prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Det finns ävenreservationer som tar upp frågan om att förtydliga ochförenkla ombudsmannafunktionerna genom samord-ning av de olika ombudsmännen.Regeringen beslutade att till-kalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag attbland annat överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden. Dess-utom ska kommittén överväga en eventuell samord-ning av , Ombudsman-nen mot etnisk diskriminering, Handikappombuds-mannen och Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning samt om ombudsmannain-stitutionerna ska vara underställda regeringen ellerriksdagen. Det är en väldigt viktig utredning och jagser fram emot att senare ta del av resultatet.Riksdagen har beslutat om införande avett skydd mot diskriminering till följd av sexuellläggning i regeringsformens första kapitel. Med sexu-ell läggning avses hetero-, bi- och homosexualitet. nämns inte transpersoner i regeringsformen. Medtranspersoner brukar man avse transvestiter, transsex-uella och andra personer som har en könsidentiteteller ett beteende som eller alltid skiljer sig frånvad som utifrån stereotypa föreställningar kan för-väntas beroende på deras biologiska kön.Frågan om att införa ett särskilt skydd motdiskriminering av transpersoner och hur ett sådantskydd i så fall ska utformas kommer att ingå iDiskrimineringskommitténs arbete. Det är mycketpositivt.Kommittén ska redovisa uppdraget senast den 1december 2004. Med anledning av dess arbete finnsdet ingen anledning att föregripa resultatet.Fru talman! Slutligen ska jag säga några ord ommedborgarskap. yrkar i en reservationpå en utökad möjlighet till fråntagande av medbor-garskapet. För oss socialdemokrater och även förutskottsmajoriteten är detta något helt främmande.Medborgarskap är för oss socialdemokrater någotviktigt och heligt. reservation vittnaråterigen om en människosyn som skiljer människafrån människa.Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 195 ()replik:Fru talman! pekar på att man ien regeringsform inte kan lägga in skyddet för enskil-da i förhållande till andra enskilda. Det kan man visst,om man vill. Vi kan peka på att det i Europakonven-tionen finns den typen av rättigheter. Kan man skrivadet i kan man också skriva det iregeringsformen, i synnerhet när det gäller diskrimi-neringsskyddet.I tryckfrihetsförordningen handlar det om hetsmot folkgrupp. Där finns ju ett skydd för enskilda iförhållande till andra enskilda. Det är klart att mankan lägga in det i regeringsformen om man vill. Dethandlar i grunden om ifall man har en vilja eller inte.Nu har vi lagt in den typen av formuleringar i mål-sättningsstadgandena som man inte kan använda irättsprocessen. Det vore väldigt mycket bättre om vifick en aktiv diskrimineringslagstiftning i grundlagen.Bengtsson säger att debatten skulle avstanna i deetiska frågorna om man tillsatte en värdekommission.Det fanns i alla fall en risk för det.Vi har haft en maktutredning och en demokratiut-redning som också har haft till syfte att skapa debatt.EU 2004-kommittén är ju tillsatt i huvudsak för attskapa debatt, inte för att den själv ska delta i debatten.Menar att det finns risk för att genom sitt agerande får debatten om EUatt avstanna? Är det verkligen mening?Regeringen har tillsatt en etikkommission för fö-retagandet. Varför skulle det vara så mycket bättre attha en etikkommission för företagandet än en för helasamhällslivet? Vad är det för problem som är störreför hela samhällslivet?Anf. 196 ()replik:Fru talman! Jag vet inte om jag riktigt förstod frå-gan. Det var olika frågeställningar här. Nej, jag för-stod inte frågan. Jag får backa på den.Anf. 197 ()replik:Fru talman! Det gällde i första hand diskrimine-ringsskyddet i grundlagen och varför det skulle varaomöjligt att lägga in detta. Det är ett stöd i förhållan-de till enskilda om man lägger in detta. Det var när-mast en kommentar.Min fråga gällde . Bengtssonsäger att debatten kring de etiska frågorna skulleavstanna