prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Imars 1999 fattade beslut om ett tillkänna-givande angående att ägarlägenheter ska införas somny upplåtelseform. Det har gått , och bostads-bristen är omfattande. Just den här möjligheten skulleinnebära att man skulle få i gång byggandet. När fyraår har gått funderar man över varför det tar så långtid. Dessutom fanns det ett förslag efter den borgerli-ga regeringen, så arbetet skulle inte behöva vara såotroligt omfattande.När kommer vi att få se en proposition, och trorstatsrådet att bostadsbristen skulle kunna lätta genomden här reformen?Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Jag är inte lika optimistisk som frå-geställaren när det gäller ägarlägenheternas möjlig-heter att lösa bostadsbristen. Jag tror inte att det ärlösningen. Vad det handlar om är att vi får till ståndett kraftigt ökat bostadsbyggande, framför allt avhyreslägenheter i . Det är därbristen är som mest påtaglig . Och det ska varalägenheter till rimligare kostnader än den bostadspro-duktion vi har haft bakåt i tiden.Vi tillsatte en utredning efter tillkän-nagivande. Den utredningen är remissbehandlad, menregeringen har ännu inte tagit ställning till utredning-ens och remissinstansernas synpunkter. Jag ber därföratt få återkomma i den frågan.Utbyggnaden av 3 G-nätetAnf. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministerSommestad. på kommerett större antal människor att samlas som har reageratmed alltifrån oro till ren sjukdom mot den forceradeutbyggnaden av 3 G-nätet i . var det iTV en debatt i frågan. Då glömde ministern försiktig-hetsprincipen i sammanhanget.Min fråga är: Gör ministern eventuellt samma be-dömning som jag, att förskjutningen på grund av attoperatörerna inte kommer att hinna med utbyggnadeni samma takt som är tänkt skulle kunna vara ett gylle-ne tillfälle dels att i varje kommun skapa lågstrålandezoner för de människor som inte klarar av en över-lastad strålningsmiljö, dels för både att läsa in sig på alla denegligerade forskarrapporter som till exempel finnsredovisade i sista numret av så att för-siktighetsprincipen nu till fullo kan verka i den härfrågan?Anf. 70 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag glömmer någonförsiktighetsprincip, . Där-emot gör vi lite olika bedömningar när det gäller hurden här frågan har hanterats och de risker som finnsnär det gäller strålning från master.Är detta ett gyllene tillfälle att nu gå långsammarefram? Jag har som miljöminister tydligtgjort klart att kommunerna ska ta seriöst på bygg-lovsprövningarna. Man ska gå fram i det tempo mankan. Man ska behandla sina ansökningar men ta dentid man behöver. Man ska ta tid att kommunicera medsina medborgare.Det är min bedömning att det är mycket svårt attfå till stånd strålningsfria zoner. Vi har redan i dagantenner uppe av många olika slag.När det gäller negligerade forskarrapporter är minuppfattning om arbete en an-nan. Det finns en liten grupp forskare och ett mindreantal forskningsresultat som pekar på stora risker ochsom har fått stor uppmärksamhet, speciellt bland demsom är oroliga och bekymrade och som också lider avelöverkänslighet och de symtom som är förknippademed detta.Strålskyddsinstitutet bygger sitt arbete på samladeforskningsresultat, sammanställningar av samladforskning. Det är så vi arbetar på det här området,liksom på alla andra. fortsätternu och har vårt uppdrag att intensifiera sitt utåtriktadearbete för att kunna svara på de frågor och möta denoro som finns. Men man ska också intensifiera sittarbete med försiktighetsprincipen och med att tydli-gare stämma av varför man gör olika bedömningar iolika länder. Du vet att det finns ett fåtal länder somhar satt lägre gränsvärden. Det måste Strålskyddsin-stitutet titta närmare på och på ett bra sätt kommatillbaka med. Försiktighetsprincipen är alltså i cent-rum för arbete framöver.Anf. 71 ():Herr talman! Även WHO har ganska gåttut med rekommendationer om sänkta gränsvärden.Jag tolkar ministerns svar i det här avseendet sompositivt. Det