prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Det kan till exempel förekomma att barnberättar att de inte kunnat läsa sin läxa därför att pap-pan slagit mamman under natten.Det finns bland annat i forskning om dettasom är väl värd att lyfta fram, så att man därmedockså kan göra någonting åt förhållandena. Dethandlar framför allt om lärarnas utbildning och fort-bildning.Jag vill också säga att vi i mäns våld mot kvinnorockså lägger in prostitution och trafficking. Vi harunder fjolåret haft särskilda program för detta. Medtanke på frågeställarens hemvist vill jag också nämnaatt vi kommer att ett särskilt program för norra , och . Det har ju visat sig att prosti-tution och trafficking ökar till exempel i Norrbotten.CarlbeckkommitténAnf. 74 ():Herr talman! Jag vänder mig till utbildningsmi-nister . Jag konstaterar att utbildningen förbarn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörningär en viktig fråga, som vi kanske alltför sällan disku-terar och lyfter upp på den politiska nivån. Därför vardet mycket bra att regeringen till-satte en utredning, som sedan kom att få namnetCarlbeckkommittén. Den fick ett spännande uppdrag:att utreda hur särskolan ska se ut . Ska denfinnas kvar eller ska den upphöra som egen skolform,och hur ska vi utforma en inkluderande undervisning?Allt detta var positivt, men min fråga är: Varförändrade regeringen utredningens uppdragoch snävade in det betydligt? Den parlamentariskautredningen fråntogs den spännande möjligheten attblicka över hela fältet. Varför ändrades direktiven?Anf. 75 Utbildningsminister ():Herr talman! Den utredning som talar om är den så kallade Carlbeckkommit-tén, som har ett mycket brett mandat. Den ska se överutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning för att lägga fram förslag syftan-de till att höja kvaliteten, stärka integrationen ochnärmandet mellan olika skolformer och för att stärkabåde omsorgsuppdraget och kunskapsuppdraget, somär så viktigt.Utredningen har fortfarande ett brett anslag, ävensedan den har fått tilläggsdirektiv. Det som vi har sagtfrån regeringens sida är att det så långt vi kan se inteär aktuellt att lägga fram lagförslag för att nu avskaffasärskolan som egen skolform. Vi vill se en fortsattintegration och ett fortsatt närmande, men grund- ochgymnasieskolan är inte fullt ut mogen för detta ialla kommuner. Därför behöver utredningen intelägga fram ett sådant lagförslag, men den ska fortsättasin breda diskussion och gärna vara visionär.Varför har vi gjort så här? Jo, därför att mångaföräldrar, elever och organisationer känt oro inför omdetta är en process som ska gå väldigt fort samti-digt som man själv upplever att skolan inte ännu ärfärdig för detta. Vi har velat vara tydliga och stilladenna oro.Alltså: Utredningen har ett brett anslag och ettlångsiktigt perspektiv, men man behöver inte läggafram lagförslag i just denna del eftersom det inte äraktuellt att gå till med ett sådant förslag.Anf. 76 ():Fru talman! Det är, som jag sade, viktigt att vi förupp diskussionen om hur vi ska utforma utbildningenför våra barn, ungdomar och vuxna med utvecklings-störning. Det är också viktigt att särskilt en parla-mentarisk utredning har ett brett uppdrag och möjlig-het att lägga fram olika förslag liksom att diskuteravisionärt.Jag, som faktiskt är med i denna kommitté, tyckerdock att det är minst sagt märkligt att vi först har fåttdirektiv och börjat arbeta efter dem men att ministernsedan klart och tydligt talar om att de givna direkti-ven inte ska gälla. En utredning ska enligt min me-ning kunna jobba utifrån trygga och stabila direktivoch inte få ändrade direktiv. Jag menar att direktivenfaktiskt har ändrats i sina grundvalar.Anf. 77 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tror att ochjag egentligen har samma principiella och ideologiskainställning. Vi behöver en närmare integration och ettinkluderande arbetssätt i skolan för alla våra barn ochungdomar. De ursprungliga utredningsdirektiven ärockså fullt förenliga med det förtydligande som vi nuhar