prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — Jag tar gärna en debatt om de här frågorna. Jag tänker inte huka utan vill verkligen ha upp dem till ytan. Till att börja med vill jag säga att EU inte är någon ideologisk fråga för oss socialdemokrater. Vi tror på jämlikhet, solidaritet och frihet, som vi arbetar med inom alla olika politikområden. Din kollega sade tidigare i talarstolen att FN skulle vara någon ideologisk fråga för oss socialdemokrater. Det är det inte heller. Vi tycker att det är en institution som är väldigt bra för att driva politiska frågor i den riktning som vi tror på, det som går i linje med vår ideologi. Jag måste säga att det utspel som du och dina företrädare i talarstolen har gjort i alla fall får mig att tro att har tappat bort sin egen ideologi. Det ska helt plötsligt vara EU som är ideologin. har kanske vuxit lite väl starkt . Man kanske tycker att en del andra partier har tagit över ideologin, så att man måste hitta någonting nytt. EU är ingen ideologi. EU är en institution där vi försöker få genomslag för vår politik. Du säger att visioner saknas och att det är pragmatism. För oss är det vardagligt politiskt arbete att använda de olika politiska plattformar som finns för att föra fram socialdemokratiska visioner. Jag tänker ta en debatt direkt med dig. Du gör en jämförelse med Europeiska unionen och säger att vi aldrig skulle ställa upp på att landshövdingarna skulle åka till och fatta ett beslut som sedan skulle gälla över landet. Det är här visar vad man har för vision med den europeiska unionen. Det ska bli en stat där man fattar beslut i något slags demokratisk ordning. från sade tidigare han var mycket vältalig att konventsresultatet visar att EU inte ska utvecklas till en stat. Vi vill inte att EU utvecklas till en stat, . Det vill tydligen . 165 () replik: Det var ett mycket intressant inlägg från på flera olika sätt. Det som vi nu tycker är viktigt i den debatt som kommer att föras framöver, inte bara med anledning av konventets förslag och det som sker under regeringskonferensen, är att de politiska ideologier som både jag och är besjälade av får genomslag i fråga om hur vi ser på hur Europeiska unionen ska byggas upp. Det är därför som jag tycker att det är så egendomligt att partier säger vanligtvis att det är viktigt människor som ska fatta viktiga beslut för vanliga medborgares framtid inte enkelt, klart och tydligt ska gå att avsätta i allmänna val. Där finns det uppenbarligen en skiljelinje. Jag trodde att vi delade den uppfattningen, att det nu när Europeiska unionen blir allt viktigare också är viktigt att de människor som faktiskt fattar de här besluten kan avsättas i allmänna val. Vi tycker inte från sida att EU ska bli en stat. Vi tycker däremot att EU ska bli en genuin demokrati, ett genuint politiskt system, där de människor som fattar de avgörande besluten också kan avsättas i allmänna val. Det är den grundläggande hållningen från sida. vet att om EU skulle förvandlas till en stat skulle det innebära att EU själv kan ta sig kompetens. Det tycker inte att EU ska göra. Det är där mekanismen finns som avgör om EU ska bli en stat eller inte. Vi vill ha mer demokrati inom EU. Jag beklagar att Socialdemokraterna inte vågar ta steget att också förespråka mer demokrati och att man ska kunna avsätta makthavare i direkta och fria val. 166 () replik: rusar snabbt bakåt. Det var han som tidigare i sitt inlägg sade att vi inte kan acceptera att landshövdingarna åker till och bestämmer över hur ska se ut. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att den liknelsen var till för att visa hur EU fungerar. Det åker ett antal landshövdingar ned till ett toppmöte och bestämmer hur det ska se ut. gillar inte den modellen utan vill ha något annat. Då måste det väl betyda att det ska vara en stat som är demokratiskt vald på något vis. Jag har förstått federalistiska begrepp så att det är just det ni eftersträvar. har varit vältalig om demokrati och möjligheterna att avsätta förtroendevalda och så vidare. Det ska öka den demokratiska insynen i den europeiska unionen. En fråga som har drivit stenhårt i hela det här arbetet är att vi ska säga nej till en vald ordförande i . Kan du försöka förklara för mig hur din liberala ideologi hänger ihop med detta? 