kommer att bli ett rådrum.Det är viktigt att notera att det inte är strålnings-fria zoner som efterfrågas utan det är lågstrålandezoner.Min andra fråga gäller inte så mycket forskningoch teorier som det mänskliga lidande som liggerbakom detta problem som ganska upprörande förne-kas. vid , när demonstrationenavslutas, kommer protestlistor från ElöverkänsligasFörbund att lämnas över. Tyvärr kan inte ministernsjälv ta emot dem. Men jag skulle vilja veta vad somkommer att hända med de här protestlistorna. Vem tarhand om dem? Hur sätter det sitt avtryck i departementets ochregeringens arbete?Anf. 72 Miljöminister ():Herr talman! Det kommer en represen-tant från och tar emot listornaoch lämnar över dem till mig, eftersom jag inte kannärvara.Det finns ett mänskligt lidande men jag tyckerinte att det är riktigt att säga att det nonchaleras. Där-emot finns det kanske olika uppfattningar om vilkaåtgärder som är rimliga och möjliga att vidta. Det harju förts en hel del debatter här i kammaren också medandra ministrar med ansvar för det här området.Det finns på många sätt möjligheter att undvikastrålning. Framför allt är det fråga om den allra när-maste miljön där det finns många apparater av olikaslag som avger strålning och som kanske ligger när-mare till hands om man har problem med elöverkäns-lighet än just antennerna - som ligger inom mitt om-råde - vilka har låg strålning och placeras på sådantsätt att de sällan ligger inom ramen för att utgöranågon påverkan, enligt de underlag vi bygger vårabedömningar på.Självklart känner vi med de människor som liderav elöverkänslighet. Jag har själv träffat många, fåttbrev från många och kommunicerat med många. Vimåste också i politiken bygga med ett vetenskapligtunderlag. I miljöpolitiken är detta grundläggande. Detär det som gör att vi kan vidta stränga och skarpaåtgärder. Vi måste ha fast mark under fötterna. Detgäller även här. Låt oss fortsätta arbetet om elöver-känslighet, att forska om vad den beror på och hurden kan åtgärdas. Vi kommer på det området, som påandra, att driva en skarp och bra politik med sakligtunderlag.ÖvervakningskamerorAnf. 73 ():Herr talman! I morse kunde tidningar, radio ochTV informera svenska folket om att det är fritt framatt publicera bilder som tagits av övervakningskame-ror. Det är ett allvarligt problem för människors in-tegritet - och det är ett lagstiftningsproblem - att bliuthängda på tidningssidor, Internet eller i TV pågrund av att de har befunnit sig på ett ställe där detfinns övervakningskameror. Det är inte ett problemenbart för så kallade kändisar utan även för männi-skor i allmänhet.Min fråga ställer jag till , som här hardet övergripande ansvaret. Vad har regeringen föruppfattning om den aktuella lagstiftningen och vadman har för planer att komma till rätta med proble-met?Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Integritetsfrågor är naturligtvis oer-hört viktiga. Den tekniska utvecklingen gör att vi somgemensamma lagstiftare ligger på efterkäl-ken.Den aktuella frågeställningen rör statsrådet ansvarsområde. Ingen av oss härnärvarande statsråd är så pass initierade i själva sak-frågan. Vi får ta med oss frågan till det ansvarigastatsrådet och på lämpligt sätt återkomma till fråge-ställaren.Anf. 75 ():Herr talman! Tack för svaret.Jag kan informera statsrådet om att det inteär lagstiftarna som är på efterkälken utan att det fak-tiskt är regeringen. har vi moderaterkrävt en översyn av integritetslagstiftningen just pådet här området. Vi har sett hur utvecklingen harfortskridit, och vi vill ha en översyn på området. Imars utlovade regeringen att man skullegöra översynen. Jag skulle vilja skicka med frågan om när regeringen tänker infria detta löfteom en översyn av integritetslagstiftningen.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Om regeringen har sagt att en över-syn ska göras ska den göras. Jag tar med frågeställa-rens synpunkter till det ansvariga statsrådet.VindkraftsutbyggnadenAnf. 