prot · GQ0943 · 2003-01-21 00:00:00 — Detta är alltså mark som har tagits urbruk när det gäller att producera mat och djurfoder.Utgångspunkten för frågor ärmöjligheten att odla havre som energigröda på utta-gen areal.Låt mig börja med att instämma i vad säger om vikten av att använda förnybaraenergikällor och om det angelägna i att utnyttja bio-bränsle av olika slag för bland annat uppvärmning.Detta har dock uppmärksammats iden svenska energipolitiken.De energipolitiska målen innebär bland annat attenergipolitiken ska skapa villkoren för en effektivoch hållbar energianvändning och en kostnadseffektivsvensk energiförsörjning med låg negativ påverkan påhälsa, miljö och klimat. Energipolitiken ska under-lätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt sam-hälle.En viktig del i den svenska energipolitiken är attöka inslaget av förnybara energikällor i energisyste-met. Det långsiktiga målet är att dessa energikällorska kunna stå på egna ben och kunna konkurrera medandra energikällor.En sådan utveckling stöds bland annat genom om-fattande insatser kring forskning, utveckling ochdemonstration av ny energiteknik, och insatser inrik-tas bland annat på biobränslen från jordbruksmark.Betydande insatser har till exempel gjorts vad gällerenergiskogsodling med syfte att öka avkastningen ochsänka kostnaderna. I finns också exem-pelvis en bioetanolanläggning som framställer etanolfrån spannmål från bland annat just det som kallasuttagen areal.Användningen av biobränslen främjas även av tillexempel energibeskattningen, och biobränslen avolika slag är konkurrenskraftiga inom värme-sektorn. Största delen av den energi som tillförs fjärr-värmesektorn utgörs också av biobränsle, torv medmera.När det gäller den första frågan vill jag därför på-stå att den svenska energipolitiken varitinriktad på att också tillgodose kravet på en hållbarmiljö.När det gäller säd som värmekälla i bostäder finnsdet inget som hindrar odling av havre för ener-giändamål på uttagen areal. Odling av energigrödor,exempelvis spannmål, på uttagen areal kräver dock endel administration såsom kontraktsskrivning ochkontroller för att det ska vara förenligt med . Detta för att säkerställa att exempelvishavre som odlas på areal som tagits ur produktioninte används till foder eller livsmedel.Det finns sannolikt inte heller några tekniska pro-blem med förbränning av havre för uppvärmning. Desiffror anger tyder på att en sådanenergianvändning skulle kunna vara konkurrenskraf-tig med vissa andra biobränslen, även om det kantänkas tillkomma kostnader för distribution, emballa-ge och dylikt.Jag ser därmed inga skäl att vidta särskilda åtgär-der för att stimulera sädeseldning specifikt framförannan bioenergi såsom energigräs, halm eller flis.Jag ser heller inget skäl att verka för möjlighetenatt initiera sädeseldning som en energiform inom EUpå så kallad uttagen areal eftersom den möjlighetenredan finns.Anf. 31 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret på min in-terpellation.Jag delar till stor del näringsministerns syn påmiljö- och energipolitiken i den här frågan. Avsiktenmed interpellationen är att belysa ett problem som göratt utvecklingen för de alternativa bränslena hämmas.Vi vet att utvecklingen till viss del styrs av beslut frånden här kammaren. Vi vet också att utvecklingenstyrs, kanske till större del, av signaler från politikeroch opinionsbildare i samhället. Signalerna i det härärendet är inte odelat positiva, även om uppenbarli-gen såväl näringsministern som jag är positiva.Det är rätt att den svenska energipolitiken sedanlänge har varit inriktad på att tillgodose kravet om enhållbar miljö. Det innebär att strävan efter att finna defulländade förnyelsebara energikällorna ständigtmåste pågå. Vi har sett försök med energiskog, somgivetvis är en förnyelsebar energikälla somden skapar problem i form av igenväxta landskap,krav på nya avverkningssystem och så vidare.När det gäller sädeseldning är situationen en an-nan. Här finns