167 () replik: Det vill jag gärna göra, . Du har haft möjlighet att lyssna på både mig och andra liberaler under det här arbetet och att ta till dig de synpunkter som vi har fört fram. Jag upprepar gärna detta ytterligare en gång. För mig är det viktigaste skälet till att inte ska få en vald president att det stärker de delar i EU-samarbetet som jag inte tycker är bra och som jag inte tycker uppfyller kravet på att EU ska bli mer demokratiskt. EU stärker den del av EU-samarbetet som just står för mellanstatlighet, diplomatins metod och de stängda sammanträdesrummens metod. Det är därför jag ogillar att man stärker den institutionen. Det hänger mycket väl samman med den ideologiska övertygelse som jag och har om hur Europeiska unionen ska styras. har rätt i att vi har en idé om att ska bli ett federalt system, inte att ska bli en stat. Det som betecknar en stat är att den också bestämmer vilken kompetensfördelning det ska finnas mellan de nivåer som finns under. Vi vill inte ha ett sådant system. Däremot är det intressant att diskutera hur demokratin ska fungera inom EU. Vi säger att vi inte vill ha ett system där det är indirekt valda människor som fattar de avgörande besluten. Vi vill att det ska vara direktvalda människor som fattar de avgörande besluten inom EU. Men det gör inte EU till en stat att vi får ökat inflytande för de människor som vi kan avsätta i direkta och fria val. Jag tycker att är svaret skyldig. Varför vill inte Socialdemokraterna öka de direktvalda parlamentarikernas roll när det gäller att fatta beslut som är avgörande för framtid? 168 () replik: Jag tänkte ta upp ett område där jag är lite överraskad över ställningstagande. Ni brukar ju ha en viss ordning på er argumentation. Det gäller invandrings- och asylpolitik. Ni sade att konventets förslag innebär att det ska bli en gemensam sådan politik. Då kan man inte ha en minimistandard. Om man har en politik har man en politik. Då kan man inte ha minimistandarder. Så länge vi har nationell politik kan vi naturligtvis ha det. Den centrala frågan och den mest protektionistiska när det gäller invandring är hela frågan om rätten att ha nationella tak, som på tyskt förslag kom med i konventet. Jag noterar att vi moderater är alldeles ensamma när vi avvisar denna tanke i reservation 81. Det är svårt att hänga med i resonemanget. Jag för min del tyckte som ledamot i konventet att det var väldigt bra att ha en gemensam politik. Jag tror att vi är mycket mer öppna om vi har en gemensam politik sett över hela . Sedan kom förslaget att vi likväl ska ha nationella tak som uppenbarligen är till för att begränsa invandringen. Jag förstår inte ställningstagande. Jag begriper det inte. 169 () replik: Jag ska se om jag kan använda min otroliga pedagogiska förmåga att förklara för hur vår politik på detta område hänger ihop. Vår utgångspunkt är att vi ska ha en asylpolitik i som är human. Vi har tidigare haft en ordning i där man har byggt upp politiken på grundval av minimiregler och minimistandarder. Vi är väldigt oroade, precis som många organisationer som granskar asyl- och flyktingpolitiken i , för att asyl- och flyktingpolitiken i vår världsdel håller på att stramas upp och göras mer restriktiv. Människor stängs ute som har grundläggande och goda skäl att få asyl i . Vi är rädda för att om man släpper tanken att ha minimiregler inom asyl- och flyktingpolitiken kan det leda till att den samlade europeiska flyktingpolitiken blir mer restriktiv och mer rigid än vad den är . Jag hoppas att jag har fel, men jag är rädd för det. Det är därför vi från sida, i likhet med många andra organisationer som Amnesty