77 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! I debatten antar man oftast att förny-bar energi är samma sak som miljövänlig energi. Närdet gäller vattenkraft är man dock mer klarsynt. Tillexempel skulle ingen hävda att det skulle vara miljö-vänligt att bygga ut våra sista orörda älvar.Denna upplysta insikt finns däremot inte när detgäller vindkraften. Regeringen vill fram till 2007pytsa ut för att subventioneravindkraftverken. Jag vill därför fråga miljöministernhur länge denna miljövidriga industrietablering skafortsätta i våra natursköna kustområden.Anf. 78 Miljöminister ():Herr talman! Vi har olika uppfattning när det gäll-er vindkraften. En orsak till att vattenkraften intealltid är miljövänlig och är ett stort problem är blandannat stora dammbyggen, som får förödande konse-kvenser för den biologiska mångfalden. När det gällersmåskalig vattenkraft handlar det också om att det härställer till stora problem för djur- och växtlivet i devattendrag det handlar om.Vindkraften anser jag inte vara någon miljövidrigkraftkälla. Självklart finns det målkonflikter. Vi harmiljömål som talar om en god kustmiljö, landskapoch så vidare. Det kan bli en målkonflikt när vi upp-lever ett vindkraftverk som ett störande inslag i land-skapet. Vindkraftverken har ingen annan miljöpåver-kan än just att vi ser dem och att de låter något. Närvindkraftverket har gjort sin tid för kraftförsörjningenkan det plockas ned utan att det får några effekter.Vad vi nu undersöker är om en placering av vind-kraftverk i havet påverkar det biologiska livet runtom.Här finns en pågående forskning som tyder på att detkan vara både positiva och negativa effekter. Denforskningen fortsätter.Det är helt felaktigt att jämföra vindkraftverk medtill exempel storskalig vattenkraft.Anf. 79 AXEL DARVIK (fp):Herr talman! Vindkraften är inte bara oekonomiskoch har en oförmåga att bära sina kostnader utankraftiga subventioner. Den är också ett otroligt inef-fektivt energislag. Om man ska ersätta en Barse-bäcksreaktor skulle det krävas nio gånger det antalvindkraftverk som finns . Man kan tänka sig hurfruktansvärt det blir om det står nio likadana jätte-snurror bredvid varje som trängs utmed vårakuster.Man kan inte säga att vindkraften bara är ett kom-plement i energisammanhang. letar vi efter ettverkligt användbart alternativ till kärnkraften.När det gäller andra industribyggnader i skärgår-den är vi mer aktsamma. Varför gäller inte sammaaktsamhet för vindkraftverken?Anf. 80 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller hur pass effektivvindkraften är är det rätt att verkningsgraden är lägreän till exempel för vattenkraft, men det hindrar inteatt vindkraft med framgång utnyttjas och utgör enviktig kraftkälla i till exempel , ochDanmark på ett betydligt mer slagkraftigt sätt än här.När det gäller den ekonomiska lönsamheten visarnya siffror från att i fråga omnyinstallerad kraft konkurrerar vindkraften riktigt bra.Man kan inte jämföra ny vindkraft med vattenkraftoch kärnkraft där grundinvesteringarna gjordes förmycket länge sedan.Min bedömning är att vindkraften är ett möjligtkomplement. Den ska utnyttjas, den är en bra energi-källa och den ska utnyttjas parallellt med andra ener-gikällor.Folkhälsoarbetet i skolanAnf. 81 ():Herr talman! Folkhälsoarbetet är viktigt. Elevhäl-soarbete är också viktigt. Under förra mandatperiodenpresenterades elevhälsa som ett nytt eget verksam-hetsområde inom skolan. Mycket av resonemangetbygger på diskussionen om ett förebyggande arbete.Den nya skolutvecklingsmyndigheten arbetar just numed att föra ut många av de intentioner som finns iförslagen om elevhälsa. Min fråga, som jag naturligt-vis riktar till statsrådet , gäller på vilket sättsom det breda, övergripande folkhälsoarbetet sam-ordnas med det arbete som just nu pågår i landetsskolor.