produktionsappa-raten, här finns tekniken, och här finns närheten tillenergiproduktionen i hela landet. Möjligheten tillsmåskalig drift är vid sådan här produktion stor. Detinnebär att åkrar som växer igen på grund avdålig lönsamhet återigen blir intressanta.Områden i min hembygd, efter strän-der, stränder eller i Bergslagsbygdensskogsområden blir helt plötsligt intressanta ur pro-duktionsperspektiv. Så har det inte varit, och så är detheller inte , på grund av att de positiva signaler-na inte går ut.Det stora hindret mot att elda med säd är ,som jag ser det, den etiska debatten. Åsikter som inte kan elda upp mat när stora delar av världensvälter är ett av inslagen i den debatten. Jag har för-ståelse för sådana kommentarer, men de är knappastförankrade i den verklighet som vi har inomjordbrukspolitiken - så som den är utformad i dagbland annat i och med att vi är medlemmar i . Istället uppfyller sädeseldning uppfyller 8 av de 15miljömål som har satt upp som mål för vårgeneration.EU:s mål är att den förnyelsebara energin ska sva-ra för av energiförbrukningen fram till år 2012.De organisationer som följer upp detta säger attdetta mål är i det närmaste orealistiskt. Bakgrundentill det är att man har ökatandelen förnyelsebara energikällor till5,. Det finns alltså mycket kvar att göra på dettaområde om vi ska uppnå de mål som vi säger ossarbeta för.Uppvärmningen i samhället bör om möjligt inteske via el. är nödvändig för att klara tillväxten isamhället och bör användas i produktionen, inte föruppvärmning. I detta sammanhang framstår sädeseld-ning som attraktiv och borde av ekonomiska skäl varaen självklar lösning för såväl enskilda hem som föranläggningar av större art, till exempel fjärrvärme-verk.En havreåker som är 100 ? alstrarenergi motsvarande 3 ½-4 kubikmeter. Det skulleinnebära att en villaägare skulle kunna få ett energi-pris i storleksordningen per kilowattimme.Med det prisläget inser envar att detta är intres-sant.Näringsministern ser inte hindren, jag ser egentli-gen inte heller hindren, utan de hinder som finns ochsom uttalas är känslomässiga - att man inte ska eldamed mat. Det finns en rädsla för pålagor från såvälstaten i som från EU. Vi behöver rätt signalerför att få denna verksamhet att blomstra. Jag hoppasatt vi gemensamt kan arbeta för dem.Anf. 32 ():Herr talman! Det är en intressant fråga som Jör-gen har interpellerat näringsministern om.Med en ganska god insyn i det svenska jordbruketkan jag säga att detta är en välkommen lönsamhetsut-veckling när det gäller att i detta fall kunna användahavre att elda med i stället för att sälja den på tradi-tionellt sätt med bättre lön-samhet. Jag kan också säga att denna lönsamhetsför-bättring de facto behövs i det svenska jordbruket, inteminst mot bakgrund av den ryggsäck som det svenskajordbruket tvingas bära i förhållande till många kon-kurrentländer i EU 15.Det som gör att man blir något fundersam är denerfarenhet som man har och att denna tydliga föränd-ring av en produkts lönsamhetsutveckling skulleträffas av nya skatter.När vi talar om jordbruk talar vi om biologi, alltsåom långsiktighet. Det handlar om fasta spelregler föratt klara den förändring som är nödvändig även inomjordbruket.Min fråga är: Kan näringsministern se en presum-tiv skatt på havre om den skulle användas för energi-ändamål? vet jag att det är kollegan som ligger närmast till, men jag tror att när-ingsministern har ett sådant utbyte med kamraternaatt han kan ange åtminstone regeringens synpunkt pådetta.Den etiska debatt som också är inte helt enkel. Lantbrukare har varit ikontakt med mig och sagt att man bland annat frånDanmark köper upp svensk havre, men man vill attden ska vara av mindre god kvalitet, underförstått attdet inte ska upplevas som att den konkurrerar medanvändningen som födoämne.Mitt inlägg bottnar i om man med trygghet kanövergå till att odla detta för energiändamål eller omman drabbas av beskattning inom en snar framtid.Anf. 33 Näringsminister ():Herr talman! Det gläder mig att