig som centerpartist är det na-turligt att värna om det enskilda ägandet och det små-skaliga skogsbruket, och det är absolut nödvändigt attmarkägare ges full ekonomisk ersättning eller fårersättningsmark när skogsmark av olika anledningartas ur skoglig produktion för naturvårdsändamål elleromvandlas till reservat.Det var intressant att höra att statsrådet också de-lar vår syn på skogsvårdsstyrelsernas stora betydelse.Om det inte finns pengar att ge till skogsvårdsstyrel-serna undrar jag om man inte kan göra något slagsomprioritering, om vi nu anser att de har en väldigtstor betydelse när det gäller att bevara den biologiskamångfalden.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Skogsvårdslagen är väldigt speciellpå det viset att den är en ramlag som egentligen stäl-ler väldigt få krav på skogsbrukaren. Det är en lagsom ger ett oerhört stort utrymme av frihet, och jagtror att det är en av styrkorna i lagstiftningen. Det ärockså en av drivkrafterna och morötterna för mångaskogsägare att själva utbilda sig och söka ny kunskapför att bli bättre på skogsvård ochskogsvårdsfrågor.Förutom att konstatera att det redan nu finns storamöjligheter för enskilda skogsbrukare att forma sittskogsbruk skulle jag vilja understryka att mångbrukav våra skogar är viktigt. Jag tror att det berikar bådeskogen och möjligheterna till kunskap om skogenliksom våra förutsättningar att få ökad produktionfrån den. Jag tycker alltså att mångbruk av skogen ärviktigt.Sedan tar jag gärna med mig de frågor och syn-punkter som framför allt har förtfram kring de statliga skogsägarna. Eftersom det ärnäringsminister som svarar för statensägarskap både genom och genom AssiDomän kan jag inte närmare kommentera vilka dis-kussioner han haft med dem. Jag är inte insatt i det.Jag svarar för skogslagen i den mening som riksdagenhar ställt sig bakom den. Men jag tar med mig defrågor jag fått om och tillnäringsministern.Jag ser inget utrymme att ta pengarfrån några av mina andra konton för regional utveck-ling, turism eller infrastruktur för att kunna stärkaskogsvårdsorganisationerna ytterligare. Vi berederdock fortfarande den utvärdering som Skogsstyrelsenhar gjort av skogsvårdspolitiken för att dra lärdom avde här två jämställda målen. Detta gör vi tillsammansmed andra departement. Vi får avvakta och se vilkamöjligheter som kan komma att påolika sätt stötta vår regionala organisation frånSkogsstyrelsen.Anf. 79 ():Fru talman! Jag är glad att ministern delar minuppfattning om mångbruk som en mycket värdefulldel av skogsbruket. Vi har ju i vårt samarbete medregeringen lyckats få upp anslagen till biotopskyddoch naturvårdsavtal rätt mycket, så det är tråkigt att viinte har lyckats med . Vi fickdock upp dem från 25 miljoner 1998 till successivt125 miljoner 2001, 2002 och 2003, och vi skullegärna se att detta fortsatte och inte monterades nedigen.Jag tycker att det är oerhört tragiskt att se att vihar alldeles för lite skog skyddad sommycket värdefull skog huggs ned. Vi börjardessutom diskutera att även skydda skog som är näs-tan nyplanterad för att återställa. Tänk så mycketbättre det vore om vi kunde skydda den fina gamlaskogen innan den höggs ned! Jag hoppas att vi till-sammans ska jobba för det.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:232 ombygg- och bostadsmarknadenAnf. 80 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att människor skafå tillgång till bostäder i den utsträckning som be-hövs.Jag delar oro över att utbudetav bostäder inte överensstämmer med efterfrågan. Vihar till exempel sett att antalet bostäder i bygglovminskade ,, jämfört medsamma period sedan.Boverket gör en bedömning av bostads-marknadsläget i landet. Kommunernas bedömningarav den egna bostadssituationen är underlag för densammanställning som görs för hela riket. Av densenaste sammanställningen framgår att ungefär 60 %av befolkningen i bor i kommuner med bo-stadsbrist. Vidare framgår att det oftast är brist påsmå lägenheter för små hushåll samt att kommunernaanser att det är brist på hyresbostäder. Det är oftaungdomar som drabbas av bostadsbristen och