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! har alldeles bi-fallit regeringens förslag i folkhälsopropositionen,Mål för folkhälsan. Det var en startpunkt för ett mersammanhållet folkhälsoarbete i landet. Det är ettområde som tyvärr har varit bortglömtmen som på lång sikt är oerhört viktigt. harlänge varit bra på detta.I folkhälsopropositionen lades fram förslag till ettantal mål. Vi kommer att arbeta vidare med dem nunär har godkänt propositionen, bland annatgenom att tillsätta en nationell ledningsgrupp förfolkhälsofrågorna. Vi ska gå igenom målområde förmålområde för att se vad vi kan göra inom alla derelevanta statliga myndigheternas ansvarsområden föratt lyfta fram hälsofrågor i alla politikområden. Det ärviktigt att vi får en mainstream-argumentation kringdetta, nämligen att på alla områden, skolan, hälso-och sjukvården, idrotten, ta med hälsoaspekter i ar-betet.Skolan och skolmiljön är naturligtvis en viktigdel. Där kommer vi bland annat att jobba med förslagsom bidrar till ökade motionsinsatser, till att mandagligen rör sig mer i skolan. Kring detta pågår ettarbete inom Utbildningsdepartementet.Jag vill också nämna skolmaten. är nästanunikt i det avseendet. Alla våra ungdomar serveras juskolmåltider. Detta är något som vi ska vara stoltaöver. Kostinnehållet kommer framöver också, trorjag, att vara en viktig del i folkhälsoarbetet inomramen för skolans verksamhet.Anf. 83 ():Herr talman! Naturligtvis är det viktigt med ettsammanhållet folkhälsoarbete. Jag tror att det ocksåär viktigt med ett samordnat folkhälsoarbete. Jag skadrista mig till att göra några korta påståenden, somjag tror att folkhälsoministern instämmer i:· Grunden för folkhälsan läggs tidigt i livet.· Skolan, som möter alla, har ett stort ansvar menockså unika möjligheter.· Attityder, värderingar och vanor grundläggs i storutsträckning under skoltiden.· Det långsiktiga folkhälsoarbetet bör ha ett tydligtperspektiv mot barn och unga.· Arbetet i skolan borde således vara högt priorite-rat.Vilka initiativ är statsrådet i egenskapav folkhälsominister beredd att ta för att ytterligarestödja skolornas arbete för hälsan?Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Jag har pekat på två saker. Den enarör motion och idrott i skolan och att man dagligenrör sig mer. Den andra rör kostfrågorna, som detockså är viktigt att lyfta fram.En tredje sak som jag skulle vilja peka på är un-dervisningen inom ramen för alkohol, narkotika ochtobak. Vi har ju varit inne på det ökade drickandetbland unga. Jag tror att vi måste vara angelägna omatt försöka skjuta upp alkoholdebuten och minskaberusningsdrickandet bland unga. Det jobbet måsteman, som sagt, börja med - det måste finnas medredan från början.Alkohol-, narkotika- och tobaksfrågorna tyckerjag att det är viktigt att lyfta fram i undervisningen.Exempelvis när det gäller tobaken minskar rökningentotalt sett i landet men möjligen kan vi se tendensertill en liten ökning av rökningen bland de allra yngsta- en allvarlig varningssignal, en sak att ta på allvar.Jag hoppas att frågeställaren är nöjd med de trefrågor som jag här har pekat ut.Östersjön som särskilt känsligt innanhavAnf. 85 ():Herr talman! stod riksdagensegen sångkör på riksdagstrappan och hälsade vårenvälkommen med några vårsånger. Våren och somma-ren är för många människor särskilt förknippade medhavet och skärgården och har en särskild dragnings-kraft på många människor.Men vet vi att vårt eget stora innanhav,, är ett av världens mest förorenade vatten.Hoten är många.Östersjöfrågan togs upp här i i vintrasoch drevs väldigt hårt. I takt med att vi fått en ökadmängd oljetanker har det här blivit ännu mer akut.En enig riksdag har beslutat att ge regeringen iuppdrag att till sjöfartsor-ganisationen lämna in en ansökan om att få Östersjönklassad som ett särskilt känsligt innanhav. Dettaskulle göras skyndsamt.I april gick ansökningstiden ut. Då visade det sigatt regeringen inte har lämnat in någon ansökan. Harmiljöministern någon bra förklaring till att man integjorde vad en enig riksdag beställt?Anf. 86 Miljöminister ():Herr talman! Ja, , jag har i miljö-och jordbruksutskottet grundligt redogjort för detta.Vi förbereder en ansökan och gör det intensivt. kom med sin utredning bara någon veckaföre ansökningstiden för nästa möte med Internatio-nella sjöfartsorganisationen, IMO, som