det råder så bredenighet om det som vi talar om här. Vi delar synen attdetta är en välkommen diskussion och ett välkommetnytt uppslag att använda denna typ av grödor på ettotraditionellt sätt också för att bidra till att minskaberoendet av andra energikällor. Där tror jag att vitalar för en ganska bred grupp.Vi är också överens om att konstatera att det intefinns några direkta hinder för detta. Det största en-skilda hindret angavs vara den etiska debatten. Det äralltså inte några ekonomiska eller lagstiftningsmässi-ga hinder eller någon politiker som sätter hinder ivägen utan en annan faktor som höll tillbaka. Jagtycker att det är en spännande diskussion.Jag konstaterar att de exceptionella förhållandensom vi har haft på energimarknaden nu harstimulerat idérikedom och entreprenörskap när detgäller att hitta andra energikällor än de traditionella.Och jag hoppas att den i och för sig otrevliga erfaren-het som vi har haft ska ha det goda med sig att en ochannan ny tanke, ny idé och nytt affärsuppslag kankomma fram och att en och annan villaägare och enoch annan medlem av allmänheten kan stimuleras attompröva sina energikonsumtionsmönster och kanskeöverväga förnybar energi som energikälla i stället.Jag konstaterar också att vi är överens om att inteförorda speciella selektiva stimulanser för just dennagröda i förhållande till andra grödor utan att olikagrödor får tävla på lika villkor beroende på vad det ärför markförhållanden, traditioner och kunskaper somär inblandade. Jag ser att utbildningsministern just harkommit in. Men jag vill inte kräva att vi ska ha speci-ella utbildningsinsatser just för energihavreodlaresom inte står öppna för till exempel odlare av pilväx-ter av olika slag för energiskog och så vidare.Sammanfattningsvis tycker jag att det är en ovan-ligt trevlig situation för mig att få föra detta samtal.Till slut vill jag säga att det nya uppslaget om ensärskild havreskatt är någonting som jag kanske skata upp med finansministern. Men jag vet inte om detriktigt var avsikten att jag skulle fästa hans uppmärk-samhet på denna typ av nya idéer. För egen del kanjag dock intyga att jag inte har några planer på attföreslå en särskild havrebeskattning.Anf. 34 ():Herr talman! Även jag vill instämma i att det ärtrevligt att vi är överens. Jag tror också att den gång-na vintern verkligen har lyft fram alternativen i fokus.Någonting måste hända. Det som är positivt med justden här typen av värmekälla är att man kan användaden mycket lokalt. Den kan produceras lokalt, ochden kan användas lokalt i det enskilda hemmet. Dess-utom får det även positiva effekter för riket, såväl närdet gäller utsläpp som när det gäller minskad importav andra bränslen. Det är så att säga en bra väg att gåutifrån många aspekter.Anf. 35 ():Herr talman! Det vore förödande om jag som mo-derat nu skulle ha lämnat ett tips till regeringen om enny skatt. förbjude att det är på det viset. Dessut-om är det i så fall inte någon havreskatt som sådan,utan det skulle i så fall vara en energiskatt för att mananvänder havren på ett visst sätt.Men skämt å sido tar jag detta som intäkt frånnäringsministern för att denna kammare inte kommeratt mötas av något krav på att just denna användningkommer att beskattas. Det tycker jag är glädjande,och det tar jag som intäkt för att det svenska jordbru-ket fortsatt kan vara innovativt att använda sina pro-dukter även inom nya användningsområden.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:79 om kort-tidsstudiestödAnf. 