prot · GQ0989 · 2003-04-11 00:00:00 — Visatsar ju mångdubbelt mer på att reparera skadorna.Vi borde satsa mer på de förebyggande insatserna.Min tredje fråga, som anknyter till det som jag sa-de inledningsvis, är om utskottsmajoriteten hållermed om att vi på lång sikt inte kan lägga operativtarbete i olika kommittéer i , utan dåmåste få det mandat som mangavs på den socialdemokratiska regeringens förslagnär bildades istället för att ta ifrån det uppgifter och lägga dem iRegeringskansliet.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! När det gäller vårt sätt att arbeta medfolkhälsofrågorna hädanefter kommer jag att tänka påatt det faktiskt finns ett sätt på vilket utskottet kanpåbörja detta arbete. har ju antagit nyariktlinjer för sitt sätt att arbeta, och vi ska mer utvär-dera våra beslut. I det arbetet skulle vi väl kunnafokusera på folkhälsoområdet. Sedan får vi väl se vartdet bär. Det är ett tänkbart förslag.Jag kan inte svara på frågan om Folkhälsoin-stitutets ställning i framtiden.Anf. 34 () replik:Herr talman! Att tillsätta parlamentariska utred-ningar som är ett sätt att låta allavara med och bygga upp folkhälsopolitiken. Men dåfår man inte lägga deras betänkanden åt sidan närman ska komma till skott som man i stor utsträckninghar gjort, som vi har hört här i debatten, och på ett liteklåfingrigt sätt säga att regeringen nu helt och hålletska bestämma målen. I så fall får man också fullföljadet som man kommer överens om.Nu vill jag ge folkhälsoministern ett erkännandenär det gäller den akuta situationen med alkoholrek-lamen. Då visade han verkligen beredskap att skapasamsyn. Och det är inte något som ärpopulärt. Det är bra att vi är överens om det. Men fullfölja det synsättet slipper man den splittradebild som vi har fått i detta betänkande. Då kan mannaturligtvis göra som säger, att viarbetar i utskottet på det viset. Men man kan också tain i det förberedande arbetet på det sätt somKenneth pekade på.Vad jag nu begär är inte att utskottsmajoritetenska säga hur ska jobba ,utan jag vill ha ett mer principiellt uttalande om hu-ruvida det är rätt att dra in operativt arbete i Rege-ringskansliet i alkoholfrågan och i narkotikafråganeller om vi ändå ska låta myndigheterna skötadet operativa arbetet och låta regering och riksdagsyssla med det som vi ska göra.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! När det gäller nya mål för folkhälsansom ska fatta beslut om kommer det helatiden att fordras ny forskning, ny statistik, nya folk-hälsoindex och så vidare. Men beträffande bestäm-melser och delmål fordras det också mer arbete ochmer underlag från bland annat föratt välja ut de indikatorer som bäst mäter sambandenmellan olika faktorer och deras effekter på folkhälsan.Majoriteten i utskottet delar regeringens uppfatt-ning att detta arbete med bestämmelser och beslut skaligga hos regeringen.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! började sitt anfö-rande med att tala om att egentligen är bästjämfört med andra länder när det gäller folkhälsa ochatt vi svenskar skulle må så mycket bättre. Det är santnär det gäller kroppen. Men åtskilliga folkhälsorap-porter har faktiskt bevisat att den psykiska ohälsan ärett allt större hot mot oss och inte minst mot vårabarn. Jag kommer självklart att även i denna replik atttala om barnen.Jag anser att det är fel när sägeratt ohälsa enbart beror på klassklyftor, eller hörde jagfel? Det finns statistik på att av skolbarnenkänner sig stressade. Då handlar det näppeligen inteom klassklyftor. I så fall skulle det inte stämma.Det andra som jag skulle vilja fråga om när detgäller våra barn handlar om de köer som har uppstått ide allra flesta landsting till barnpsykiatrin. Det finnsett antal barn som får vänta upp till efter att manhar bedömt att de behöver vård. Jag vill fråga MarinaPettersson om hon anser att detta på något sätt ärrimligt. För ett barn är psykisk ohälsa inte bara ett hotvarje dag, utan den normala utvecklingen kan ocksåskadas av detta. Jag vill därför ställa den konkretafrågan och också fråga vad regeringen gör med an-ledning av det.Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Jag börjar med den sista frågan omväntetiderna till barnpsykiatrin. Det är väldigt olyck-ligt att det är på det viset att små barn ska få väntaupp till för att få undersökning och behandling.Detta är absolut inte bra.I fråga om landstingens roll i detta arbete hoppasjag att man nu fokuserar på detta problem och ser tillatt minska köerna för barn som behöver barnpsykiatrieftersom det är fruktansvärt olyckligt att det är på detviset.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Då förutsätter jag att man också läg-ger fram förslag för att råda bot på detta så att det intebara blir ett uttalande. Men det är bra att uttalar sig.Kristdemokraterna hade en valslogan: Mer tid förbarnen. Vi tror nämligen att det är oerhört viktigt attvi vuxna tar mer tid för våra barn. Det kan vi intelagstifta om. Men vi kan ge förutsättningar för attfamiljen själv ska få påverka sin situation, få infly-tande och få göra det som man anser är bäst för bar-nen. Det finns nämligen ingen som känner barnenbättre än föräldrarna.Jag måste få fråga med tanke den ökade stressen:Är Socialdemokraterna verkligen så fastlåsta att maninte kan ge svenska familjer ett bemyndigande attprioritera det som är bäst för deras barn?Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Psykisk ohälsa hos våra barn är intebra, och det är inte heller bra att den ökar. När vi tittarpå ohälsomåtten vad gäller självmord bland unga ochtonåringar kan vi se att de ibland ser den tragiskautgången som den enda utvägen. Det är fruktansvärtatt det ökar. Självklart ska vi ge stöttning i föräldra-rollen. Vi ska se till att skolan blir mer human, inte såpressad. Jag själv tycker att det vore en rättighet tillexempel att barn fick slå sig ned och få frukost när dekommer till skolan. Många barn går hemifrån utanfrukost, för kylskåpen är tomma.Det är mycket som kan göras på det här området,och mycket arbete återstår. Vi socialdemokrater villse en utbyggd föräldraledighet med ytterligarepappamånader. Vi har olika mål för stöttning av för-äldraskapet. Det som är särskilt viktigt är att skolanhar personalresurser för de individer som hamnar idessa svåra situationer och bra ledare inom skolansom kan se barnen.Anf. 40 ():Herr talman! Enligt svensk lag har arbetstagarerätt till rökfri arbetsmiljö. Så beslutade riksdagen1994. Redan då var man medveten om riskerna medpassiv rökning. Trots den lagen och trots den kunska-pen har varit det enda parti som kräverförbud mot rökning från och med den 1 januari 2004.Vad vill de andra? Ja, vi kan titta i utskottets be-tänkande. Utskottet delar där regeringens uppfattningatt ett mål bör vara att alla serveringsmiljöer ska vararökfria . Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning att en utredning om effekter-na av att genom lag besluta om rökförbud bör tillsät-tas. Ja, en utredning!Jag skulle kunna spara pengarna för den utred-ningen, och jag skulle också spara den tid som manspiller i väg genom att tala om vad som kommer atthända. Jo, även de här arbetstagargrupperna inomrestaurang och krog kommer att få en rökfri arbets-miljö. Astmatiker kommer också att kunna gå påkrogen. Restauranggäster, krogbesökare kommer attslippa att utsättas för passiv rökning. Håret och klä-derna kommer att vara fräscha även dagen efter ettkrogbesök. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 isocialutskottets betänkande nr 4.Utöver den fysiska miljön är det också otroligtviktigt vilka signaler som vi väljer att sända eller intesända. Talar vi om att det inte är tillåtet att röka ioffentlig miljö visar vi att vår syn är att rökning äroacceptabel i det offentliga rummet. Det är väldigtviktigt.Som stöd för dem som trots allt försöker att slutaröka har jag i likhet med motionerat om atttnikotinersättning ska få säljas där tobaksvaror säljs.Så lätt får det inte vara att sluta, men så lätt får detvara att börja.Om man skulle föra det resonemanget att nikoti-nersättning inte