gjort, att man inte behöver lägga fram lagförslagom avskaffande av särskolan, för detta är inte aktuelltpå kort sikt.Vi har också från en majoritet i utredningen fåttsignaler om att man skulle vilja ha detta förtydligan-de. Jag tycker att detta var rimligt, om man självtyckte att det behövdes, och därför har vi givit etttilläggsdirektiv.Det som är grunden är ett brett uppdrag och enbred analys, både det korta och det långa perspektivetoch gärna en vision av hur vi ska fortsätta integratio-nen mellan särskola och andra skolformer i framtiden.Det tycker jag är ett klokt sätt att angripa ett problem,som också har lugnat många som trodde att det nu varväldigt bråttom att göra denna typ av förändring. Jaghar fått mycket positiva reaktioner på detta.Tobaksförsäljning till minderårigaAnf. 78 ():Herr talman! Jag skulle vilja vända mig till folk-hälsominister , och min fråga gäl-ler försäljning av tobak till minderåriga.De flesta som börjar röka gör det i tonåren, ofta såtidigt som nedre tonåren eller 15-årsåldern. De flestaav dem ångrar sig senare i livet, men oftast är det försent, för att vara rökare är lika beroendeframkallandesom att missbruka kokain, så det är otroligt svårt attsluta. Då är det naturligtvis väldigt allvarligt att dehär ungdomarna kommer i kontakt med cigaretter,som det vanligtvis är, så . Hade man kunnatskjuta upp den här kontakten tror jag att många intehade börjat röka över huvud taget.Undersökningar visar nu att det är väldigt lätt förminderåriga att komma över cigaretter, och då talarjag inte om olaglig försäljning, det vill säga svartto-bak, utan jag talar om vanliga tobaksaffärer och ma-taffärer. Det är helt enkelt för dålig kontroll.Då är min fråga: Hur ska vi förbättra den härkontrollen? Det måste ju handla om tillsyn och omtydliga påföljder, till exempel att man förlorar sitttillstånd att över huvud taget sälja tobak.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Rökningen är ett av våra allra störstafolkhälsoproblem. Det tänker man inte på alltid. Detär nästan 6 500 människor som dör av to-baksrelaterade sjukdomar, varav ungefär 500 av pas-siv rökning. Jag vill bara jämföra med hur många somdör på våra vägar: det är ungefär 600. Det är alltsånästan lika många som dör bara av passiv rökning,det vill säga folk som inte har valt att röka själva utanbara har varit på fel ställe . Så rökningär en av de stora folkhälsofrågorna.Självklart är det också så att den åldersgräns somvi har för rökning och inköp av tobaksvaror skarespekteras. Får vi signaler om att den respekten intefinns måste vi vara beredda att vidta åtgärder för attse till att höja respekten.Jag vill inte nu uttala mig om vilka vägar man i såfall ska gå. Jag kan bara säga att jag tycker att det ärviktigt att få ned rökningen, framför allt bland deunga, därför att det är där vi har sett en uppgång,framför allt när det gäller unga kvinnor, på senare år.Den trenden tycker jag att vi bör försöka bryta.Jag ska också säga att det pågår ett förebyggandearbete med rökningsfrågorna där vi från regeringenssida har anslagit för tobakspre-ventiva åtgärder, och dessa preventiva åtgärder nårnaturligtvis också ungdomsgruppen.Anf. 80 ():Herr talman! Jag tycker att det redan finns till-räckligt mycket som talar för att de här reglerna inteföljs. Det har gjorts många undersökningar där manhar skickat ut minderåriga, alltså 15-16-årigar, sominte har nekats att köpa någonstans. Man har hellerinte frågat efter legitimation. Jag tror alltså att manverkligen måste jobba vidare med det här.FN har ju diskuterat de här frågorna och kommitfram till något som de flesta länderna i världen haranslutit sig till, nämligen förbud att sälja tobak tillbarn , och då tycker jag att det är väldigtviktigt att vi är ett föregångsland och verkligen ser tillatt det här förbudet uppfylls.Jag tycker att det är minst lika allvarligt att ung-domar kommer över tobak som att de kommer överalkohol, och därför är det väldigt angeläget att skjutaupp den debuten. Det är ju ofta grupptryck som göratt man börjar röka, och barnen blir mindre utsatta förgrupptryck ju äldre de blir. I förlängningen kan jagtill och med tänka mig, som yttersta påföljd, att manflyttar över försäljning av tobak till Systembolaget påsamma sätt som man gjort med alkohol, och kansketill och med höjer åldersgränsen.