påhögskoleorterna även studenterna.I ett kort perspektiv framstår därför behovet avmindre hyresbostäder som efterfrågas av bredarehushållsgrupper som mest angeläget att komma tillrätta med.Regeringen införde 2001 ett investeringsbidragför nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätti områden med bostadsbrist. Erfarenheterna av in-vesteringsbidraget har varit goda. kan kon-stateras att det ändå inte varit tillräckligt för att ge denönskade effekten på bostadsbyggandet.I förra veckan lämnade regeringen en propositionom stimulanser i syfte att främja anordnandet avmindre hyreslägenheter och studentbostäder genomatt kostnaderna vid nyproduktion sänks. En del avden ingående mervärdesskatten föreslås tillgodoförasfastighetsägarens skattekonto. Den föreslagna åtgär-den minskar fastighetsägarens kostnader för anord-nande av hyreslägenheter och studentbostäder med ettbelopp som motsvarar mellanskillnaden mellan denmervärdesskatt om som fastighetsägaren betalatoch den mervärdesskatt som fastighetsägaren skulleha betalat om mervärdesskattesatsen skulle ha varit6 %.Nyligen har jag i ett par interpellationssvar nämntövrigt arbete som regeringen genomför för att ökatillgången på bostäder. Jag ska inte åter redovisadessa åtgärder utan bara peka på det uppdrag lands-hövdingen i har fått, kommande för-slag om tredimensionell fastighetsindelning, Plan-och bygglagstiftningsutredningen samt en kommandeutredning om hyressättningssystemet.Vidare vill jag påminna om den arbetsfördelningmellan stat och kommun som varit ettkännetecken för svensk bostadspolitik. Staten harverkat för att legala och finansiella instrument finnstillgängliga, och kommunerna ansvarar för att debostäder som efterfrågas också erbjuds dess invånare.Avslutningsvis menar jag att byggföretagen - somofta själva är byggherrar - har möjligheter att påverkaproduktionen av bostäder. De stora byggentreprenörs-företagen innehar byggrätter för mer än 60 000 lä-genheter runtom i landet. När nu marknaden viker förexklusiva bostadsrätter gäller det för företagen attsnabbt ställa om sin produktion så att den bättre sva-rar mot efterfrågan av bostäder för bredare hushålls-grupper. På så sätt skulle den akuta bristen på bygg-bar mark minska och byggandet av nya bostädersnabbt komma i gång. Jag skulle välkomna ett sådantinitiativ från byggföretagen.Anf. 81 ():Fru talman! Den frågan fick jag i telefo-nen precis innan jag gick hit. Jag hade sagt: Nej, jagkan inte komma för jag ska debattera medbostadsministern. Jag hörde en suck i telefonen, ochjag hörde nästan en suck från bostadsministern med.Jag kan förstå om det känns ansträngt, för vi är envi-sa. Det kommer vi nog också att fortsätta att varaeftersom det vad jag förstår är flera som kommer attdelta i den här debatten.Bostadsbyggandets hinderbana är ett dramatisktmen mycket beskrivande namn på det som gör att detinte byggs mer bostäder i än vad det gör. Detär också namnet på en som vi har tagitdel av. Jag lånar gärna detta namn, för behovet av nyabostäder är stort och hindren många.I drygt en tredjedel av landets kommuner är detbostadsbrist. Värst är det naturligtvis i storstadsregio-nerna, men också i småkommuner har man behov avatt bygga. Unga människor har ingenstans att ta vä-gen när de vill lämna föräldrahemmet. Alltfler bli såkallade mambor och bor hemma hos sin mamma fastdet egentligen är dags för dem att sätta eget bo. På detviset kan man se bostadsbristen som ett säkert pre-ventivmedel. Detta är dock inte vad behövernär det föds för få barn.Bostäder är ett måste för unga, men problemetfinns även för äldre människor - äldre som vill flyttafrån sin alltför stora trädgård eller sin stora bostad.Det finns inget alternativ för dem heller, och finns detär det alldeles för dyrt, precis som det är för ungdo-marna.Detta låter väldigt uppgivet och trist. Dess värre ärdet dock ingen falsk bild jag målar upp, utan jag troratt vi delar den. Den är inte heller ny. Vi har debatte-rat den här, och jag är lite irriterad överatt det inte händer någonting.Hindren är många, och bostadspolitiken blir alltrörigare. En med skatter och