om man tillsatte en värdekommission. Dågav jag ett exempel. Det är ju EU 2004-kommitténsom har uppdraget att stimulera debatt.Anser att debatten kring EU avstannar ioch med att man har tillsatt ? Detvar kontentan av min fråga.Anf. 198 ()replik:Fru talman! Jag misstänkte att det första i Svens-sons inlägg mera var en kommentar.Nej, jag anser inte att kommittén kommer att fådebatterna att avstanna. Det jag sade i mitt anförandevar att vi i utskottsmajoriteten inte tror på att man skatillsätta den utredning som kd och talar omi sin reservation där man skulle titta på moralfrågoroch liknande. Vi anser inte att man genom något slagskommittébetänkande kan slå fast moraliska och etiskafrågor på det viset som man hänvisar till i reservatio-nen.Anf. 199 (m) replik:Fru talman! Jag ska inskränka mig till att kom-mentera några av synpunkter ihans huvudanförande.När det gäller minoritetsskyddet säger utskotts-majoriteten att man be-handlat frågan och avstyrkt alla motioner somvill stärka minoritetsskyddet med hänvisning till attden nu gällande regleringen vuxit fram under stortsamförstånd mellan partierna. Man anser också attminoritetsskyddet är tillräckligt.Tydligen är det inte det eftersom flera partieråterkommer med förstärkta förslag på minoritets-skydd. Samförståndet kanske lite grann kan sättasifråga. Vi menar därför att det kanske vore värt attregeringen började överväga att se över minoritets-skyddet i regeringsformen.När det sedan gäller blevden ju upphöjd till allmän lag och i princip inkorpore-rad med svensk rätt från och med den 1 januari 1995.Därmed är den alltså direkt åberopbar i svensk dom-stol. I vår reservation anvisar vi att man antingenskulle kunna upphöja tillgrundlag eller utvidga tillämpningsområdet för 2 kap.12 § regeringsformen till att även omfatta Europa-konventionen.Mot detta anför utskottsmajoriteten att man villundvika en dubbelreglering av vissa rättigheter påsamma konstitutionella nivå, och av hur dessa fårbegränsas. Alternativet, att utvidga tillämpningsom-rådet, skulle skapa oklarhet.Mot detta kan vi moderater hävda att det i så fallgår att redigera och ta valda delar av Europakonven-tionen, eller ersätta det nuvarande kapitlet i sin helhetmed konventionstexten.När det slutligen gäller medborgarskapet ser vifortfarande, fru talman, att den som på oriktiga ellerkriminella grunder har verkat för att få ett medborgar-skap, eller i landet utövat kriminell verksamhet, litegrann har förbrukat sitt förtroende som medborgare.Anf. 200 ()replik:Fru talman! För att börja med det sista, medbor-garskapet. För mig och mitt parti, Socialdemokrater-na, är det väsensfrämmande att införa ett medborgar-skap som man kan dra tillbaka. Det är, som jag sadetidigare, grundläggande för oss att medborgarskapetär lika mycket värt för alla medborgare.Om det begås brott med mutor och liknande, vil-ket tidigare under debatten antydde,måste man i så fall åtgärda det. Medborgarskapet skavara lika mycket värt för alla.Beträffande har dess ställ-ning utretts tidigare, som jag också sade i mitt anfö-rande. Man kom då fram till att om man vävde in deni grundlagen skulle det leda till en dubbel reglering pågrundlagsnivå, vilket skulle vara ganska omständligtoch krångligt. Där det inte finns någonting annat gårman på linje.Anf. 201 (m) replik:Fru talman! När det gäller medborgarskapet sägervi bara att vi tycker att regeringen ska låta utredamöjligheten att genom lag göra ytterligare undantag,vidga möjligheterna att göra undantag, för dem somhar förvärvat medborgarskapet genom naturalisation.Vi siktar framför allt in oss på de fall där det rörsig om dubbla medborgarskap och där man alltså kanåterkalla det svenska. Därmed gör man ju inte indivi-den statslös. Det vill inte heller vi gärna medverkatill. Jag tycker att där finns en viss skillnad. Man kaninte anklaga oss för att vilja göra någon statslös, utanvi siktar in oss på att man i högre grad än vad dennuvarande lagstiftningen ger möjlighet till skullekunna öppna upp för