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! I arbetet med den WHO-konventionsom nämner har varit mycketaktivt och drivit till exempel frågor om reklam ochförbud mot försäljning till minderåriga, och vi harfaktiskt lyckats flytta fram positionerna på ett väldigtpåtagligt sätt. Men det är inte i första hand som deåtgärderna egentligen är tillämpliga i , därföratt vi har redan lagstiftning som uppfyller . Inte heller i är de tillämpliga ihuvudsak. kommer att vara ettväldigt viktigt instrument för att förebygga utveck-lingen i , därför att det är där som tobaks-bolagen nu inriktar sig på att försöka få framför alltunga människor - 12-, 13- och 14-åringar - att börjaröka.Vi vet att tobaksbolagen tar livet av ungefär hälf-ten av sina kunder. Hälften av alla vanerökare dör iförtid, och en fjärdedel av alla vanerökare dör i förtidi aktiv ålder. Så pass stort är faktiskt det här proble-met.Fastighetsskatt för danskar bosatta i . 82 ():Herr talman! Jag skulle vilja följa upp en fråga tillstatsrådet . Hon uttalade att integrationen iÖresundsregionen är inne i en positiv utveckling, ochså är det ju. För danskarna som bosätter sig i ärdet väldigt positivt, men inte för de skånska kommu-nerna, för de får inga skatteintäkter, men de får ta allautgifter för den kommunala servicen.Men det finns ytterligare ett förhållande som jagmenar upplevs direkt stötande, och det är att danskar-na inte ens betalar fastighetsskatt i . Man köperupp villorna på den , men efter-som man inte har någon inkomst i behöverman inte ens betala fastighetsskatt. Jag undrar: Vilkaåtgärder tänker regeringen vidta för att komma tillrätta med det?Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! , det känns sköntatt du kan vidimera den uppfattning som jag gavuttryck för tidigare, nämligen att integrationen gårframåt i . Vi försöker på olika sättutveckla integrationen.Jag sade tidigare i mitt svar till det pågår diskussioner mellan och Sve-rige just nu när det gäller skattefrågorna. Det gällerockså den specifika fråga som nutar upp. Den bör ses i det sammanhanget.Anf. 84 ():Herr talman! Jag har vid ett flertal tillfällen viaMalmö kommunstyrelse träffat danskarna och kanvidimera deras benhårda inställning i skattefrågan.Jag kan bara önska regeringen lycka till.Barn till missbrukareAnf. 85 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBerit Andnor. Den här frågan handlar också om alko-hol och narkotika, men jag ska inte ställa den tillMorgan, tänkte jag, därför att den handlar om barn.Vi vet att alkoholkonsumtionen går upp och attmissbruket ökat. De som blir oskyldigt drabbade ärde barn som växer upp i missbrukarfamiljer ochmissbrukarmiljöer. Vi kallar dem ibland "de glömdabarnen" därför att de inte syns. De gör inget väsen avsig utan lider i tysthet.De senaste veckorna har jag fått flera samtal frånförtvivlade kommunpolitiker från olika delar av lan-det som känner stor oro för de här barnen. De sägeratt de inte vet vad de ska erbjuda. De har förståsbristande resurser i kommunerna, men de tycker ock-så att de har bristande kunskap om denna grupp. Jaglyssnade också till en vuxen kvinna somhade vuxit upp i en sådan här miljö, och hon taladeom vilken enorm ryggsäck som hon hade att bäramed sig genom livet.Jag vill fråga vilka åtgärder rege-ringen planerar eller kan tänka sig för att hjälpakommunerna stötta och hjälpa denna utsatta grupp avbarn, alltså barn till missbrukare.Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig bara säga att de flesta barn iSverige har det bra. Det vidimeras också i den rapportsom lämnade över till mig iförra veckan om den undersökning som hon har gjort.Men det finns barn som lever oerhört utsatt, blandannat den grupp som här nämner.Jag vill påminna om de resurser som regeringenoch har ställt till kommunernas förfogandeunder . De ger kommunerna en möj-lighet att utveckla ett lokalt förbyggande arbete därman ges möjligheter att på ett tidigt stadium kunna nåjust dem som nu betecknar som "deglömda barnen". Det är i ett lokalt förebyggandearbete som vi kan nå dem. Genom att ge resurser tillkommunerna så ger vi dem också förutsättningar föratt göra ett bra jobb.Anf. 87 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag kan hållamed om att det finns positiva öar ute i landet, men jagtror också att det saknas mycket kunskap om de härfrågorna. Kommunerna vet inte riktigt hur de ska bärasig åt. Jag skulle önska att regeringen tog några rejälatag för att komma fram till hur vi behandlar de härglömda barnen.Anf. 88 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig säga att ett sådant uppdragnaturligtvis ligger på bland annat . Dethandlar om att förmedla den kunskap och de godaerfarenheter som vi har i olika kommuner för ett braförebyggande arbete, där man på ett tidigt stadiumkan rikta insatser just till de grupper av barn som maninte alltid ser i första hand. Det gäller alltså barn somär i olika utsatta situationer. Detta är oerhört priorite-rat både för mitt och regeringens arbete.Behandlingsmöjligheter för spelberoendeAnf. 89 ():Herr talman! Jag har en fråga till folkhälsominis-ter året bidrog med 3,4 miljarderkronor till statskassan. satsade regeringen4 på arbete på spelberoende. har beräknat att det finns ungefär 100 000problemspelare i , varav 25 000 beräknas varaspelberoende.Samhället saknar möjlighet att ta hand omdessa människor. Det finns bara några tiotal platserför spelberoende på behandlingshem runtom i landet.Kostnaden för en behandling på ett behandlingshemberäknas till per personoch plats.Med tanke på att det råder akut brist på platser blirmin fråga till statsrådet: Vad avser ministern att vidtaför åtgärder för att garantera att det finns behand-lingsmöjligheter för de människor som söker upp tillexempel för att få hjälp och vård för sittspelberoende?Anf. 90 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har aviserat åtgärder påspelberoendesidan. Det gjorde vi bland annat i enproposition om spelfrågan som vi lade fram för någonmånad sedan. De åtgärderna kommer att basera sig påden rapport från som jag tog emoti början av året.Jag delar uppfattningen att vi måste vidta fler åt-gärder på det här området, och sådana åtgärder kom-mer. Problemet är nu närmast att vi befinner oss mittuppe i en budgetprocess, men jag kan försäkra attbesked om sådana satsningar kommer i en nära fram-tid.Anf. 91 TALMANNEN:Det blir ingen uppföljning av detta. Vi får förklaradagens frågestund avslutad och tacka regeringen förett starkt, och ledamöterna för ett ännu starkare, ar-bete.9 § Styrning av försvarets fastigheter och an-läggningarFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU14Styrning av försvarets fastigheter och anläggningar(förs. 2002/03:RR7).Anf. 92 ():Herr talman! betänkande handlarom styrning av försvarets fastigheter och anläggning-ar. Det är revisorer som har kommit medförslag om just styrning av försvarets fastigheter ochanläggningar. Utöver den skrivelsen behandlar viockså motioner.Revisorerna har granskat hur regeringen styr och Försvarsmakten för att åstad-komma en effektiv förvaltning och användning avförsvarets fastigheter. Revisorerna tycker att det finnsstora problem med tillämpningen av en avgiftsfinan-siering inom försvaret, inte minst för att Försvar-smakten har begränsade möjligheter att sätta press påstödmyndigheterna, i det här fallet föreslår ett tillkännagivande medanledning av revisorernas förslag och tycker att detska tillsättas en utredning om försvarets styr- ochfinansieringsformer. I detta arbete har också för-svarsutskottet deltagit, och finansutskottet delar för-svarsutskottets uppfattning att styr- och finansierings-formerna i försvaret bör analyseras och utvärderas.Granskningen bör omfatta såväl Försvarsmaktensom samtliga myndigheter som lämnar stöd till För-svarsmakten. Utredningen