prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Jag tror inte att det är människorsom på något sätt skulle riskera miljömässiga pro-blem med hjälp av användandet av GMO-teknik.Med det jag har sagt vill jag hävda att vi harkunskap nog att från fall till fall avgöra om det ärlämpligt att odla GMO-grödor eller inte.Anf. 147 ():Fru talman! Det gyllene riset och andra gentek-niskt modifierade livsmedel sägs från en del håll varalösningen på världens svältproblem. Andra framhållergentekniska lösningar på miljöproblem, på olika me-dicinska problem som revolutionerande och väldigtpositiva för mänsklig utveckling. Andra åter talar omrisker för okontrollerad spridning och oönskade ochoöverblickbara konsekvenser av att vi låter genetisktmodifierade organismer komma ut i naturen, medve-tet eller omedvetet. Det klonade fåret dog ilunginflammation som gick. går detinte att till rimliga priser få tag i djurfoder som inteinnehåller gentekniskt modifierade organismer.Debatten ger olika bilder av genteknikens möjlig-heter och risker. Men ett är säkert - det har vi hörtoch kommer att få höra i debatten - och det är attutvecklingen går i rasande fart. Trycket från företagoch forskare är enormt. I en sådan situation finns detall anledning att påminna om och förstärka tillämp-ningen av försiktighetsprincipen.Jag vill därför, fru talman, yrka bifall till reserva-tion 2. Jag står bakom övriga reservationer där Krist-demokraterna är med, men jag yrkar bifall endast tillreservation 2.Utskottet behandlar i och för sig den kristdemo-kratiska motionens olika förslag välvilligt. Det är engod sak, liksom utvecklingen inom EU med frågorsom spårbarhet och märkning som har förts framåttydligt genom de överenskommelser som har träffatspå senare tid. Men det finns ändå anledning att lyftafram försiktighetsprincipen, inte minst därför att dennya gentekniken - så ny är den kanske inte, som Ma-rie sade - öppnar nya fantastiska kun-skapsområden och tillämpningar för människans ochnaturens bästa, får vi hoppas, i de flesta fall. Men detfinns också risker och hot mot grundläggande värden.Precisionen blir allt större när det gäller att ta framönskvärda egenskaper hos växter och djur, samtidigtsom den genetiska mångfalden hotas. Det sägs att förrfanns det 80 000 varianter av ris. sägs det finnas50 varianter av ris.Gener placeras i utsäde som gör att spannmål somsedan skördas inte på nytt kan användas som utsäde.Gener placeras i utsäde som gör det tåligt mot vissabekämpningsmedel.Frågor om genteknik engagerar alltfler. Förflytt-ning av arvsmassan mellan organismer, patenteringav gentekniskt material, effekterna för livsmedelspro-duktionen, för läkemedelsframställningen, för denkemiska industrin väcker stort intresse. Det är svåraetiska frågor som behöver diskuteras brett, och kon-sekvenserna för en hållbar utveckling bör övervägasnoga. Det finns alltså goda skäl för en strikt tillämp-ning av försiktighetsprincipen. En risk måste ansesföreligga om det inte finns övertygande bevisning förofarligheten.Fru talman! : En starkare betoning av för-siktighetsprincipen stämmer väl överens med de frå-getecken kring gentekniken som finns hos dem somvi politiker ska representera, nämligen den bredaallmänheten och konsumenterna.Anf. 148 ():Fru talman! Med genteknik går det att ändraarvsmassan på människor, djur och växter. Detta görsgenom att man flyttar gener mellan olika arter ellergenom en förändring av genuppsättningen. Man sägeratt transgena djur, växter och organismer skapas.I diskussionerna om miljö handlar det oftast omgenetiskt förändrade bakterier, virus, svampar ochväxter. Även finns det en oro för vilka effekter-na kan bli för ekosystemet om dessa organismer ochväxter släpps fria.Genom att nya gener injiceras på äggstadiet kanhusdjur få nya eller förändrade egenskaper. Husdjurkan också behandlas med preparat som är framställdamed hjälp av genteknik.Osäkerhet råder om livsmedelsprodukterna frångentekniskt påverkade husdjur är skadliga. Ett exem-pel är tillväxthormon framställt med