vissa möjligheter.Anf. 202 ()replik:Fru talman! Vi pratar nog lite grann förbi var-andra, , för jag har inte nämnt ordetstatslös. Jag sade bara att svenskt medborgarskap förmig och mitt parti är väldigt elementärt. Man ska intekunna bli av med det svenska medborgarskapet. Detvar det jag sade, ingenting annat.Henrik Järrel anser att detta ska utredas av reger-ingen. Men en utredning av regeringen ska väl i aktoch mening leda fram till en lagstiftning i den andasom man talar om i reservationen. Det där blir därförlite grann retoriskt.Det är självklart att vill att vi ska haolika medborgarskap, och som sadetidigare i debatten skulle det gälla folk som visar sigsyssla med knarkhandel och liknande. Men det är juredan reglerat i och naturligtvis intetillåtet. Var och en ska straffas för den gärning haneller hon gör.Att vissa medborgare dessutom skulle kunna bliav med sitt medborgarskap vore en dubbel bestraff-ning, och det är väsensskilt från min och mitt partisståndpunkt i den här frågan.Anf. 203 ():Fru talman! Jag ska koncentrera mig på tre saker ibetänkandet, och om jag har tid över kanske ytterliga-re någonting.Först gäller det frågan om skydd mot diskrimine-ring i 2 kap. 15 § regeringsformen. Sedan vill jagsäga något om upprättelse för personer som placera-des i interneringsläger under , ochslutligen har jag några kommentarer till diskussionenom partibidrag från fackligt anslutna personer, alltsåreservation 20.Först till frågan om diskrimineringsskyddet. Riks-dagen har redan tidigare, , ändrat i regerings-formens 1 kap. 2 §, de så kallade målsättningsbe-stämmelserna, genom att tillföra sexuell läggningsom diskrimineringsgrund som samhället har att mot-verka. Vi berörde detta också i en tidigare debatt. Detvar det framgångsrika resultatet av många års arbeteför att få ett erkännande av att denna diskrimineringöver huvud taget existerar, och dessutom få inskriveti grundlagen att samhället har ett ansvar för att mot-verka detta. Det var en framgång.Den utredning som låg till grund för den ändring-en hade dock i sina direktiv inte att titta på 2 kap.Man kände sig förhindrad att också se på 2 kap. somhandlar om vilken lagstiftning som kan tillåtas, alltsåförbud mot diskriminerande lagstiftning.Det är ingen svår sak att göra den ändring som därbehövs, det vill säga den konsekvensändring somborde följa av ändringen i 1 kapitlet. Vad man börgöra och vad vi föreslår i vår motion är att man heltenkelt skriver: Lag eller annan föreskrift får ej inne-bära att någon missgynnas därför att han eller honmed hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung - ochså kommer tillägget - eller sexuell läggning tillhör enminoritet. Det är egentligen förvånande att vi ännuinte har beslut också på den punkten.Nu har det blivit lite olyckligt i betänkandet. Detfinns två reservationer med detta innehåll. Det är delsden som jag nu har refererat till som är reservationnr 8, dels reservation nr 9 från . Den endaskillnaden mellan dessa är att vår reservation har ettfärdigt lagförslag som skulle kunna antas av riksda-gen i ett första beslut. Det behövs också ett senarebeslut. Om reservation skulle vinnakammarens gehör skulle frågan gå en sväng via re-geringen och sedan återkomma hit med, säkerligenmed exakt den formulering av lagtexten som vi före-slår i vår reservation. Vi hade naturligtvis kunnatskriva ihop oss om en gemensam reservation om vihade varit lite mer uppmärksamma. föreliggerdessutom redan innan jag står här i talarstolen yrkan-den på såväl reservation 8 som reservation 9. Vi fårväl klara ut det i voteringen. I sak är ,och såvitt jag förstår heltöverens. Det om detta.Reservation nr 19 har rubriken förpersoner som placerades i interneringsläger. Jag trorsäkert att alla här känner till bakgrunden. Under andravärldskriget internerades ett stort antal värnpliktiga.Nästan alla av dem var kommunister, några få varsyndikalister, och någon enstaka socialdemokrat harockså slunkit med.Det första lägret kom till på militärt