får vara så lättillgänglig skulle man ikonsekvensens namn säga att tobak endast kan fåsmot recept. Det förslaget har jag däremot inte sett ibetänkandet.Tobak är inte det enda ämne som diskuteras. Denär enbart skadlig, men det finns andra ämnen som kanvara till skada men också till glädje.Att vara trygg i sig själv och ha ett sunt förhåll-ningssätt till sin kropp är inte alla förunnat. Ungdo-mars värld är en spegelbild av vår, och attityder ochfördomar går tyvärr i arv. Detta skulle kunna brytasom man satsade mer på en bra sex- och samlevnads-undervisning där det inte är tekniken som ska förevi-sas utan samtalet om människors lika rätt och värdeoch hur man omsätter det i handling, där man tillexempel genom rollspel eller andra processer fickungdomar att få insikt om sin och andras situation,hur det är att upptäcka sin egen homosexualitet ellerhur det ser ut med jämställdhet mellan flickor ochpojkar, mellan kvinnor och män så att de på så sätt fåren större förståelse och en medvetenhet om sin egenroll.Det är viktigt att få goda vanor.Det kan man ha nytta av hela livet. Det gäller bådemotion och matvanor. Att satsa på detta äratt förebygga framtida ohälsa. Mycket finns det attvinna på både socialt, ekonomiskt och mänskligt.Jag har fyllt på tidigare anfö-rande, jag står givetvis bakom allareservationer. Så hoppas jag att ni, när ni nu snart gårhem på ledighet och har på er att tänka,kommer tillbaka och stöder Centerparti-ets inriktning i det folkhälsopolitiska utskottsbetän-kandet. Det vore bra för folkhälsan.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! ställde frågan var-för vi andra i utskottet inte hade ställt upp på reserva-tionen från Centerpartitet om förbud från och medden . Jag kan glädja med atthela utskottet har en varm och innerlig önskan att dethelst före ska vara rökfritt på alla re-stauranger och serveringsmiljöer. Men har vi ivåra diskussioner haft kontakt med dem som arbetarideellt med detta på och annorstä-des, och de tycker att utskottets anklang är det som iverkligheten ska gälla. Alla är beredda, men man harlite omställningssvårigheter för att det här ska bli enverklighet. Efter min kontakt med ,som har jobbat jättemånga år med detta och somtycker likadant, tänkte jag att jag kan vara trygg.Annars har vi precis samma ambitioner.Det finns arbetsmiljöer som inte är rökfria. Jagtänker på alla dem som arbetar på olika hem-tjänstuppdrag och många andra som i arbetet utsättsför passiv rökning. Jag och kom-mer att följa den här frågan med mycket stort intresseäven fortsättningsvis för att nå målet, inte bara påpapperet utan i verkligheten.Anf. 42 () replik:Herr talman! Det var roligt att vi har stöd i frågan.Det här har vi ju drivit länge, det är inget nytt för i åratt vi säger att det ska vara en lag på detta. Det hand-lar om att våga sända tydliga signaler, att våga talaom att det inte är nyttigt, ge tydliga signaler till våraungdomar om att det inte är acceptabelt att röka.Ni väljer att gå på en linje som ytterligare förhalardet hela. Det här kommer inte att vara färdigt till den1 . Det är självfallet fler som är utsattaför passiv rökning, men inte i den mängd och omfatt-ning som restaurangpersonal.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis riktigt att just per-sonalen på krogar har haft ett jättebekymmer meddetta. Men vi ska också ha klart för oss att det harhänt mycket under de senaste åren.När jag var med i ungdomsförbundet i mitten på1970-talet motionerade jag om rökfrihet i allmännalokaler. Då var det nästan inte någon som trodde attdet var möjligt. Så det har hänt jättemycket, och detär bra.Jag tror att samhället har gett klara signaler. Deflesta som läser utskottets betänkande ser nog att vi ärväldigt tydliga om att det från börvara rökfritt.Och jag säger det igen: Ambitionen är ju att dettaska verkställas. Jag vet att det finns krogar som redanhar rökfritt, och jag brukar uppmuntra dem: Införrökfrihet ! Det är bättre än attvänta till den 1 januari.Anf. 44 () replik:Herr talman! Självklart finns det en