genteknik. Detanvänds på kor för att de ska mjölka mer och på kött-djur för att de ska växa fortare.Redan våren 1991 sattes genmanipulerad potatis iSkåne. Syftet med potatisförsöket var att uppnå resi-stens mot antibiotika och förändra enzym. vet jagatt miljö- och jordbruksutskottet brukaräta primörer från vårt vackra skånska landskap, sådärför ska jag inte prata så mycket om skånsk potatis.Men jag tror att ni har sluppit att äta den genmanipu-lerade potatisen.I har vi också haft en diskussion om gen-manipulerad raps. Det har funnits en rädsla, och denfinns kanske även , för att rapsen ska korsa sigmed den närbesläktade åkersenapen som är ett ogräs.Den kan bli svår att bekämpa om den har fått arvsan-lag som har gjort den motståndskraftig mot vissabekämpningsmedel.Den kritik som finns mot en viss del av forskning-en inom växtförädlingen har gällt oron för att trans-gena växter kan bli väldigt starka och dominera utövrig växtlighet. Den transgena växten kan kanskeockså innehålla nya ämnen som är ohälsosamma. Vibör också tänka på att moderna odlingar oftast ärmonokulturer och mycket sårbara. De kan lätt råka iobalans.Experiment har också gjorts för att förändra mik-roorganismer. Ett ganska välkänt exempel är anti-frostbakterien. Vissa naturliga bakterier gör att frostbildas lättare. När då forskarna tog bort den gen somunderlättar iskristallbildningen och sedan spred dennanya manipulerade bakterie konkurrerade den ut sinanaturliga frostbildande släktingar.Frågor om genteknik engagerar och berör i dagalltfler människor. Många känner skepsis och oroinför den nya tekniken och motsätter sig den. Jag villdock inte stå här i talarstolen och säga att det finnsnågon känd överhängande fara med gentekniken.Däremot finns det risker, och de ligger främst i att vårkunskap om gentekniken inte är tillräcklig. Trotsdenna stora okunskap framställs och odlas genmodi-fierade grödor ute i världen och säljs som livsmedel.Tidigare hade konsumenterna inte möjlighet attvälja bort de produkter som framställts genom GMO.I dag finns det åtminstone regleringar för ett märk-ningsssystem, och det är positivt. Men det är ocksåviktigt att märkningen täcker samtliga produkter fråndjur som ätit genmodifierat foder. Såvitt jag vet är detinte så i dag.Vi i anser att konsumenterna skages rätten att välja vilket jordbrukssystem de villstödja när de handlar. En mycket stor del av jord-bruksmarken används till foderproduktion. Manminskar kraftigt konsumenternas påverksansmöjlig-het när man inte kräver att produkter från djur somätit genmodifierat foder ska märkas.Det finns många människor som av etiska skäl villvälja bort dessa produkter. De förlorar den möjlighe-ten när det inte behövs någon märkning. Och märk-ningen ska naturligtvis vara tydlig. Man ska inte be-höva vända på varje förpackning och läsa finstiltainnehållsförteckningar för att se var varan kommerifrån eller om den är framtagen med hjälp av GMOeller inte.Jag tycker att det är beklagligt att behöva konsta-tera att EG:s rättsakter på livsmedelsområdet tillövervägande del är totalharmoniserade, vilket ju in-nebär att det inte är tillåtet för ett medlemsland att havare sig strängare eller mer liberala bestämmelser omlivsmedelshantering.I betänkandet sägs det att det inte finns några lag-liga möjligheter att i införa ett allmänt mora-torium eller förbud mot att odla GMO, och man av-styrker därför motionsyrkande om ettfemårigt moratorium.Vårt motiv till detta moratorium är att man måsteha mer tid på sig för att får fram bättre vetenskapligaunderlag för att man ska kunna bedöma riskerna. Detbehövs också mer tid för utformning av system förövervakning av genetiska utsläpp. Vi behöver merkunskap om miljö- och hälsoeffekterna när det gällerGMO. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 1om ett femårigt moratorium.En bra etisk hållning är att iaktta försiktighet närman inte vet tillräckligt om resultaten av genteknikeneller hur genmodifierade livsmedel påverkar männi-skor, djur och natur. Många långsiktiga risker är tillstora delar outredda. Det finns också en stor risk föratt genmodifierade växter sprider sina anlag till när-besläktade arter och stör ekosystemet.Jag anser, precis som det sägs i Kristdemokrater-nas partimotion, att det åligger den politiska makten,på nationell eller europeisk nivå, att i möjligaste månskydda medborgarna från oönskade och okända kon-sekvenser av denna utveckling. Vi i den svenskariksdagen kan inte bara lägga oss platt för de multi-nationella livsmedelsjättarnas krav på ännu friareGMO-användning. Lagstiftningen måste stärkas. Vimåste lyssna på alla de miljoner människor som villha säkra livsmedel, garanterat fria från GMO.Gentekniken måste vara kringgärdad med strängaregler kombinerade med en bred och öppen samhälls-debatt. Om ett moratorium inte går att förverkligakanske det finns möjlighet att beslut om GMO-friazoner i kommunerna.Vissa frågor ska med nödvändighet behandlassnabbt, men jag tror på och vill råda till försiktighetnär det gäller genteknikens utveckling.Anf. 149 ()replik:Fru talman! Jag delar i mycket synpunkter på den försiktighet som vi skatillämpa när det gäller användning och utsättning avGMO. Jag beklagar att det inte är möjligt att inta enförsiktigare hållning till exempel genom att införa ettmoratorium, men det är inte möjligt.Jag sitter med i och har möj-lighet att följa arbetet där. Det sätt som man tillämparär mycket försiktigt och restriktivt.Fru talman! Trots att det inte riktar sig till hoppas jag att jag kan få möjlighet atträtta det yrkande som jag framställde i mitt anföran-de. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 3.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till säger att djur har påverkatsav att äta saker som är genmodifierade. Det ger in-trycket att genmodifierat foder skulle påverka djuretbara genom det faktum att det är genmodifierat. Se-dan tar upp exemplet med tillsatsav tillväxthormon. Är det inte så att om den tillsatsenhade varit framtagen på ett annat sätt än genom gen-teknik så hade den haft samma negativa effekt? Detfinns faktiskt väldigt få - ja, rentav inga - bevis föratt en genmodifierad gröda given som foder till ettdjur har gett effekter på grund av sin genmodifika-tion.Jag ägnade mig åt att bläddra i Vänsterpartietsgamla motioner och konstaterade att det var som ni började att begära ett femårigtmoratorium. Tycker ni inte att ni har fått det nu?Vilken ny kunskap är det som exakt krävs? Den härtekniken är inte så ny som man emellanåt ger intryckav i den här debatten.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Jag vill börja med den andra frågansom gäller moratorium. Min bedömning är att detråder ganska stor oro och att många är lite förvirrade.Man vet inte hur snabbt den här utvecklingen går. Jagtycker att den går oerhört snabbt.Jag kanske inte är lika insatt som de här frågorna. Jag vet att du som forskare harstuderat dem väldigt mycket mer än jag. Men jag troratt vi behöver ett moratorium och att den stora all-mänheten behöver få fram mycket mer kunskap. Vivet också att det är svårt att veta vilka de långsiktigaeffekterna blir. Om vi till exempel placerar ut GMO-grödor i naturen, vad händer då med vår ekologiskamiljö? Det vet vi inte. Vi vet inte om det kan händasaker . Därför bör man iaktta försiktig-het. Vi behöver utvärdera, vi behöver reflektera ochvi behöver ha den här samhällsdebatten. Det är därförsom vi driver på om ett moratorium. Vi vet att det ärsvårt att driva det på grund av EU-lagstiftningen.Men vi tycker inte att man ska lägga sig platt ned,utan man bör kämpa för att få i gång den här debat-ten. Sedan kanske det bästa är att kommunerna självaförsöker att skapa GMO-fria zoner. Ett sätt att föra ensamhällsdebatt kan också vara att väcka motioner utei landet, där man nu vill det.Vi säger också att en del av gentekniken är väldigtbra när det gäller miljöfrågor. Det kan också gällaläkemedel. Det som vi vill uttrycka skepsis mot ärjust GMO när det gäller utsäde, foder med mera.