ska hållas ijuli. Jag redogjorde då för att det inte fanns någramöjligheter att få ihop en rimlig och kvalitativt braansökan. Det fanns också stor förståelse i utskottet föratt vi måste agera klokt för att kunna nå framgång.Man kan ju inte komma rusande med ansökningarflera gånger om till Internationella sjöfartsorganisa-tionen.Som känner till pågår sedan tvåår tillbaka ett arbete med en gemensam ansökan. Detarbetet gör vi tillsammans med övriga länder runtÖstersjön, och det är inne i en intensiv fas. Miljömi-nistrarna runt ska besluta om denna gemen-samma ansökan i slutet av juni.Sjöfartsorganisationen har tydligt sagt att de villatt man ska gå in tillsammans. Vi har också mångagånger sagt att vi förbereder en svensk ansökan omdet behövs och går in ensamma. Men går vi förstin tillsammans med övriga Östersjöländer.Anf. 87 ():Herr talman! , det var mångamånaders marginal när en enig riksdag tog sitt beslutoch uppdrog till regeringen att göra på nämnda sätt.Kunskapen om tidsmarginalerna fanns hos regering-en.Dessutom: Det fanns inget beslut i utskottet om förståelse, som påstår. Vi hadetillfälle att ställa frågor till regeringen men det varinte fråga om något ställningstagande från utskottet.Tvärtom var det tydligt att ett enigt utskott beställdedetta av regeringen. Jag tycker att det är sorgligt attregeringen inte lever upp till de beställningar somriksdagen gör, särskilt som det finns en god tidsmar-ginal. Vi vet ju att läget är rätt akut för inträffade, tack och lov, inte här menvi vet att den ökade trafiken i har ökatriskerna.Miljöministern får väl tala om för ochsvenska folket varför man inte gör det som riksdagenbeställer. Jag tycker att det är att svika sitt uppdrag.Anf. 88 Miljöminister ():Herr talman! Vi är, , helt enigaom att läget är akut, och vi är helt eniga om vad somska göras. Däremot har vi varit oeniga om strateginoch tidsbedömningarna.Jag vidhåller att vi har fått i uppdrag att snarastmöjligt klassa svenskt vatten i som ett sär-skilt känsligt område. Det uppdraget tar vi på mycketstort allvar.Jag hoppas att vill tro på reger-ingen, tjänstemännen, , Naturvårdsver-ket och alla andra som har försökt förklara varför vibehöver tiden för denna mycket omfattande ochmycket viktiga ansökan, vars framgång är en viktigförutsättning för det fortsatta skyddsarbetet kringÖstersjön. Vi tar detta på största allvar. Just därföragerar vi som vi gör, och vi uppfyller riksdagensuppmaning.Skyddsvärd markAnf. 89 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till miljömi-nister närvarande pågår ett stort undandragande avmark från produktion när det gäller skog och livsme-del, med hänvisning till naturvårdsskäl och biotop-skydd. Många enskilda drabbas. Jag har träffat ettantal av dessa människor. Det paradoxala är att detsom är särskilt välskött också är det som är särskiltskyddsvärt. Det har alltså skötts av nuvarande gene-ration och av många generationer bakåt. Paradoxaltnog ratar staten det som är dåligt skött. Sensmoralenär alltså: Missköt din mark, så riskerar du ingen inlö-sen!Sådana här intrång gör att många människor mårväldigt dåligt. Vissa måste medicinera. I vissa fallförsvinner skötseln.Min fråga till miljöministern är: Varför respekte-rar ni inte markägarna i större utsträckning exempel-vis genom skötselavtal i stället för att inlösa mark?Anf. 90 Miljöminister ():Herr talman! Jag är helt enig med frågeställarenom att det är oerhört viktigt att ha en bra dialog medmarkägarna när det är fråga om att värna skyddsvärdmark. Det är också en tydlig riktlinje från regeringenatt så ska det vara. Senast uttryckte vi det i natur-vårdsskrivelsen . Det är alltid så att samrådsker när mark ska bli naturreservat till exempel. Vilägger mycket stor vikt vid detta.När det gäller valet av skyddsform som ska tillfinns det många överväganden. harvi haft många utpekanden som har att göra med Natu-ra 2000-områden. Då har vi särskilda regler att gåefter. Det kan vara som - att från kulturmarkssynpunkt skyddsvärdaområden kan vara just de som varit välskötta