frivillighet idetta. Det hade varit önskvärt om det hade varit möj-ligt med frivillighet över hela linjen. Då hade vi intebehövt lagstifta om rökfrihet.Men det är många restauranger som inte har vågatförbjuda rökning av konkurrensskäl. Hade vi varittydliga och sagt att rökning var förbjudet enligt laghade man inte behövt att ta hänsyn till konkurrensen.Sedan finns det de som vill värna rökfriheten ef-tersom de säger att många inte skulle gå ut på krogenom man inte fick röka.Ett förbud skulle dessutom ha ett alkoholpolitisktsyfte. Man dricker kanske mindre om man inte fårröka. Det vore en positiv bieffekt av förslaget.Vi måste vara medvetna om hur viktig denna sig-nal är för våra ungdomar om att det inte är accepteratatt börja röka.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag hade inte tid att säga så mycketom tobaksfrågor i mitt anförande. Men ger mig ju en anledning.Jag tycker kanske att hon muckar gräl lite i onö-dan. Det står i utskottets betänkande att utskottetvidhåller sin uppfattning att ett mål bör vara att allaserveringsmiljöer ska vara rökfria den 1 januari 2004.Det är en mycket tydlig signal från hela utskottet.Dessutom har lagt fram en mycketbra rapport om saken.Jag vill tillägga att många naturligtvis är oroligaför att ett förbud leder till att det blir färre som går pårestaurang och att det inte blir lika roligt att gå påkrogen. Här kan vi för en gångs skull säga att vi ge-nom internationella erfarenheter vet att det inte kom-mer att bli sådana effekter. I har man haftrökförbud , och håller på attinföra rökförbud.Det visar sig nog att det i själva verket blir bådetrevligare och populärare att gå på restaurang om mankan få frisk luft när man går ut och betalar dyrt förmat och dryck.En del av oss kommer kanske ihåg hur stor tvek-samheten var när man införde rökfria flygningar. är det ingen som drömmer att det skulle varatillåtet att röka på flygresor. Det är helt accepterat attdär ska man ha friskt luft, både för passagerarnas ochför personalens skull.Man behöver inte vara så orolig, finns en stark vilja och ett enigt utskott som sägeratt målet är att det ska vara rökfritt från den 1 januari2004.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det var roligt att höra att även Gab-riel tycker att detta är en viktig fråga.Vi skulle alla må mycket bättre av frisk luft. Detskulle vara fantastiskt bra ur ett folkhälsoperspektivom vi fick det även på krogarna. Då skulle man dess-utom kunna sitta kvar där längre och inte behöva gåhem så tidigt på grund av all rök.Jag upplever det som att man inte har vågat sättaned foten. fattade beslut om att allaarbetstagare har rätt till en rökfri arbetsmiljö. Tio årefteråt har inte denna grupp rätt till en rökfri arbets-miljö. Det finns fortfarande anledning att vara pådri-vande i dessa frågor.Utredningar har en viss förmåga att fördröja sa-ker. I många andra frågor brukar jag ha ,och andra partiers stöd i denkritiken, men inte . Då får jag ladda på liteextra och vara extra kritisk när jag inte har någrakamrater som är med mig i den ammunitionsförbruk-ningen.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag kan naturligtvis inte begära attAnnika Qarlsson ska veta om det, men jag kan nämnaatt jag har väckt riksdagsmotioner i rökfrågan sedan60-talet. Jag har inte så dåligt samvete för att jagskulle vara precis ny på banan.Det är som säger, att det tar långtid att få genomslag för ett rökförbud. Men utskottethänvisar ju inte till någon utredning. Vi måtte läsaolika betänkanden. I det betänkande som jag harframför mig - nr 4 från socialutskottet - står det inteatt frågan ska utredas, utan det står att utskottet vid-håller sin uppfattning att det ska vara rökfritt den 1januari 2004. Däremot står det att det finns en rapportfrån som bereds i Regeringskans-liet och att det ska komma ett förslag från regeringen.Jag tror faktiskt att vi inte behöver vara så oroliga.Men om utskottsmajoriteten, som har en närmarekontakt med regeringen än vad jag har, kan lugna ossytterligare är vi naturligtvis tacksamma. Annars får viåterkomma. Men skrivningen innebär inte en hänvis-ning till någon utredning.