bör särskilt fokusera påhur och regeringens insyn, styrning ochuppföljning ska kunna förbättras och granska incita-menten i styrningen och finansieringen så att regel-verket befordrar sparsamhet och effektivitet, inteminst för den lokala nivån inom Försvarsmakten.Revisorerna anser att utredningen ska vara enparlamentarisk kommitté. Vi i finansutskottet anseratt det bör finnas någon form av parlamentarisk insyni utredningens arbete, men det behöver inte nödvän-digtvis vara en utredning som är parlamentariskttillsatt.Förutom revisorernas förslag behandlar vi ocksåmotioner. De handlar bland annat om hyresmodell, ackumulerade överskottoch fastighetsregister. Där yrkar vi avslag.Det finns också motionsyrkanden om hyressätt-ning i ändamålsfastigheter, studentbostäder, högsko-lornas och universitetens rätt att äga sina lokaler ochskydd för grönområden inom tätortsbebyggelse. Ut-skottet föreslår avslag på alla dessa motioner.Anf. 93 ():Herr talman! revisorers skrivelse medförslag med anledningen av granskningen av styr-ningen av försvarets fastigheter och anläggningarinnehåller svidande kritik över hur saker och tingfungerar. Skrivelsen genomsyras av slutsatser ochpåståenden, men även av uttryck som "fungerar inte","uppstår problem", "anmärkningsvärda brister","dålig tillsyn", "underlåtenhet", "stora problem","situationen är inte acceptabel". Listan kan göras änlängre.Det är en hård kritik som redovisas. Utskottet hartagit intryck av denna kritik och ställt sig bakomrevisorernas förslag om en utredning om översyn avförsvarets styr- och finansieringsformer. Det är ocksådelvis ett instämmande i de två moderatmotioner somföreligger i samma ärende. Det är bra och nödvändigtatt en översyn görs, och det är vi överens om.I betänkandet redovisas en reservation som jagyrkar bifall till. Frånvaron av konkurrens när detgäller försvarets fastigheter leder enligt vår uppfatt-ning till ineffektivitet i användningen av försvaretsresurser. För att systemet ska fungera måste den be-ställande myndigheten, i det här fallet Försvarsmak-ten, ha möjlighet att sätta press på den utförandemyndigheten, i det här fallet Fortifikationsverket.Möjligheten är i dagens system i det närmaste obe-fintlig, vilket också revisorerna konstaterar, eftersomman i praktiken är hänvisad till att bedriva verksam-het på den plats bestämt och i de fastighetersom äger och förvaltar.Vi anser att regeringen ska möjliggöra att För-svarsmakten ges ökad valfrihet genom att kunnavända sig till andra förvaltare än Fortifikationsverket.Det är en enkel principförändring som skulle stärkaFörsvarsmaktens möjligheter att söka andra lösningarän de som erbjuder. Det skullesätta press på uthyraren, vilket revisorerkonstaterar är ett av problemen i det system som är.Vi kan konstatera att man på det sättet stärker hy-resgästens ställning i förhållande till hyresvärden,vilket vi är överens om är nödvändigt. Åtgärden ärdessutom rimlig att genomföra utan att avvakta re-sultatet av utredningen.Anf. 94 ():Herr talman! Som tidigare nämnts här har Riksda-gens revisorer genomfört en granskning hur avgiftsfi-nansiering tillämpas inom Försvarsmakten. Som detockså har pekats på är kritiken inte direkt nådig mothur de nuvarande systemen fungerar. Man pekar påstora problem att tillämpa avgiftsfinansieringen. Manser det som ett problem att man försöker efterliknamarknadsmässiga förhållanden utan att det egentligenexisterar någon marknad och utan att de på markna-den existerande förhållandena mellan verkliga köpareoch säljare finns.I utskottet är vi eniga att föreslå en utredningav Försvarsmaktens styr- och finansieringsformer.Det är komplicerade frågor, och de kräver en ordent-lig och allsidig genomlysning. Men som var inne på tidigare är vi inte helt eniga. Inomett område anser vi inom tillsammans medModeraterna, attnågon utredning inte behövs. Det gäller frågan om attkonkurrensutsätta som förvaltareav Försvarsmaktens fastigheter.Här är vi övertygade om att de marknadsekono-miska mekanismerna fungerar fullt ut och att