regleringar blockeradbyggmarknad står återigen och väntar på nya stimu-lansåtgärder som man är lovad från regeringen. In-vesteringsbidraget för hyresbostäder sade man skullege mycket bra effekter, men det har inte givit de ef-fekter man önskade. Ständigt får vi se former avkonstgjord andning som regeringen tar till för atthålla liv i ett system som egentligen inte fungerar.Hindren måste rivas. Det är dags för en bostadsre-form i landet.Hyressättningssystemet måste vara det förstahindret som man kan riva, och det anser jag att manegentligen kan göra ganska omgående. Att sätta utredning som ska hålla ytterligare kännsinte riktigt seriöst. Hyrorna måste faktiskt kunnasättas så att de speglar utbud och efterfrågan när detbyggs nytt eller när en lägenhet blir ledig. En över-gång till en marknadshyra just för de nybyggda husenmåste nog införas.Bruksvärdessystemet baserat på enbart de kom-munala bostadsbolagen har också tjänat ut. Hyres-gästernas besittningsskydd och trygghet tycker jag måste hitta en väg att beakta. Det har man lyck-ats med i andra länder. Det bör man också kunnalyckas med i . Vi måste också få in nya bygg-herrar på marknaden. Kartellbildningar måste vara ettminne blott, och svarthandeln måste man ta ett kraft-tag emot.Jag undrar också över andra kostnader. Varför ärdet inte möjligt att ta bort byggmomsen helt? Detskulle öppna även för ett ökat underhåll som så välbehövs.Anf. 82 ():Fru talman! Bostadsbristen är oerhört allvarlig. Isvaret hänvisar statsrådet till regeringens arbete föratt öka tillgången på bostäder. Här anges uppdragetsom landshövdingen i har haft ochredovisat. Det hänvisas också till kommande föreslagom tredimensionell fastighetsbildning, , och den kommande utredningen omhyressättningssystemet. Statsrådet hänvisar härmedtill fyra utredningar. Då kan man ju, när vi konstate-rar att ännu har gått och att det inte byggs nå-gonting, fundera över hur länge de här utredningarnaska hålla på. Statsrådet avslutar också svaret med attpåtala att byggföretagen har ett ansvar att ställa omproduktionen och välkomnar ett initiativ från byggfö-retagen.Landshövdingen i , som redovisa-de sitt resultat för någon vecka sedan, skickade enmycket tydlig signal. I rapporten, som finns att ta delav, kan man läsa att alla kommuner som landshöv-dingen varit i kontakt med konstaterar att exempelvistrafikinvesteringar är en förutsättning för bostadsbyg-gandet. Sidan 17 i rapporten: "Alla kommuner förde iöverläggningarna fram krav på trafikinvesteringarsom förutsättning för att de skulle påta sig ett ökatbostadsbyggande." Om detta har vi inte hört någon-ting från rapporten framgår också tydligt byggbranschenskrav. Hyressättningssystemet måste reformeras. Manmåste se över överklagandet av planer. Man vill hasäkrare betingelser, inte fler insatser i form av kort-siktiga bidrag. Man ser fram emot tredimensionellfastighetsbildning och ägarlägenheter.Hur blir det nu med ägarlägenheterna? är min frå-ga till statsrådet. Det har vi inte hört någonting omheller. Men vi vet att det pågår en utredning kringtredimensionell fastighetsbildning.Rapporten påvisar också att aktörerna på markna-den anser att långsiktiga och tydliga spelregler sak-nas. Det står så här i rapporten: "Regelsystemen ver-kar i många sammanhang oklara och svåröverskådli-ga för aktörerna. För att kunna åstadkomma en var-aktigt högre nivå på bostadsbyggandet anser jag motdenna bakgrund det viktigt att det fortsatta reformar-betet sker så att regleringen av bostadsmarknadenförenklas och begränsas. Det är viktigt att spelregler-na för aktörerna på marknaden är lättbegripliga, fastaoch långsiktiga. "Då är min fråga till statsrådet, fru talman, medtanke på den här bakgrunden och att det ändå finnsåterkommande förslag både i denna kammare ochfrån marknadens alla aktörer: Vad avser statsrådet attgöra? Finns det inget sätt man kan påskynda utveck-lingen på? har under tidigare riksmötenlagt fram de här förslagen och återkommit även dettariksmöte. Men varför denna långbänk? Det måste juhända någonting . Här verkar flertalet aktörer varaöverens, inklusive många