initiativ. Se-nare fick det också statsmaktens sanktion på ett merofficiellt sätt. Det var ett antal läger över hela landet.De var formellt arbetskompanier dit man inkalladessom värnpliktig. I realiteten var det naturligtvis ettutomrättsligt fängslande av svenska medborgare påmilt talat oklara grunder. Grunden var egentligen intealls oklar. Grunden var uppenbar för dem själva ochför omgivningen. Grunden var att dessa personer varkommunister, punkt.Sedan har man i efterhand, och kanske redan då,försökt göra gällande att grunden var dessa personerskulle sprida oro på förbanden, vilket inte förklararvarför man inkallade personer från det civila direkttill arbetslägren. Man har också gjort gällande attdessa personer skulle gå främmande makt till handa,och så vidare. Detta skedde i ett läge när Nazitysk-land stod på toppen av sin makt. De flesta, eller ivarje fall väldigt många, räknade med att Tysklandskulle segra i kriget. Det var många här i somansåg att det var viktigt att hålla sig väl med denkommande segraren och inrätta sig i det nya Europasom skulle bli resultatet av världskriget.Därför internerades kommunister. Därför beladesantifascistiska och inte bara kommunistiska tidningarmed transportförbund. Därför förbereddes ett förbudmot det . Om hadeockuperat hade väldigt mycket varit väl för-berett för ockupationsmakten. Allt detta är egentligenganska väl utrett. Det är ganska klart att det var på detsättet. Men dessa personer har aldrig fått någon er-sättning eller någon ursäkt av statsmakten.Jag kände en av dem, Per . Han gick bortför sedan. Han skrev åtskilliga gånger till re-geringen på uppdrag av andra som hade suttit i inter-neringsläger tillsammans med honom och begärdedenna ursäkt. Han fick svaret att det gått sålångt tid att det inte behövs någon ursäkt. Vem skaavgöra om en ursäkt behövs? Nej, na-turligtvis de personer som drabbades av dessa inter-neringar. har ingen ursäkt kunnat preste-ras. Därför finns denna motion och denna reservation,till vilken jag yrkar bifall.Slutligen några ord om reservation nr 20, partibi-drag från fackligt anslutna personer. Själva reserva-tionen är medvetet skriven på det minst anstötliga sättsom man kan tänka sig. Det föreslås ett litet försiktigttilläggsdirektiv till en utredning. Man kan tycka attdet lite grann är att slå in öppna dörrar, och så vidare.Men reservationen kan inte bedömas om man inte gårtillbaka till den motion som har föranlett reservatio-nen.Nu ska det sägas att de borgerliga partierna, Mil-jöpartiet inräknat, har tillräckligt med politisk själv-bevarelsedrift att inte reservera sig till förmån förmotionen som om den skulle bifallas skulle innebäraden mest ingripande åtgärd mot det fria organisa-tionslivet i på mycket . Den går i prakti-ken ut på att förbjuda fackliga organisationer att gesitt stöd till politiska partier. Det är inte svårt att räk-na ut den politiska avsikten bakom den motionen.Nu reserverar sig inte reservanterna till förmån fördetta. har till och med i talarstolenuttryckligen tagit avstånd från innehållet i motionen.Men ändå ska man ha en reservation som ett slagssymbolisk markering. I det politiska spelet finns detbara en sak att göra, och det är att med bestämdhetyrka avslag på den reservationen.Jag står även bakom övriga reservationer därVänsterpartiet finns med. Men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservationerna nr 19 och 8, som ocksåGustav har yrkat bifall till tidigare.Anf. 204 () replik:Fru talman! Det var ett mycket intressant inläggsom höll inte minst när han kom in påfrågan om vår gemensamma reservation från de bor-gerliga partierna och om ökad insyn iockså det stöd som fackföreningar ger till framför alltSocialdemokraterna.Det som vi har reserverat oss för är naturligtvisdet som står i reservationen. Hade det varit så att vivelat få andra åsikter framförda och andra åtgärdergenomförda hade det stått i vår reservation. Vi tyckeratt det är alldeles uppenbart att när det nu sker enutredning som ska se över insynen