och Röda Korset som verkligen har insikt och kunskap på området, är oroade för detta. Därför driver vi kraven rätt intensivt under de förhandlingar som sker. 170 () replik: Om man nu har den åsikten, varför vänder man sig inte emot möjligheten för medlemsländerna att sätta tak? Det är väl det som det konkreta förslaget i konventet just syftar till, att begränsa. Jag har svårt att förstå varför man inte vänder sig emot det. Man ska behålla en nationell rätt att fatta beslut när vi ska ha fri rörlighet och ett gränslöst . Enligt moderat mening bjuder logiken att vi ska ha gemensamma regler för att komma in, både som normal invandrare och som flykting. Vi ska inte ha gränser inom utan man ska röra sig fritt över hela området. Det måste ändå vara visionen. Vi ska naturligtvis ha goda regler för hur man gör det. Men det som är mest aktuellt är att få bort detta tak. Jag noterar att vi moderater är de enda som vänder sig emot detta. Jag blev till och med upprörd i konventet när det fördes fram från tyskt håll att behålla den nationella rätten att bromsa. Jag tycker att skulle tänka om. 171 () replik: Vi står för en generös human politik, både när det gäller asyl och flyktingar och arbetskraftsinvandring. Vi kommer att verka i den andan i de förhandlingar och diskussioner som sker. Jag beklagar där och på många andra områden att har intagit en som jag uppfattar det mycket mer restriktiv hållning. Man kan diskutera vilket av våra partier som egentligen intar den mest humana och liberala hållningen. Jag är övertygad om att en granskning kommer att ge vid handen att politik står sig mycket bättre. Jag välkomnar om kan ansluta sig lite mer till den position som vi intar och som också stöds av många organisationer som arbetar på området asyl- och flyktingpolitik. 172 (): Dagens historiska debatt spänner över mycket vida fält. Den här rundan ska handla om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik framför allt men även övriga frågor. Mitt anförande ska beröra frågor som samordningen av den ekonomiska politiken, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, försvarspolitiken, miljö- och biståndspolitiken för att avslutas i rymden. Vi börjar med EU:s budget. Det är alldeles solklart att den demokratiska kontrollen över EU:s utgifter måste förbättras, helt enkelt därför att den inte finns på alla områden . Stora delar av budgeten, de så kallade obligatoriska utgifterna, ligger nämligen utanför beslutsmakt. Det är ministerrådet som på egen hand fattar besluten. Därmed saknas den demokratiska insynen på framför allt jordbruks- och biståndsområdena. Det är som av en tillfällighet just på dessa två områden som vi ser de största problemen med EU:s politik . Bakgrunden är helt enkelt att de folkvalda inte har fått möjlighet att driva igenom de bra reformförslag som finns. Det är regeringarnas företrädare som enväldigt beslutar om budgeten. Här vill vi kristdemokrater verka för en klokare och mer sammanhållen politik som gör att vi får en bättre process. Det kräver uppenbarligen att en del av beslutsprocessen görs om. är det viktigt att understryka att EU inte ska ges en egen beskattningsrätt utan att det fortsätter att vara medlemsstaterna som förser unionen med de medel som behövs för att kunna genomföra den verksamhet som man har beslutat om. Stabilitets- och tillväxtpakten står i fokus i just med böter hotande både och . Jag tycker att erfarenheterna pekar på att förslag om att stabilitetspakten behöver både reformeras och lagfästas visar sig vara mer än väl motiverade. De grundläggande principerna får naturligtvis inte luckras upp i ett sådant sammanhang. Jag tycker att det har vuxit fram något av en konsensus bland ekonomerna i medlemsstaterna om en tänkbar struktur för en reform som skulle gå ut på att man kopplar underskottsgränsen till den offentliga skuldsättningen ju lägre skuld, desto större underskott kan man tillåta sig i en lågkonjunktur, precis som för ett hushåll. Det