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag läser innantill: Utskottet delarockså regeringens uppfattning att en utredning omeffekterna av att genom lag besluta om rökförbud börtillsättas.Det handlar om arbetsmiljö, om astmatiker ochom oss alla som utsätts för passiv rökning. Det hand-lar också om den otroligt viktiga signalen om attrökning ska vara oacceptabelt i offentliga miljöer.Anf. 49 ():Herr talman! Jag har en lite annan ingång i det härviktiga ämnet om folkhälsa.För två månader sedan bröt min pappa armen.Han är . Han fick ligga på sjukhus några veckoroch tappade helt livsgnistan. Han tyckte att det varlika bra om han fick dö nu när han ändå låg där påsjukhuset.Jag hälsade på honom så ofta jag kunde, och detblev ganska . Han låg i en sal för tvåmed blekgula väggar och ett blekgult draperi mellansängarna.På den långa väggen mitt emot sängen hängde deten ensam tavla. Tavlan föreställde en katt som satt iett fönster och tittade ut. Min pappa har aldrig varitsärskilt intresserad av konst. Men vid varje besöktalade min pappa och jag om tavlan. Vi gick igenomalla detaljer. Ville katten som satt i fönstret vara inneeller ville den komma ut? Hur var innanfönstrenegentligen fastsatta? Vilket väder var det?Samtalet om denna tavla ledde till andra finasamtal. Tavlan gjorde också att han kunde tänka påannat än sin onda arm. Han kunde drömma sig bortoch se saker på ett annat sätt.Herr talman! Jag är övertygad om att kulturfrämjar hälsa. Ännu mer övertygad blev jag när jagdeltog i folkhälsostämmans seminarium Vilken bety-delse har kulturen för folkhälsan? i år.Olika forskningsresultat och goda exempel pre-senterades. Gamla människor som får samtala om enbild mår bättre. De kan se livet på ett annat sätt. Deblir bättre på att förstå varandra. Kulturella aktiviteteri barndomen utvecklar ett rikare känsloliv. När mantränar och lyssnar på musik blir det mindre mjölksyrai benen. Det är lättare att koordinera muskelrörelsertill musik.I betänkandet Mål för folkhälsan finns kulturensom hälsofrämjande faktor med, och det är jag gladför. Men jag hade önskat att kulturens betydelse hadelyfts fram ännu mer i några av de elva målområdena.Målen för kulturpolitiken är viktiga och ända-målsenliga ur ett folkhälsoperspektiv. Flera av dekulturpolitiska målen finns med i betänkandet, så jagborde vara nöjd.Men jag är orolig för att sambandet mellan kulturoch hälsa får stå tillbaka för andra prioriteringar elleratt det glöms bort i brist på kunskap hos politiker, påarbetsplatser och i vårdmiljöer.Kulturaspekterna borde lyftas in i flera av målen.När det till exempel gäller målet om miljön saknarjag den estetiska dimensionen.Men eftersom flera av de kulturpolitiska målenfinns med utgår jag ifrån att kulturens betydelse yt-terligare lyfts fram i de uppföljningsbara delmål somregeringen ska ta fram.Att främja kulturutbud och konstnärliga upplevel-ser förutsätter ofta ett samarbete över sektors- ochyrkesgränser och ett nytänkande när det gäller attanvända gemensamma resurser.Herr talman! För att komma till rätta med ohälsankrävs det att vi alla hjälps åt, som tog upp här i sitt anförande. Men vi måste ock-så våga pröva nya, otraditionella metoder. Kulturen ärhär ett viktigt verktyg. Aldrig är vi så jämlika som närvi möts i kulturen. Vi behöver inte ens tala sammaspråk. Konsten och kulturen är gränslösa.Herr talman! Konst och kultur har under de se-naste åren blivit viktiga inslag i diskussionen omhälsa, livskvalitet och välfärd. Jag är övertygad om attkulturen kommer att få en ännu större betydelse iarbetet med folkhälsan och i integrationsarbetet fram-över.Anf. 50 ():Herr talman! Det här anförandet ska bli mycketkort. En lyssnare blir kanske lite förvirrad över attAnnika Qarlsson och jag har olika uppfattningar omvad utskottet har föreslagit när det gäller rökning iserveringsmiljöer. Förklaringen är den att AnnikaQarlsson citerar ur ett utskottsbetänkande från2001/02 medan