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag fick inte svar på min första fråga.Jag ska säga att jag inte är forskare på genteknik,så jag har inte min bakgrund där.Vi som politiker har ett ansvar för att föra debat-ten på ett sådant sätt att vi inte introducerar en orohos allmänheten som inte är berättigad. Jag har enmycket stark oro när det gäller vissa grödor av GMO-typ. Jag skulle vara mycket tveksam till att tillåtautplantering av GMO-grödor där gener införs somgör att de har mycket större överlevnadschanser inaturen än till exempel normalt utsäde, och så vidare.Det finns all anledning att ha strikta och myckethårda regler för vad vi tillåter att sätta ut i naturen.Men genom att ställa krav på ett moratorium sätterman stopp för forskning, stopp för utveckling ochstopp för möjligheterna att tillvarata de goda sidornaav gentekniken.Anf. 153 ()replik:Fru talman! Först vill jag säga till att jag inte hann besvara den första frågan, menjag ska nu försöka göra det. Jag tror inte att du lyss-nade riktigt på mitt inlägg i debatten. Jag sade att ettexempel på ett tillväxthormon framtaget med gentek-nik är att det kan användas på kor för att de ska mjöl-ka mer och på köttdjur för att de ska växa fortare. Vivet att det är sådana saker som man har använt gen-tekniken till. Positivt eller negativt - vi kan ju mani-pulera och öka effektiviteten hos det mesta. Menfrågan är om det är det som konsumenterna vill ha.När det gäller GMO i foder vet vi att det inte finnsnågon ordentlig märkning. Jag skulle verkligen upp-skatta att det fanns. Jag tror att många konsumenterute i affärerna verkligen vill veta att djuren inte harätit GMO-foder utan foder fria från genmanipuleradeorganismer. Jag tror att det är en stor fråga för mångakonsumenter. Man vill veta att man äter ekologisktodlad mat. Det är det som vi försöker arbeta för iVänsterpartiet och att man har kvalitet på maten.En annan sak är till exempel risken med båtar somhar transporterat GMO-utsäde och som sedan släpperut vatten. Många båtar släpper ut vatten, tillexempel på , och det kan påverka havet.Det finns ganska många kritiska saker man kansäga om gentekniken.Anf. 154 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m) replik:Fru talman! Låt mig först säga att jag respekterarSven-Erik rädsla. Jag har verkligen respektför den på det personliga planet. Men du företräder juett parti här och är politisk företrädare inom det härområdet. Det är klart att man kan använda ordet gen-förändring, men du föredrar att använda ordet gen-manipulation. Bara ordvalet gör att det verkar varanågonting konstigt.Ett moratorium innebär ju, precis som MarieWahlgren sade här tidigare, att man egentligen intekan göra någonting. Det väcker några frågor till dig,, nämligen: Misstror du forskar-nas rön i de delar där GMO är accepterat? Har de intetillräckligt på fötterna?Jag har själv besökt en forskningsstation i Hollanddär man kunde visa på att genom att ta vara på vissagener och få dem dominerande kunde man låta bli attanvända bekämpningsmedel. Tycker du att det är felatt använda GMO som ett sätt att få bort användning-en av bekämpningsmedel?Är det på fler områden inom forskningen somVänsterpartiet tycker att kommunerna ska kunna haveto?Anf. 155 ():Fru talman! Först vill jag säga till Bengt-AndersJohansson att det känns skönt att han möter oss medrespekt. Det är glädjande. Det ska vi alltid göra sompolitiker.Jag har varit industriarbetare , och det förstaåret var jag inom miljö och jordbruk. Jag har suttit iriksdagen . Naturligtvis kan jag göramisstag när det gäller definitioner och ordval. Det härär ett ganska komplicerat ämne. Jag har kanske inteden forskargrund som man egentligen borde ha närdet gäller att diskutera ämnet, men jag är miljöintres-serad och har ansvaret för de här frågorna i partiet.Därför borde jag kanske kunna begreppen till hundraprocent, så jag ber om ursäkt för det.När det gäller den första frågan om att lita påforskarna tycker jag att vi har väldigt kompetentaforskare i vårt samhälle, och de kommer långt. Mende driver också på utvecklingen. kanske deinte tittar