dekommer att vara till gagn för Försvarsmakten ochdess ekonomi. Det borde särskilt varalockande om det är så. Kan Försvarsmakten finnaolika förvaltare som till ett bättre pris erbjuder en likabra eller bättre fungerande förvaltning måste mangivetvis ges möjlighet att göra detta.Detta är ett system som enbart har vinnare. För-svarsmakten får en bättre förvaltning till ett lägre pris.En eventuell ny förvaltare får ett nytt uppdrag ochnya erfarenheter. Inte minst får Fortifikationsverketgenomgå den hälsosamma och stärkande process somdet innebär att verka på en konkurrensutsatt marknad,något som i förlängningen kommer att stärka verketsförmåga att konkurrera om att vara en god och at-traktiv förvaltare av Försvarsmaktens fastigheter.Jag yrkar därmed bifall till reservation 1.Anf. 95 ():Herr talman! Jag kommer lite grann att bli som enhermelin bland katterna i den här debatten. Jag ska taupp en lite apart fråga i betänkandet, som egentligenhandlar om Försvarsmakten, men jag kommer att talaom studenter. Det blir så eftersom en motion i denfrågan behandlas i betänkandet, och man får anpassasig till den verkligheten.Först ett ord om Försvarsmakten. Det är mycketvärdefulla insatser från revisorer som göratt vi har fått en process som kommer att bidra till attpressa kostnaderna för försvaret. Det är mycket bra,herr talman, om vi kan få en sådan process och få etteffektivare försvar till lägre kostnader.Jag har övervägt om vi från sidaockså skulle ha lagt fram en reservation för att vässaförslaget. Det finns några punkter där man kunde hagått revisorerna mer till mötes. Vi har samrått medvåra kamrater i försvarsutskottet och funnit att det nufinns en pågående process i fortifikationsförvaltning-en där man tar fasta på revisorernas arbete. Då kanskeman ska låta nåd gå före rätt och låta dem få möjlig-het att göra det på eget initiativ. Men vi har den par-lamentariska utredningen och det tryck som sätts, ochdet är bra.Nu till något helt annat, nämligen detta med stu-denterna. Det går mot vår. Vi kommer snart atthöra sångerna. Sjungom studentens lyckliga dar. Detär några lyckliga dagar. Men sedan kommer den gråhösten. Det borde vara en lycklig höst när man går ini ett nytt universitet eller ny högskola. Man kännerkänslan att kunskap är makt och säger sig: ska jagsätta mig att studera och vara med på en och annangask. Det ska vara trevligt tillsammans. Men det blir iså fall mer gaskkällaren som blir lokal, eftersom detinte kommer att finnas plats i härbärget för studenten.Det finns på många håll ingen plats att bo när manska studera. Innan jag gick ned i kammaren ringde jagtill och frågade: Hurstår det till? Har det blivit bättre? Nej, sa de. Jag fickderas senaste rapport där de berättar att hadeGöteborg över 14 000 studenter i bostadskö med enkötid . Lyckliga dagar!I står 34 410 studenter i kö. Det är 15månaders lyckliga dagar för att få en bostad.Samtidigt undrar man över rapporter när riksda-gen beslutat om nya högskoleplatser och man finneratt en del blir obesatta. Tro det om studenterna intehar någonstans att bo när de ska studera! Då är detinte så lätt att utnyttja platsen. Var gör vi då? Det ärså viktigt.Nu talar vi om att det är dåliga ekonomiska tider,eller i varje fall sämre än väntat, och att vi måste satsapå utveckling. Det finns en sak man kan göra som ärganska säker och stärker ett lands utvecklingskraft.Det är att satsa på utbildning och forskning. Det ärden enskilt viktigaste åtgärden. Men då måste stu-denterna har någonstans att bo, annars kan de intestudera. Det förstår alla här i salen.Kan vi då göra någonting åt det? Ja, det kan vi gö-ra. Det har vi gjort från de samarbetande partierna iden rödgröna redan. Vi har lagt fram proposition 98,Åtgärder för att främja byggandet av mindre hyres-bostäder och studentbostäder. Vi handlar, och det äralldeles utmärkt. Det är ett stöd som utgår.Sedan har vi den motion från ochSten som vi har väckt. Vi vill ge ett vidgatuppdrag till Akademiska Hus så att det ska kunnafungera som fastighetsägare och byggherre.