är en ganska logisk princip. Det fina i kråksången är också att det skulle ge incitament till att i högkonjunktur dämpa den procykliska tendens som finns genom att man i stället håller igen och amorterar på den statsskuld man har. En sådan reform skulle ha en mycket positiv inverkan för ekonomins funktionssätt i stort. EU är en mycket betydande utrikespolitisk aktör för att övergå till utrikespolitiken. Men det finns en väldigt stor utvecklingspotential här fortfarande, som konventets förslag syftar till att hitta och uppnå. Unionen saknar var på ett mycket vältaligt sätt inne på detta ofta resurser för att uppfylla sin nya roll. Vi anser att EU-länderna behöver stärka sitt utrikespolitiska samarbete ännu mer och kunna visa på ett enat ansikte mot omvärlden. När det gäller bland annat bistånd, handelspolitik, säkerhetspolitik återstår väldigt mycket att göra innan EU har fått de nödvändiga resurserna. vill därför se förstärkningar och reformer på de här områdena, som föreslås av konventet. Vi är däremot emot att EU får ett gemensamt försvar och att det ska skrivas in i konstitutionen. Vi är däremot för att det ska finnas en gemensam europeisk insatsstyrka. Vi anser det viktigt att både och EU ökar sin kapacitet på den internationella arenan. Det kräver att tillräckliga resurser verkligen avsätts för både konfliktförebyggande och fredsframtvingande insatser. har också beslutat att utreda förutsättningarna för att inrätta en försvarsmaterielbyrå. nöjer sig tills vidare med att följa utredningens arbete. Tanken med konventets arbete med unionens utrikespolitik är naturligtvis att öka effektiviteten och förbättra samordningen och samstämmigheten mellan olika politikområden, som EU ska få en starkare och tydligare röst och en större närvaro i världspolitiken. Det är inte ofta man tänker på det, men efter att just ha tillbringat i den svenska FN-delegationen kan jag konstatera att EU:s arbete i FN fungerar mycket bra. företräds nu av EU i de olika utskotten, i generalförsamlingen i de flesta fall, och detta har ökat slagkraften. Samordningen för EU-länderna och kandidatländerna i FN-systemet fungerar mycket bra. EU är en mycket större aktör i FN än vad är. står för av budgeten, EU för . Men vi har ännu inte fått ut den fulla potentialen på det här området enligt mitt sätt att se. Med tanke på den betydande värdegemenskap och den politiska tyngd som finns i det här samarbetet har detta inte ännu kommit till sin fulla rätt i världspolitiken. Ett sätt att ändra på det är att inrätta en post som utrikesminister med större befogenheter. Kort sagt stöder konventets förslag om den dubbelhattade utrikesministern men har samma uppfattning som regeringen, att denna utrikesminister, hon eller han, inte bör vara permanent ordförande i externa rådet, utan där är vi för principen om roterande ordförandeskap. Det är på samma sätt när det gäller . Det är rimligt i bägge dessa fall att stödja en sådan linje. Jag tycker att det är bra att beslut om unionens utrikes- och säkerhetspolitik i fortsättningen också ska fattas med enhällighet som huvudregel, som vi tycker att de undantag där majoritetsbeslut ska kunna tillämpas är både logiska och väl motiverade. EU:s internationella agerande är i huvudsak att främja och sprida demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, förebygga konflikter, stärka internationell säkerhet i enlighet med och att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, med det viktigaste syftet att utrota fattigdomen. Det handlar bland annat, kanske framför allt, om att medverka till att gradvis avskaffa de restriktioner som finns i världshandeln. Här har EU en mycket stor uppgift som inte heller har nått sin fulla potential på något sätt. Dessutom ska EU bistå befolkningar, länder och regioner som har drabbats av naturkatastrofer, det tycker vi är en riktig sak, eller av katastrofer som är orsakade av människor. EU är världens största biståndsgivare. Jag tycker att EU