på de etiska aspekterna och lyssnar av sam-hällsdebatten, och det tror jag är väldigt viktigt attgöra. Det är ändå vi som politiker som måste sättagränser genom lagstiftning, och det är vi som haransvaret. Det är inte forskarna utan vi som har ansva-ret. Därför tycker jag att man ska vara försiktig. Detär också därför som vi pratar om ett moratorium.Sedan finns det positiva saker, till exempel när detgäller bekämpningsmedel. Vi har ju sagt att moratori-et ska gälla utsättning av GMO-grödor i naturen, pååkrar. Vi är rädda för att det kan bli en samman-blandning med andra grödor och att det kan skadavårt ekosystem. Det är därför som vi vill att det skavara en betänketid.Anf. 156 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m) replik:Fru talman! Jag hoppas att uppfattade att man måste ha forskarbakgrund imiljö- och jordbruksutskottet. Jag vill definitivt sägaatt det inte alls är det jag menar. Jag tror inte att nå-gon av oss i utskottet har det. Vi ska naturligtvis varamedborgarnas representanter i miljö- och jordbruks-utskottet. Men vi företräder ändå partier och måste dåockså stå upp för den politik som där förs.Jag tvingas dock konstatera att inte litar på svenska forskare, eftersom hantrots forskarnas utsago vill ha ett moratorium.Jag noterar också att ochVänsterpartiet föredrar bekämpningsmedel framför enväxt som har modifierade gener så att man slipperanvända bekämpningsmedel.Sedan fick jag inte svar på min tredje fråga, omdet är fler forskningsområden där villatt kommunerna ska ha veto i frågan om det ska fåanvändas på lokal nivå. Det är en lite spännande världjag ser framför mig om varje kommun inom olikaforskningsområden ska ha vetorätt.Anf. 157 ()replik:Fru talman! säger att jaginte skulle lita på svenska forskare. Det är väl att ta ilite. Jag tror inte heller att det enbart är svenska fors-kare som håller på med genteknik eller GMO-frågor.Det är ganska många forskare runtom i världen somhåller på med det. Och varifrån får de forskningsre-surser? Jo, från de stora livsmedelsjättarna, de multi-nationella företagen. Man styr upp forskningen gans-ka mycket. Det är fråga om oerhört mycket pengar.Om man utvecklar den här tekniken längre är jag räddför att det i de väldigt fattiga länderna blir så att deinhemska grödorna kommer att få mycket större kon-kurrens. Vi kommer att få standardiserade industri-produkter, och jag är lite rädd för det.I det avseendet är jag skeptisk till forskarna. Jagtycker att vi måste ha den här samhällsdebatten. Detär fråga om etik. Det är långsiktiga konsekvenser avdet här. Det bör man begrunda. Vi har ett etiskt an-svar för kommande generationer, inte bara för attforskarna ska få fram sina resultat. Det tycker jag attvi som lagstiftare, som riksdag, också ska försökavidmakthålla.Anf. 158 ():Fru talman! En genetiskt modifierad organism,GMO, är förändrad i arvsmassan på ett sätt som kan-ske inte är naturligt. Med hjälp av genetiska verktygkan organismer förändras så att de får egenskapersom de har saknat och kanske aldrig hadekunnat få på naturlig väg eller på traditionellt sätt. Enviktig skillnad mellan att förädla djur och växter påtraditionellt vis jämfört med genteknik är att man kangöra artöverskridande förädlingar.Gentekniken är rätt nyttjad till stor nytta inomjordbruket och livsmedelsproduktionen, och äveninom medicin och miljövård. Utvecklingen går oer-hört snabbt. Det är ständigt nya tillämpningar ochprodukter som presenteras.Växtförädling, nya kretsloppsanpassade materialoch hållbara energiprocesser är exempel på områdendär gentekniken redan är eller kan bli ett viktigt in-strument. Tekniken är dock förenad med risker somkan vara mycket långsiktiga och svåra att upptäcka itid. Gentekniken måste därför vara kringgärdad medstränga regler som skyddar människan och miljön.Möjligheterna med tekniken måste kombineras medständig vaksamhet, med en öppen, bred samhällsde-batt och med tydliga gränser för vad som är tillåtet.Tillämpningen av genteknik inom jordbruk ochlivsmedelsproduktion är omdiskuterad och