här i kammaren.Anf. 83 ():Fru talman! Vi moderater är givetvis också be-kymrade över att det byggs färre lägenheter än påmycket länge i . Regeringens mål med 30 000nya lägenheter verkar närmast verklig-hetsfrämmande. Med anledning av det skulle jag viljaställa några frågor till bostadsministern.Jag tänkte att jag skulle börja med det som står isvaret om de investeringsbidrag som regeringen in-förde 2001. I svaret skriver man att erfarenheternafrån investeringsbidraget har varit goda. Jag tolkar detsom att bostadsministern menar att han är nöjd medresultatet. Åtminstone blev jag nyfiken på några frå-gor kring investeringsbidraget. Den första är: Hurmånga lägenheter har det egentligen skapat? Denandra är: Hur många miljarder har det kostat?I slutet av bostadsministerns svar förs ett resone-mang om att det finns byggrätter för mer än 60 000lägenheter runtom i landet. Det stämmer ju. Men trotsatt efterfrågan på hyresrätter är mycket hög på till-växtorter byggs det inte särskilt många hyresrätter.Jag undrar om bostadsministern har ställt sig fråganvarför det inte byggs. Det vore intressant att höra vadbostadsministern tror att byggföretagen har för motivför att inte bygga.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det här blir delvis en upprepning avtidigare debatter. Men det är ganska bra att vi då ochdå debatterar den viktiga fråga som bostadspolitikenär och vilka instrument som vi kan använda oss av föratt bygga bort bostadsbristen. Det är vi besjälade avallihop.Jag måste säga att jag blir lite störd när jag lyssnarpå . Jag har ju tagit del av Center-partiets bostadspolitiska alternativ. Det är ingen ly-sande läsning precis. Det säger i sinmotion med anledning av den proposition vi har lagtfram är att man ska avslå propositionens förslag, ska göra en utvärdering av den höjning av mom-sen på byggande som infördes och att man skaslopa fastighetsskatten på hyreshus. Att slopa fastig-hetsskatten på hyreshus får ingen verksam effekt pånyproduktionen. är hyreshusenbefriade från fastighetsskatt. De kommande fem årenhar man bara halv fastighetsskatt.Man föreslår slopad uttagsskatt för fastighetsför-valtning i egen regi. Det har mycket marginell bety-delse på boendekostnaderna.Sedan vill man göra en översyn av bruksvärdes-systemet för att göra det mer flexibelt. Där kan jaghålla med ni redovisar ju inga verksamma förslag somkan lyfta bostadsbyggandet. Det gör regeringen i denproposition som vi har lagt fram för . Viredovisar ett förslag som innebär att för hyreslägen-heter kommer hela byggmom-sen att reduceras bort tillsammans med de iinvesteringsbidrag som kan utgå. Hela byggmomsenkommer att reduceras bort vid en produktionskostnadpå per kvadratmeter.Det här är ju vad byggbranschen har krävt i allatider. Låt oss bara ta bort byggmomsen så ska vi nogbygga. Vi genomför det nu för lägenheter under 70kvadratmeter, där det finns ett stort behov av nypro-duktion, vilket bostadsmarknadsenkätvisar. För de större hyreslägenheterna utgår det be-fintliga investeringsbidraget.Det här är en kraftfull stimulans till byggandet.Jag möter många byggherrar, kanske inte , men många entreprenörer ochbyggherrar som tycker att det här är en bra åtgärd.Man har väntat på den.Centerpartiet säger nej och har inga alternativ attkomma med. Jag trodde möjligtvis, med hänsyn tillden tidigare debatten, att skulle göraförbättringar i det förslag som regeringen redovisar.Men man avstyrker det rakt upp och ned. Jag troddeatt man skulle ta bort kvadratmetergränsen, för detantyddes i den förra debatten. Men man avstyrkerrakt upp och ned. Det är ett något märkligt agerandesom visar att inte har en politik på dethär området.Till vill jag säga att det nuvaran-de investeringsbidraget har varit framgångsrikt. Dethar tillkommit 14 000 studentlägenheter och 6 000hyreslägenheter till följd av investeringsbidraget. Dettycker jag inte är ett dåligt resultat. Men det behövsmer, och framför allt behövs det ett större utrymmeekonomiskt än vad den nuvarande ramen på 2 ½miljarder för investeringsbidrag omfattar. Det ärdärför som vi går in med detta