också ska främja ett internationellt system som bygger på ett starkare multilateralt samarbete och ett gott globalt styre, good governance-principen. Det är ingen tvekan om att EU borde göra långt mer för att minska fattigdomen i världen och för att bidra till rättvisa globala spelregler som ger alla möjlighet till en hållbar utveckling. Då krävs det att ett internationellt regelverk sätts upp och att EU utvecklar en mer sammanhållen politik inom utvecklings-, bistånds-, handels- och utrikespolitiska områden. Att effektivisera det europeiska biståndet har länge varit en av prioriteringar. Vi menar att det är en förutsättning för att skapa förtroende såväl hos medborgarna i medlemsstaterna som hos de länder som EU samarbetar med. Miljösamarbetet, fru talman, över nationsgränserna är en av EU:s absolut viktigaste uppgifter. EU har undertecknat Kyotoprotokollet och har därmed åtagit sig att reducera sina utsläpp. Men det behövs olika instrument för att uppnå målen. EU-direktiv om minimiskatter på koldioxid och andra växthusgaser är ett instrument. Vi kristdemokrater tycker att vi ska verka på två fronter, dels direkt, dels indirekt, genom att verka för att majoritetsbeslut ska införas som beslutsmodell för minimiavgifter på växthusgaser. Detta blir viktigt inte minst nu när unionen utvidgas, som ju kommer att ske . Att införa ett gemensamt system för handel med utsläppsrätter för koldioxid är en annan sådan åtgärd som vi bejakar. Slutligen, fru talman, bejakar vi kristdemokrater att rymdfrågor blir en delad kompetens. Även om och finns tror vi att det finns ett mervärde i att kommissionen får uppdraget att vara en stark och kraftfull motor för nya initiativ , som gör att inte minst europeisk och svensk rymdindustri kan fortsätta att utvecklas väl i konkurrens med inte minst amerikansk och rysk industri. Det kan mycket väl vara så, jag vill inte utesluta det, att det visar sig att går att reformera, att det går att tillföra bättre beslutskraft och mera resurser och att detta blir organet. Det är inte den stora frågan för oss. Men vi tycker att om EU ska kunna fullfölja och förverkliga Lissabonprocessens intentioner, att ska bli en ledande aktör och få upp medborgarnas välfärdsutveckling på den nivå som de förväntar sig, då tror vi att detta är ett viktigt framtidsområde, som EU ska ta ett större ansvar för än vad det gör . 173 () replik: Det är två detaljer i anförande som jag vill ta upp. Det ena gäller om kommissionen ska bli drivmedlet i rymdpolitiken. menade det nog inte handgripligt. Men det innebär väl i så fall att EU ska avsätta resurser för detta. Vore det ändå inte klokare att avsätta dessa resurser och ska det bli någon fart på rymdraketen måste det vara ganska betydande resurser just för att förstärka vår fredsbevarande kapacitet i första hand? Det är nu oerhört angeläget att vi prioriterar rätt sak. Det andra gäller, som tidigare tog upp, frågan om utrikesministerns roll såsom ordförande i rådet för utrikesfrågor. har vi en ordning där EU företräds av tre personer vid internationella förhandlingar. Det är dels kommissionen, som Patten symboliserar, dels rådets höge representant, , dels ordföranden i utrikesrådet eller external action, hur man nu översätter det till svenska. Det här är ett stort bekymmer för de länder som inte är med i unionen som ska träffa unionen och tre personer och i nästa förhandling en delvis annan uppsättning. Hela idén med att utrikesministern ska vara ordförande i utrikesrådet är att det ska vara en person som fångar in alla de här funktionerna. Risken med den modell som förespråkar är att vi återigen får tre personer. Vi får utrikesministern och ordföranden i utrikesrådet, och naturligtvis kommer också den valde ordföranden i att göra anspråk på att vara med, och då får vi en ny trojka. De som klagar bittert över det här är framför allt de små länderna utanför , som har väldigt svårt att klara av komplicerade interna struktur. Det kanske inte är så väl övertänkt. 