36 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att långsiktigt stärkafunktionshindrade människors möjligheter till kort-tidsstudiestöd, för att också äldre personer över 65 årska kunna få tillgång till internatbidraget samt för attregeringens ambition att stärka särvux också skakunna få genomslag i praktiken.Jag vill börja med att tacka för atthon tar upp dessa viktiga frågor. Det är en angelägenuppgift att förbättra möjligheterna för personer medfunktionshinder som har kort tidigare utbildning attdelta i vuxenutbildning. Min förhoppning är att detnya rekryteringsbidrag som från och med årsskiftetkan lämnas till vuxenstuderande kommer att fylla enviktig funktion i detta hänseende. Rekryteringsbidra-get kan lämnas till bland annat kortutbildade vuxnasom har vissa funktionshinder och som på grund avdetta behöver på sig för att uppnå studie-målen. Bidraget har utformats för att stödja flexibeltlärande och kan bland annat användas vid mer be-gränsade studier.I samband med studiestödsreformen den 1 juli2001 förändrades också korttidsstudiestödet. Kort-tidsstödet fick en något annorlunda utformning ochhantering. Bidragsbeloppen förstärktes och blevskattefria. Syftet med ett särskilt bidrag vid studierunder är, precis som tidigare, att rekryterapersoner med kort tidigare utbildning. Enligt förord-ningen om bidrag vid korttidsstudier kan stöd i formav korttidsbidrag och internatbidrag lämnas för studi-er i mindre omfattning på grundskole- och gymnasie-nivå eller för studier om eget eller närståendes funk-tionshinder. Även vuxenutbildning för utvecklings-störda, särvux, är en sådan utbildning under kortaretid för vilken bidrag kan lämnas. Den nya hanteringeninnebär bland annat att , , och två organisationer,i , LO, och Tjänstemän-nens , , ansvarar för fördel-ningen av bidrag till studerande.Det är viktigt att behovet av internatbidrag blandstuderande med funktionshinder beaktas. Därför haräven studerande som får folkpension i form av heltsjukbidrag eller hel förtidspension möjlighet att fåinternatbidrag i samband med korttidsstudier.Bidrag vid studier i mindre omfattning i form avkorttidsbidrag eller internatbidrag får lämnas längsttill och med det kalenderår då den studerande fyller64 år. Den övre åldersgränsen överensstämmer medvad som gällt beträffande korttidsstudie-stöd. Jag är glad över att vi har en så generös övreåldersgräns inom ramen för bidrag vid korttidsstudier.Men att utsträcka tiden med internatbidrag ytterligareär inte aktuellt. De olika trygghetssystemen måstesamverka, och deltagare med funktions-hinder har möjlighet att få adekvat hjälp och stöd påannat sätt än inom ramen för utbildningsväsendetsstudiestödssystem.Den nya ordningen med korttidsstudiestöd harbara funnits . Men kan vi se goda effekter av att rekryteringentill kortare utbildningar och hanteringen av stödetsker nära den enskilde. Detta har medfört att antaletstuderande har ökat och att efterfrågan på kortarevuxenutbildning är stor. Alla som velatdelta i en kort utbildning har därför tyvärrinte kunnat erbjudas plats. Under föregående budget-år disponerade LO, TCO och SISUS tillsammansdrygt för bidrag vid korttidsstudi-er. LO lyckades snabbt med uppgiften att stimuleraoch rekrytera till kompetenshöjande studier. Glädjan-de nog har det varit möjligt att, i ett ansträngt bud-getläge, avsätta ytterligare just fördetta ändamål . kommer ånyoknappt att avsättas för LO, TCOoch SISUS. Det innebär bland annat att personer somfick avslag på sin ansökan om bidrag under föregåen-de år får en ny chans att söka korttids- och internatbi-drag för att genomgå den tänkta kursen eller utbild-ningen.Medelstilldelningen för bidrag vid korttidsstudierär alltså begränsad. Tilldelningen fördelas till deberörda organisationerna och myndigheten var försig. SISUS har således under föregående år haft ca 8miljoner till sitt förfogande till bidrag för såväl studi-er i mindre omfattning om funktionshinder som förstudier i särvux. är resurstilldel-ningen i princip densamma. Myndigheten har alltsåfrihet att disponera anslagna resurser för bidrag bådetill deltagare i kurser om funktionshinder och tillstuderande i särvux.Ambitionen är, precis som fram-håller, att särvux ska utvecklas och kvaliteten stärkas.En parlamentarisk kommitté har sedan slutet av 2001haft i uppdrag att göra en översyn av särskolan ochsärvux, Översyn av utbildningen för barn, ungdomaroch vuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100).Kommitténs arbete ska vara