och offentligheteni det ekonomiska stödet till politiska partier måstestödet från den organisation och den del av samhälls-livet som kanske ger mest pengar till de politiskapartierna också granskas. Jag har mycket svårt att sevari det anstötliga i detta yrkande skulle ligga. Menuppenbarligen är det både för och förmånga socialdemokrater väldigt anstötligt att den härtypen av bidrag granskas.Sedan talade också om upprättelseför människor som hamnade i interneringsläger underandra världskriget. Det är naturligtvis ett vällovligtengagemang för människor som har råkat illa ut. tycker jag att det skulle varaklädsamt av nu när vi "firar" att detgått död att något beröra de över-grepp som kommunister i och i andrakommunistiska lydriken har genomförtoch de människor som utsatts för den typen av terror.Anf. 205 () replik:Fru talman! Först noterar jag med viss tillfreds-ställelse att i varje fall inte ger sitt stödsin partikamrats förslag i den aktuella motionen, ochdet är bra.Vi kan titta på själva reservationen, där man villge tilläggsdirektiv. Jag menar att det som reservanter-na vill ha belyst finns med i de existerande direktiven.Det kommer självfallet att bli belyst.När man skriver reservationen på det här sättet sågör man det för att ge intryck av att detta inte skabelysas i den aktuella utredningen, och det menar jaginte är riktigt korrekt. Sedan kan man alltid ha syn-punkter på exakt hur utredningsdirektiv ska formule-ras - visst. Men i det här fallet är det dels kanske litesent, dels, menar jag, onödigt.Så fort någon säger ordet "klädsamt" så vet manungefär vad som ska komma. Jag ska gärna i ett annatsammanhang, där saker och ting passar in lite bättre,tala om såväl som de övergrepp - och de varmånga - som har begåtts i socialismens och kommu-nismens namn, eller hur vi nu vill uttrycka det. Jag ärmycket väl medveten om det, vilket . Men det förändrar inte det faktum att de männi-skor som vi här talar om inte sattes i läger på grundav några övergrepp som de hade begått, utan de sattesdär därför att de var antifascister, påstår jag.Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag tycker att det som upp med är mycket intressant, nu när vividare diskuterar frågan om reservationen om ökadinsyn och offentlighet i partiernas finansiering. pekar på att detta redan skulle täckas in i denuvarande direktiven. Vi ska väl lita på ärliga uppsåt - det vill åtminstone jag försökagöra - det vill säga att han är engagerad i att ocksåden här typen av stöd ska granskas. Varför kunde dåinte och övriga socialdemokrater,som ju utgör majoritet i utskottet, gå oss till mötesoch säga: Ja, självklart! Om ni känner oro över attdessa frågor inte behandlas i utredningen så går vi ertill mötes! Vi skriver in detta i texten och gör etttillkännagivande till regeringen. valde och att inte göra det, ochdet måste väl finnas något slags skäl till att så är fal-let.Jag må vara ny i kammaren, men jag har följt de-batten om fackets stöd till Socialdemokraterna underlång tid. Jag vet att vid varje enskilt tillfälle när denfackliga kopplingen till Socialdemokraterna har dis-kuterats har man fått släpa Socialdemokraterna tillställningstaganden som innebär att vi får mer rim ochreson i denna koppling. Det var så med kollektivan-slutningen. Årtionden av debatt krävdes och åtskilligatyper av initiativ gjordes gång på gång. Det räckteinte med att Socialdemokraterna lovade att dettaskulle avskaffas, och sade: Lita på oss! Det gick inte.Det visade sig att det inte gick att lita på Socialdemo-kraterna, utan man var tvungen att gång på gång stötapå.Det är just därför reservationen är så viktigt. Vivill att när frågan om partiernas finansiering ska dis-kuteras så får det inte råda minsta tveksamhet om attockså dessa bidrag ska diskuteras och granskas isammanhanget. Det är därför reservationen är såotroligt central och viktig.Anf. 207 () replik:Fru talman! Jag får be om ursäkt, men jag är intehelt övertygad om att reservationen i första hand ärdikterad av