prot · GR097 · 2003-09-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet skulle utökas från 25 till 26. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i socialförsäkringsutskottet Företogs val av extra suppleant i socialförsäkringsutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i socialförsäkringsutskottet () 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM4 Halvering av antalet dödade i vägtrafikolyckor inom EU till 2010: Ett delat ansvar Ett europeiskt vägtrafiksäkerhetsprogram KOM(2003)311 till trafikutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2003/04:6 till skatteutskottet Motioner 2003/04:U1U12 till utrikesutskottet /04:Sf2Sf4 till socialförsäkringsutskottet /04:Sf1 till socialförsäkringsutskottet /04:Fi1 till finansutskottet /04:A1A4 till arbetsmarknadsutskottet /04:Ub1och Ub2 till utbildningsutskottet /04:N1N3 till näringsutskottet /04:Fö4Fö8 till försvarsutskottet /04:Fö1Fö3 till försvarsutskottet 6 § Statsministerns frågestund Jag vill hälsa alla välkomna till statsministerns frågestund. Resultat av kommunala folkomröstningar 2 (): Före folkomröstningen om euron, och även efteråt, har statsministern, och för övrigt samtliga partiledare, sagt att det är en självklarhet att folkomröstningsresultatet fullt ut ska respekteras. En del kommunala folkomröstningar har också ägt rum , och någon faktiskt i samband med folkomröstningen om euron. Det har handlat om att få till stånd en folkomröstning i kommunen om införande av ett ekonomiskt alternativ för de föräldrar som själva vill sköta sin barnomsorg under småbarnsåren. Folkomröstningar har genomförts i tre kommuner med följande resultat: I röstade , i och i Örkeljunga ja. Är statsministern beredd att också i detta sammanhang låta folkomröstningsresultaten bli normerande genom att kommunerna föreslås respektera folkomröstningarnas resultat även när det gäller denna viktiga fråga? 3 Statsminister (): Hur kommunerna ska ställa sig till folkomröstningsresultat i folkomröstningar som de själva utlyser får de hantera själva. Det handlar om egna kommunala initiativ. De har folkomröstat om något som de vet inte ligger inom det regelverk som vi i har lagt fast. Vi vill inte ha den ordningen att man driver fram folkomröstningar såsom man gjort i dessa kommuner. Hur de tolkar resultatet är alltså deras sak. Jag skulle tro att de tolkar det som en opinionsyttring för att i kunna driva frågor som förändrar lagstiftningen och regelverket kring barnomsorgen. Därmed får vi den vanliga politiska debatten om vilken barnomsorg vi ska ha, och den diskussionen hör hemma här. 4 (): Jag kan inte tolka det på annat sätt än att statsministern undviker att svara på en pregnant och egentligen självklar fråga. Det är alltså så att de medborgares röstutslag respekteras fullt ut som haft åsikter om euron, men de som haft önskemål i fråga om valfrihet inom barnomsorgen vilket torde vara en frågeställning som ligger småbarnsföräldrarna synnerligen nära, åtskilligt närmare än eurofrågan där vill statsministern inte ens en gång avge en egen opinionsyttring till förmån för valfriheten. Är det så statsministerns svar ska tolkas? 5 Statsminister (): Jag är väldigt formell i mitt svar, och det tror jag att man ska vara i detta fall. Regelverket med åtföljande statsbidrag är i det här sammanhanget fastställt i denna kammare. Det är vi som har fattat beslutet om det. Om någon kommun vill driva en politik som bryter mot regelverk, och anordnar en folkomröstning för att göra detta, tar det inte över de beslut vi har fattat i . Det kan ses som en opinionsyttring, och det är man också väl medveten om i dessa kommuner. Den opinionsbildningen kan man fortsätta att driva vidare från de här talarstolarna. Men inte kan man med lokala folkomröstningar ändra beslut som i praktiken fattats av . I så fall hamnar vi i en mycket underlig situation. 