174 () replik: När det först gäller huruvida det är klokt att göra rymdsatsningar innan vi har klarat av alla fredsbevarande uppdrag som kan tänkas dyka upp framöver går mina tankar till den debatt som vi hade här i kammaren i går om utgiftsramarna för . Självklart är det viktigt att vi har försvarsfrågor och andra frågor på agendan, men EU är ju en politisk nivå som ska vara en fullsorterad butik på de områden där vi har överlämnat kompetens. Det vi föreslår är att rymdfrågor ska bli mera av en delad kompetens, där EU också ska ta mera initiativ för att ska kunna flytta fram sina positioner på detta framtidsområde. Jag tycker inte att det är i motsatsställning till att vi ska ta fram de resurser som behövs för fredsbevarande operationer, lika lite som det är i motsatsställning till att vi måste göra en avvägning i budgetprocessen. Men det är ju inte budgetarbete vi håller på med , , utan vi talar om på vilka områden det är naturligt att EU tar ett delat ansvar. Då tycker vi att det är rimligt med ett sådant framtidsområde som just rymdfrågorna är. När det sedan gäller utrikesministern tror jag att den funktion som en utrikesminister får i enlighet med konventets förslag blir väldigt stark om han eller hon också är ordförande. Men vi tror att det går att förena. Vi delar uppfattningen med regeringen att det ändå finns en logik i att ha ett roterande ordförandeskap i själva rådet. Men utrikesministern får en mycket förstärkt roll och kommer att kunna tala med en betydligt starkare och tydligare stämma än vad de tre aktörerna har kunnat göra. 175 () replik: Jag var inte så ivrig på att ta replik, för jag tror att vi har tydliggjort våra positioner. Låt mig dock säga till att för unionens del är det nog angeläget att vara noggrann med vad man fokuserar på. Från moderat håll menar vi att nu är uppbyggnaden av kapaciteten för konflikthantering och fredsfrämjande det absolut centrala. Därför menar vi att vi nu ska fokusera unionens resursmässiga del på utvidgningen. Det rättsliga området är inte resurskrävande, utan det är mer fråga om mekanismer för samarbete. Det är det som ligger bakom vårt ställningstagande. 176 () replik: Jag delar uppfattningen att när det gäller att satsa resurser i EU:s kommande budgetarbete något som ska upp i står detta i förgrunden. Det handlar också om att medlemsstaterna ska satsa. Det är något som vi i den här kammaren kommer att få ta ställning till när det gäller de svenska insatserna framöver. Men låt mig säga att jag tycker att det är lite motsägelsefullt när med emfas kräver att ska ha ett roterande ordförandeskap men inte utrikesrådet eller det externa rådet. Jag tycker ändå att det bör finnas en gemensam logik i bägge de här sammanhangen. Den nye utrikesministern, som är föreslagen och som är överens med regeringen om bör bli den dubbelhattade, kommer att få en förstärkt roll. Men det är inte rimligt att vederbörande också ska vara ordförande i det externa rådet. Vi tror att detta kommer att skapa en obalans. 177 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 64, 79 och 89, som har lagt fram i det sammansatta utskottet. Vad vi ser här är ett antal bittra förlorare i folkomröstningen som gör allt för att förhindra att ännu en folkomröstning kommer till stånd, därför att de är oroliga för att förlora ännu en folkomröstning. En ärlig valutvärdering från ja-sidan borde lyda: Det var den allmänna rösträtten som fällde oss. För , som konsekvent har motsatt sig alla demokratiska reformer från rösträttens införande och framåt, vore det en ganska konsekvent uppfattning. Därför borde ni som säger nej till folkomröstning tala klarspråk. Säg att ni inte vill ha en folkomröstning för att ni på goda grunder är rädda för att förlora en sådan folkomröstning! Argumentet att är vald för att fatta beslut om en är falskt. Ingen som är vald till denna kammare har valts på grund av sitt ja till konstitutionen. Förklaringen till det är mycket enkel.