avslutat under hösten2004.Sedan budgetåret 2002 avsätts särskilda resurserför att förstärka utvecklingen av särvuxverksamheteni kommunerna. avsätts isyfte att höja utbildningens kvalitet genom att ökaundervisningsgruppens storlek, som är i genom-snitt två deltagare, för att på så sätt kunna bland annatöka undervisningstiden och antalet platser samt ut-veckla det pedagogiska innehållet i utbildningen.Vilka resurser som i praktiken totalt avsätts till särvuxär ett kommunalt beslut. Studerandegruppen har möj-lighet att få ekonomiskt stöd frånskilda trygghetssystem. Det innebär att deltagare kanstudera med till exempel sjukersättning, aktivitetser-sättning, bidrag vid korttidsstudier eller lön från egetarbete. Korttidsstödet har dock en marginell betydelseför dessa studerande.Sammantaget anser jag alltså att regeringen påskilda sätt har bidragit till att stärka funktionshindra-de människors möjlighet till korttidsstudier, och viinväntar nu den pågående översynen av särvux.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det gläder migatt ministern liksom jag tycker att möjligheten att fåstudera med korttidsstudiestöd är en viktig fråga. Jaganser att det i grunden är en demokratifråga. Medkorttidsstudiestöd får människor som har låg utbild-ning möjlighet att förkovra sig och möjlighet till nyakunskaper. Det innebär också samtal och diskussionermed medstuderande. Det kan handla om mer kunskapom närliggande saker som berör den enskilde själv,som till exempel kunskap om sitt eget funktionshin-der, men det kan också gälla kunskap som man behö-ver för att kunna delta i det demokratiska samtalet.Det kan vidare även vara inkörsporten till vidarestudier.Ministern nämner att rekryteringsbidraget skakomplettera korttidsstudiestödet. Låt mig först sägaatt jag tycker att rekryteringsbidraget i stort sett ärmycket bra. Men tyvärr kan man inte använda sig avrekryteringsbidraget om man till exempel är likagammal som jag. Åldersgränsen är , och deflesta som söker korttidsstudiebidrag är mellan 40och 65 år.Det är också fråga om en form av sammanhållan-de studier . För många av dem somsöker korttidsstudiestöd handlar det om några dagarsstudier i taget. Alltså kommer korttidsstudiestödet attbehövas i minst lika stor utsträckning somfallet är i dag.Det är också riktigt, som ministern säger, att kort-tidsstudiestödet förändras och reformeras till denenskildes bästa med bland annat högre ersättning. Detär jättebra, men problemet är att det inte blir merpengar att dela ut. Det blir i stället mindre pengar,numera . Det innebär attfärre får del av de pengar som delas ut, vilket medfören skarp konkurrens och en hård prioritering. Detinnebär också att målet för studiestödsverksamheten,som är att fler ska kunna studera utan att begränsas avsina ekonomiska resurser, inte går att uppfylla.Detta måste ministern har uppmärksammat efter-som ministern sköt till 15 miljoner extra i slutet avförra året. Det var bra för några, men de flesta somredan fått nej eller fått veta via telefon att alla pengarvar intecknade, så att det inte ens var lönt att söka,fick tyvärr ingen glädje av dessa pengar.Min fråga är därför: Kommer det att finnas extrapengar också i slutet av detta år, om det visar sig attdet saknas medel? Och i så fall, går det att förberedasökande om att det går att starta utbildning i avvaktanpå att det kommer mera pengar sedan?Jag måste tyvärr säga att SISUS inte har sammamöjligheter som de fackliga organisationerna attförskottera medel om det kommer mer pengar i slutetav året. Jag tycker dock inte att det här är ett bra sätt.Det vore bättre med en långsiktig uppräkning efterbehov, vilket skulle ge en bra planering både för denenskilde sökanden och för myndigheten. Jag villdärför ha svar på min fråga.Angående äldres möjligheter att få internatbidraghänvisar ministern till att rådande ordning har gälltlänge och till att andra samhällssystem bör samverkaom att ta över ansvaret. Ja, tyvärr samverkar dessasystem, men i negativ riktning för den