stöd. Och"byggmomssänkningen" - det är nämligen en skatte-reduktion som motsvarar byggmomssänkningen - ärtaklös. Där finns inga begränsningar. Detta är enkraftfull insats för att öka byggandet.Jag ska återkomma till frågan om de 60 000byggrätterna och hur jag ser på den aktuella situatio-nen med den begränsning som vi har sett när detgäller byggandet av de mer exklusiva bostadsrätterna.Jag ska också återkomma till markfrågan i mitt nästainlägg.Anf. 85 ():Fru talman! Vi yrkar avslagpå den proposition som jag förstår att bostadsminis-tern hänger upp denna debatt på. Jag hänger inte uppmig på just den propositionen i den här debatten, utanjag är lite mer övergripande. Anledning till att viyrkar avslag på den är därför att den tar sikte bara påsmå bostäder - . Man kan fåbygga , men man blir befriad frånmomsen för . Det är ingentingsom vi tycker är bra. De små bostäderna finns nämli-gen redan. Det finns ett behov av större bostäderockså.Vi från har sagt att vi vill ta till såenkla saker som att förändra bruksvärdessystemet ochta bort fastighetsskatten på hyreshus. Vi måste nämli-gen också få en ändring på bostadspolitiken så att viså att säga byter bostäder med varandra. Det måsteske någonting på det sättet också. Då måste det ocksåhandla om större bostäder. Man kan inte bara fokuse-ra på dessa små bostäder. Det är ingen bra proposi-tion. Dessutom har man inte heller fått tillåtelse attgöra de saker som föreslås. Man måste nämligen gåtill kommissionen med detta. Då säger vi i Center-partiet: Varför går man då inte till kommissionen?Jag vill fråga bostadsministern: bostadspoliti-ken en del i socialpolitiken? Den frågan vill jag hasvar på. Om den är det kan man gå till EU och begäraatt få en generell momssänkning som skulle kunnaunderlätta för allt byggande. Jag ser att bostadspoliti-ken verkligen är en del i den sociala politiken. Den ärgrunden för allt annat. När man talar om att man skaha skola, vård och omsorg och tycker att det är kär-nan i alltihop håller jag med om det. Men i Sverigekan vi inte ha den typen av verksamhet om vi inte hartak över huvudet, om vi inte har bostäder och om viinte har en fysisk samhällsplanering. Då vill jag frågabostadsministern: bostadsministern sig halv?Jag är inte oartig på något sätt. Jag skulle vilja stödjabostadsministern om man från regeringens sida skullevilja trappa upp i fråga om att ta ett helhetsgrepp ochatt tillsätta en bostadsminister med ett eget departe-ment. Jag tycker nämligen att man måste ha ett hel-hetsgrepp på alltihop.Vi från kommer att lägga frambra förslag när det gäller just bostadssektorn. Det harvi gjort tidigare också, men man vill inte riktigt sedem. Vi från vill ha tillväxt i hela lan-det, och det får man inte om man inte bygger. Ett ökatbyggande startar en positiv spiral, det genererar flerarbetstillfällen, och det ger möjligheter till exempel iden här regionen, inte minst i där man skri-ker efter arbetsplatser och arbetskraft, men man haringa bostäder. Studenterna vill komma till Uppsalaoch studera, men det börjar bli svårt därför att maninte har några bostäder.Jag delar åsikten att det finns ett tudelat ansvar.Staten har sitt ansvar, kommunen har sitt ansvar, ochandra aktörer har sitt ansvar. Och jag skulle hälsamed tillfredsställelse om vi här samfällt sade: gervi järnet. sätter vi oss tillsammans och försöker atthitta minsta gemensamma nämnare eftersom vi anseratt detta är så oerhört viktigt att vi faktiskt måste geoch ta av varandra.Anf. 86 ():Fru talman! Jag fick inte svar på mina frågor, såjag gör ett nytt försök.Vilka slutsatser har statsrådet dragit av rapportenfrån landshövdingen i ? Det tycker jagvore mycket intressant att få höra.Kommer ägarlägenheter att ingå i propositionenangående tredimensionell fastighetsbildning som skalanda på bord längre fram? Och hur är detmed den statliga markpolitiken?Men jag ska också göra en kommentar kring detsom statsrådet sade om fastighetsskatt. Fastighets-skatten är ointressant för nyproduktion. Ja, om mananser att fastigheternas livslängd är . Menalla fastighetsförvaltare räknar på betydligt mycketlängre tidsperioder.