en oro för att detta inte skulle utredas. Detär kanske elakt, men jag tror att man här såg en chansatt få en majoritet i kammaren mot Socialdemokra-terna och . Då fick man naturligtvistvätta ned reservationen till den minsta gemensammanämnaren - och den var väldigt liten, måste jag säga.Så tror jag att det var, men det är kanske elakt tänktav mig.Det är bra att tar upp kollektivan-slutningen. Det är en mycket bra parallell. Mitt partihar under hela sin existens varit motstån-dare till kollektivanslutning till politiska partier. Vihar motarbetat och bekämpat den på olika sätt sommedlemmar i de fackliga organisationerna. Men vihar varje gång som man har väckt frågan om lagstift-ning mot denna kollektivanslutning med självklarhetröstat emot alla sådana förslag. Det är inte statsmak-tens sak att avgöra hur fackliga organisationer villsamverka med politiska partier. Det är samma felsynsom finns i den motion som ingen stöder än så länge,det vill säga att statsmakten ska gå in och säga påvilket sätt fackliga organisationer ska använda sinapengar. Det kan inte accepteras.Anf. 208 ()replik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt resonemang om vår reservation. Å ena sidananklagar eller häcklar han reservanterna därför att deinte vågar följa upp motionsyrkandena fullt ut ochinte gör det i sin reservation. Å andra sidan anför hanmotionen som argument för att inte själv ställa upp påsamma reservation som han tidigaresade inte handlade om den motion som han anfördesom argument för att inte ställa upp på reservationen.Jag förstår inte vad det handlar om.Vi har lämnat en reservation därför att vi vill utre-da de fackliga organisationernas bidrag till framförallt Socialdemokraterna, och i liten omfattning ocksåsäkerligen . Vi tror att det behövs, där-för att i debatten om bidragen till partiorganisationerhar tre saker kommit upp. Det är annonsbidrag, bi-drag från näringslivet och bidrag från fackliga organi-sationer. Men i direktiven nämns bara annonsbidragoch bidrag från näringslivet. Därför behöver luckantäppas till.Jag kan också glädja eller skrämma Einarssonmed att jag står bakom den motion som föreliggerriksdagen. Du kan kalla mig för borgare hur mycketdu vill, men jag tycker - och där tror jag att vi egent-ligen är eniga i grunden - att den fackliga organise-ringen är ytterst viktig. Det skrämmer mig att det ärallt färre som organiserar sig fackligt, särskilt att detär allt färre från min generation. Då vill jag inte attnågon ska välja att ställa sig utanför facket därför inte vill att ens pengar ska gå till ett visst parti,som man inte stöder. Den fackliga organiseringen ärviktigare än partiväsendet på det sättet.Anf. 209 () replik:Fru talman! Jag tror att förstårprecis vad det här handlar om, nämligen ett litet poli-tiskt spel, om man så får säga. Det är en i sak oskyl-dig reservation som i det här fallet kanske - vi får välse - kan samla en majoritet i kammaren mot Vänster-partiet och Socialdemokraterna. Nåväl, jag ska välunna er den glädjen i och för sig. Men det är dettasom det i grunden handlar om.Jag går över till att prata om själva motionen.Anser att staten bör förbjuda tillexempel SAC att lämna bidrag till Ship to Bosnia?Vilka fackliga organisationer är det som ska få sinfrihet att använda sina pengar inskränkt? På vilket sättfår man inskränka denna frihet? Är det bara politiskapartier? Kan man gå runt det genom att skänka peng-arna till ungdomsförbundet eller kvinnoförbundet?Och hur är det med solidaritetsorganisationer? Hur ärdet med Amnesty? Var sätter man gränsen? Var skastatsapparaten sätta gränsen för vad fackliga organi-sationer får använda sina pengar till?Driv frågan i facket, på vanligt demokratiskt sätt!Såvitt jag vet är de fackliga organisationernas beslutom stöd till politiska partier och så vidare grundade ikongressbeslut. Driv det då som kongressfrågor! Ärdu missnöjd med att SAC skänker pengar till den enaeller andra organisationen - driv det i SAC på denvanliga demokratiska vägen!