enskilde.När man som funktionshindrad går i pension, of-tast med en låg pension, upphör i stort sett alla andrastödsystem, som till exempel handikappersättning ochvissa hjälpmedel. Men kunskap om exempelvis sittfunktionshinder behöver man ju också efter , inte minst med tanke på att vissa funktionshin-der ökar kraftigt med stigande ålder, som till exempelsyn- och hörselskador.Vi talar om att inte diskriminera äldre, och kanskeska vi se över alla de olika stöd som tar slut om vi vill ha aktiva pensionärer också i framti-den.Anf. 38 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag och har ju precislikartad uppfattning om själva frågan: hur viktigt detär med korttidsstudiestöd och korttidsstudier somsådana och vad de kan betyda för enskilda människor.Det är väldigt roligt, tycker jag, att se att denna re-form har varit en framgång. Den var ju väldigt ifråga-satt när vi genomförde den: att föra ut arbetet medkorttidsstudiestöden till Sisus men också till LO ochTCO, de som i det här fallet är närmast de människorsom funderar över om de ska ta vara på en sådan härmöjlighet eller inte. I och med att besluten nu liggernärmare de enskilda personerna har vi kommit ifrånatt detta studiestöd tidigare i praktiken inte användes iså stor utsträckning. Det blev alltid pengar över näråret var slut. har det blivit ett studiestöd som ärefterfrågat mer än vad det för tillfället finns resursertill. Och det är bra, för att det här är ett sätt att studerasom passar många människor och som kan vara detdär steget in till vidare studier. Det här är ett slagsoersättlig väg in till studierna.Däremot hamnar vi naturligtvis alltid i frågan ombudget och om vi kan satsa mer eller inte. Vi har juen period bakom oss då vi har satsat mycket storaresurser på utbildning generellt sett. Vi får nu signalerom att den resurs som har räckt gott och välför den här typen av studier nu verkar vara översökt.Det är en positiv signal, och det får naturligtvis tas ini budgetarbetet. Men det finns ingenting somkan ge mig möjlighet att lova några ytterligare resur-ser.Däremot är det viktigt att se kopplingen till detnya rekryteringsbidraget eftersom det kan vara ettkomplement. Det gäller inte dem som är över 50. Detär riktigt att det bidraget är begränsat till dem som ärunder 50, och det av ett gott skäl. Rekryteringsbidra-gets huvudsyfte är att rekrytera till vidare studier, ochstudiemedelssystemet i övrigt är begränsat till 50 år.Därför skulle rekryteringsbidraget få en väldigt kons-tig funktion om det också gällde ålder:Det finns ju inget studiestödssystem som tar vid efterdet. Också där finns det naturligtvis en angelägendiskussion att föra: Har vi resurser så att vi skullekunna höja den åldersgränsen? Det vore positivt. Detkostar ganska stora pengar, och därför är också det igrunden en budgetfråga som får prövas mot andratyper av reformer.När vi tittar på åtgången av korttidsstudiestöd an-vänder ju Sisus i stort sett pengarna, men det verkarinte ha varit ett tryck på att använda mer resurser änvad man hade tillgång till . De signa-lerna har inte kommit till Utbildningsdepartementet.Vi har heller inte någon signal om att det ser ut att bliså . Därför finns det inte nu några planer på attfatta beslut om att öka resurserna såsom vi gjordeförra året. Det får vi återkomma till om vi hamnar idet läge som vi var i under förra året.Det här är ett bra studiestöd, äntligen väl funge-rande på så sätt att det också finns ett starkt intresseför att använda detta studiestöd. Vi följer den utveck-lingen väldigt noga men har just nu inga resurser föratt utöka ramarna.Anf. 39 ():Herr talman! Jag delar ministerns uppfattning attdet har blivit väldigt bra med den nya reformen i formav att man har fört ut detta. Vi märker ju på Sisusväldigt tydligt att Sisus är känt bland handikapporga-nisationerna. Man har lätt att komma till, det går lättatt söka och det finns en dialog. Det är likadant närdet gäller de fackliga organisationerna, efter vad minerfarenhet säger mig.