väckerstarka reaktioner hos såväl producenter som konsu-menter. Tekniken är relativt ny. i det här sam-manhanget, när det gäller utveckling av biologiskaorganismer, är en väldigt . Den snabba ut-vecklingen gör att tiden mellan forskning och prak-tisk tillämpning ibland blir för kort för att man skakunna vara säker på effekterna för miljön.Det ligger en utmaning i att utvecklatekniken och ta fram ett regelverk där vi trycker påsäkerheten för människor och miljö. Gentekniken ären av få tekniker där gränserna kommer att sättasetiskt och inte av tekniska eller ekonomiska skäl. Detär etiska gränser som kommer att sättas. Det är därföroerhört viktigt att vi har en fortlöpande debatt ochdiskussion i samhället om var vi ska sätta de härgränserna, de etiska gränserna, för gentekniken.Jag ska ta några exempel på gränser som jag tyck-er ska sättas utifrån ett etiskt perspektiv. Ingrepp därvi får högre avkastning men som leder tilllidande bland våra djur ska inte tillåtas. Markörgener,det vill säga gener som är antibiotikaresistenta, skainte få finnas i produkter på marknaden.En annan gränsdragningsfråga när det gäller gen-teknik är patentfrågan. Det amerikanska företagetMyriad Genetics har hittat två gener som ger bröst-cancer och livmodercancer som man har fått patentpå. Man har alltså upptäckt en gen och sökt patent påden. Som ni vet var det ju somupptäckte . Men inte fick han patent på Ame-rika för det. Jag tycker inte att en upptäckt av en genska vara underlag för att ta patent på den.Det här är exempel på de etiska gränser som jagtycker att vi ska sätta i gentekniken. Mot bakgrund avvad jag har sagt framstår det som ganska klart ochtydligt att vi måste fortsätta att satsa på forskning. Vihar också ett yrkande om att vi ska öka forskningenbåde i och på EU-nivå när det gäller gentek-niken.Med det vill jag yrka bifall till reservation 5. Jagstår bakom andra reservationer också, men för attspara lite tid yrkar jag bara bifall till reservation 5.Anf. 159 ():Fru talman! ideologi bygger på fyrasolidariteter varav en är solidaritet med allt liv påjorden. Spontant är det lätt att förstå hur man handlar,med den solidaritetsförklaringen, i frågor som gällerlivsformer och grundförutsättningar för liv på jorden.Men man har också skäl att fundera lite extra på vilkaformer och vilka grundvillkor för liv på jorden som vihar.Naturligtvis är det då så att vi uppmärksammar attvarje individ, varje liv som finns på jorden, bestämsav, som man brukar säga, arvet och miljön. Därförblir frågan om gener och genteknik en mycket storoch allvarlig fråga för oss i Miljöpartiet.Nu har det hänt mycket på genetikens område. Vihar fått en ny, modern, ung vetenskap med en egenteknik, gentekniken. Den har vuxit fram under desenaste 50 åren. Det är väl ochWatson löste gåtan om hur generna var lagrade,DNA-spiralens struktur och sammansättning. Undertiden efter detta har man försökt kartlägga det här.Det har man gjort i en rasande takt. har man kart-lagt DNA för människan.Vi vet att det är en enkel kod med fyra bokstäver,fyra nukleinsyror som sitter i olika ordning på DNA-strängen, den mycket långa strängen. Man skullekunna likna det vid en bok med fyra bokstäver, enbok där orden består av tre bokstäver. Varje ord mot-svarar en aminosyra. Varje mening motsvarar enprotein, ett äggviteämne, som består av de där amino-syrorna som trebokstavsorden tillsammans kan gekoden för.Det är naturligtvis fantastiskt att vi har gjort denhär upptäckten. Vi har hela boken kartlagd. Det är ettenormt arbete. Jag brukar tänka på det som att det ärungefär som att gå banansteg från till attarbeta sig igenom hela den här DNA-strängen och fåuppsättningen av de här bokstäverna - A, B, C, D - ialla de olika ordningar som finns.De ligger alltså till grund för det som sker inne icellen, vilka äggviteämnen som produceras. Äggvite-ämnena finns i våra muskler, vår bindväv, våra hjärn-strukturer och våra nervceller men också i hormoner,enzymer och så vidare.Det är intressant att tänka sig vem det är sombläddrar i boken.