undermånga år. Jag vill dock säga att jag inte kan instämmai bilden av detta som ett mycket stort och omfattandeproblem. Tvärtom är det mitt intryck, efter samtalmed alla länsstyrelser och med dem som arbetar meddetta, att samråden i de allra flesta fall går mycketbra. Man får ersättning, och man kommer fram tillbra avtal. Vi har ingen annan önskan än att det skavara på det sättet.Anf. 91 ():Herr talman! Samrådet i all ära och att det enligtministern inte är något stort problem, men jag kanverkligen intyga att för den enskilde är detta ett in-trång som - och jag upprepar det - tvingar till medi-cinering för att man ska kunna hantera det här. Dettaär inget att negligera.Då är min fråga: Vad tänker ministern göra åt des-sa nu aktuella fall där man mår så dåligt?Anf. 92 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig göra ett klarläggande. Det ärinte så att jag inte tycker att det är ett stort problem attdet förekommer sådana här fall. Min kommentargällde helhetsbilden.Som miljöminister kan jag i regel inte gå in på deenskilda fallen där det inte fungerar. Vi har haft någotfall där man efter svåra konflikter har ändrat området.I mina dialoger med länsstyrelserna understrykerjag mycket starkt betydelsen av dialog och respektoch att man över huvud taget beaktar hur naturvårds-politik ska kunna bedrivas på ett bra, demokratisktsätt, så att människor inte upplever att biologer ochexperter beslutar över huvudet på dem och att de intehar något inflytande. Det tar jag på stort allvar, ochdet driver vi som en generell linje rakt över. Jag görallt i varje enskilt fall för att understryka detta.Anf. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed var veckans frågestund avslutad, och vitackar deltagande statsråd och ledamöter.6 § Statliga företagFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU9Statliga företag (skr. 2001/02:120).Anf. 94 ():Herr talman! Då var det alltså dags att diskuterade statliga företagen. Bakgrunden är den skrivelsesom regeringen lämnar över till därman redovisar för verksamheten i de statliga företa-gen.Staten är den största företagsägaren i . Detär för den delen också den största arbetsgivaren. Detfinns 62 statliga företag, varav 47 är helägda och 57är delägda. Antalet anställda är ca 200 000. Svenskastaten är också den största företagsägaren på Stock-holmsbörsen.Förra året var ett väldigt dåligt år för de statligaföretagen. Företag som Posten, SJ och delägda SASuppvisade katastrofresultat. Statens noterade aktiein-nehav i olika bolag sjönk med drygt 40 miljarder ivärde - alltså 40 000 miljoner kronor.Inte heller de privata börsföretagen har rosatmarknaden. De har ett par usla år bakom sig. I någonmening drabbas vi alla av det. Tillväxten i ekonominblir sämre och pensionsfondernas värde urholkas.Men det är ändå de frivilliga aktieägarna i dessa fö-retag som i första hand drabbas.40-miljardersnotan för statens otydliga, onödigaoch oengagerade ägarpolitik hamnar hos svenskafolket. Det finns ju en hel del skrämmande exempelpå hur staten de facto har fungerat som företagsägare.Postens Internetsatsningar har kostat skattebeta-larna miljardbelopp. Regeringen vill nu tillföra miljardbelopp föratt upprätthålla SJ:s verksamhet, vilket skaåterkomma till och pröva om några veckor.Förlusterna har uppkommit därför att man harbolagiserat på delvis felaktigagrunder och med otillräcklig kapitalbas, men ocksåför att man har en historia som innebär att Statensjärnvägar har gjort upphandlingar där man har dum-pat priserna, tecknat dåliga förlustavtal och konkurre-rat ut privata konkurrenter i tågtrafiken. Därmed harman också underminerat sig egen ekonomiska ställ-ning.På något sätt har näringsutskott funge-rat som ett kontrollbalansutskott . Re-geringen har kommit till medkonkursmässiga statliga företag och bett atthjälpa till och hålla företagen under armarna.I alla dessa affärer har regeringen varit djupt in-volverad. Statssekreteraren i Näringsdepartementethar varit ordförande i styrelsen för Sta-tens järnvägar. ordförande sittermed i .