jag citerar ur utskottets ställningsta-gande vid årets behandling. Det som sades 2001/02var visserligen klokt, men det som gäller är detsom står på s. 6 i utskottsbetänkandet. Där hänvisarutskottet inte till att det ska göras någon ny utredning.Det är förklaringen till denna skenbara motsätt-ning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § betänkande 2002/03:SoU6Alkoholfrågor.Anf. 51 ():Herr talman! Ledamöter och åhörare! Jag villbörja med att yrka bifall till vår reservation nr 6, ochjag står också bakom våra övriga reservationer i be-tänkandet.I detta betänkande, som behandlar motioner frånden allmänna motionstiden , konserveras enalkoholpolitik som lett till vägs ände. Den ökadealkoholkonsumtionen sker ju . Den pågår just numed en alkoholpolitik som förespråkar förbud ochinte skiljer på bruk och missbruk. Rätt använd kanalkohol höja livskvaliteten. Fel använd skapar alkoholstort lidande och våldsbrott.Vi har hävdat, och hävdar fortfarande, att bästasättet att få ett bättre förhållningssätt till alkoholen ärgenom upplysning och information. Det måste till enattitydförändring. Beskattningen måste ligga på ensådan nivå att en illegal marknad och svartsprit inteblir lönande. Denna marknad känner varken till ål-dersgränser eller öppettider. Det betyder bland annatatt skatten måste harmoniseras med EU:s beskattning.Det kommer att innebära att den ökande mängd öl,vin och sprit vi nu kan ta in för eget bruk från andraEU-länder inte känns så frestande att utnyttja vidvarje resa. Man frestas inte lägga upp lager hemmaför eventuellt kommande behov.Resor till lågprisställen vid dansk-tyska gränsenbara för att handla hem öl, vin och sprit kommer inteheller att fylla någon funktion. Införseln kommer attminska genom en harmonisering av alkoholskatten.Konsumtionen blir synlig och tydlig genom legalainköp här hemma. Det är viktigt att man får den härtydligheten för att få ett bra underlag i folkhälsode-batten om alkoholens skadeverkningar.Sedan den traditionella svenska alkoholpolitikenutformades har stora samhällsförändringar skett. Vianser att det nu behövs en ny alkoholpolitik då förut-sättningarna för den gamla inte längre föreligger. Denya förutsättningarna kan bara hanteras med en välunderbyggd politik som accepteras av flertalet. Ensådan ny politik kräver en kombination av samver-kande åtgärder.Det krävs en alkoholpolitik som har en folkligförankring och en förståelse för sambandet mellan enhög alkoholkonsumtion och alkoholens skador. Ensådan förankring kräver att det goda bruket accepterasoch inte motverkas av restriktioner som är svåra attförstå.Föräldrar måste bland annat inse sitt ansvar attinte köpa ut öl, vin eller sprit till sina underåriga barn.Vi lever i ett där rörligheten ökar, där ung-domar studerar i andra länder inom EU, där resandetökar och nya attityder färdas allt fortare.Herr talman! Vi kan inte driva en alkoholpolitiksom om vi fortfarande vore ett isolat i norradel. Systembolagets monopol, alkoholbeskattningensnivå och den förda alkoholpolitiken måsteifrågasättas. De måste ifrågasättas för folkhälsanskull, herr talman.Licensierade butiker bör ersätta monopo-let. Där ska öl och vin kunna försäljas, och sedermeraäven starkare alkoholdrycker. Ett led i detta är attvåra inhemska producenter måste kunna få sälja sittegetproducerade vin. Vi anser därför att ett undantagfrån detaljhandelsmonopolet måste göras redan nubeträffande gårdsförsäljning av egetproducerat vin.Producenterna ska kunna erhålla licens för dennagårdsförsäljning som en uppstart på Systembolagetsavveckling. Motsvarande bör även kunna gälla våraölbryggerier.Herr talman! Vidare anser vi att alkohollagen be-höver ändras när det gäller reglerna för återkallandeav serveringstillstånd. Kommunerna bör vara generö-sa med att ge serveringstillstånd men bör också åter-kalla dessa snabbt när restauranger uppenbart brytermot alkohollagen.Vi anser också att en lagstiftning som inte medgeravsteg i speciella situationer och under ordnade for-mer snabbt förlorar sin trovärdighet.