6 (): Jag tänkte tala om vädret. Ny forskning visar att den globala temperaturen troligen var den högsta , vilket är så långt tillbaka i tiden man har kunnat göra jämförande studier. Forskarna säger att klimatförändringen kommer snabbare och blir större än man trott. Sambandet med utsläpp av koldioxid från exempelvis oljeeldning, bensin och diesel är tydligt, och vi har sett att naturkatastrofer som stormar, översvämningar och kraftiga regn blivit vanligare. Det är också vad vetenskapsmännen har trott ska hända. Växthuseffekten har sannolikt redan kostat både människoliv och ofantliga summor pengar. Många med mig är bekymrade över detta. Är det fortfarande regeringens ambition att ska vara ett föregångsland på miljöområdet och inom klimatpolitiken? Vilka politiska åtgärder ska man i så fall vänta sig? 7 Statsminister (): Det handlar om en bred uppsättning åtgärder, men låt mig ta den allra enklaste först, den som just nu också är föremål för allmänpolitisk debatt, nämligen priset på energi. Där har vi haft en lång klagan just över att vi successivt höjer priset på energi. Vi gör det i form av en grön skatteväxling. Mot bakgrund av den utveckling vi ser är det nödvändigt att minska konsumtionen av energi. Ett instrument för att göra detta är priset. Jag tror inte att det finns någon bland oss i kammaren som inte förstår sambandet mellan koldioxidutsläpp och energipriser, och alla anar sambandet mellan koldioxidutsläpp och växthuseffekt även om det inte är vetenskapligt belagt. Och om växthuseffekten fortsätter att öka, vilket mycket talar för, kommer det att resultera i katastrofer. Därför ska vi vidta åtgärder, och jag tycker att vi ska stå upp för det som vi redan har gjort i form av grön skatteväxling. Sedan ska de som är motståndare till detta redovisa hur de ser på det hela. Härutöver finns en lång rad ytterligare åtgärder, men det kan jag ta i nästa replik. 8 (): Tack så mycket för svaret, statsministern. Jag håller till stor del med om att vi vet vad som behöver göras, och det är vi i den rika delen av världen som måste göra detta. Det tycker jag är tydligt. Kostnaden för miljöförstöringen ska synas på priset. Det gäller både företag och hushåll. Man ska ge kompensation i form av sänkta skatter, precis på det sätt som vi har börjat göra. Det måste helt enkelt löna sig att välja de miljövänliga lösningarna. Ny statistik som kommit visar dock att är näst sämst i EU när det gäller miljöskatter. Vi har alltså, trots den skatteväxling som genomförts, hamnat nästan i botten. Vi har också en elförbrukning som är 2,6 gånger högre än genomsnittet inom EU. Därför vill jag fråga: Hur ser statsministern på detta i ljuset av att vi ska vara ett föregångsland? Hur långt är det kvar innan vi är ett föregångsland? 9 Statsminister (): Vad gäller vår elförbrukning har den säkert ett samband med sättet att producera energi i . Vi har av tradition haft tillgång till inte minst billig vattenkraft. Det har skapat konsumtionsmönster som är svåra att bryta. Det har också gett svensk industri konkurrensfördelar. Jag skäms inte för vår elförbrukning. Den ska naturligtvis böjas av, men vi måste se dess historiska grunder. Sedan gäller det energiskatterna och deras avvägning mot andra skatter. Det handlar ju också om det. Det är möjligt att vi, om vi bryter loss några energiskatter, hamnar lågt. Men tittar man på den totala beskattningen på det som vi anser vara energislösande och miljöförstörande så ligger vi säkert väldigt högt. Vi brukar inte hamna i botten när det gäller skatteuttag, om jag uttrycker mig försiktigt. Sedan tror jag nog att ansatsen också bör vara att vi stimulerar ny teknik. Vi ska inte ändra livsstil i den meningen att vi ska ha ett tråkigare, tristare, tyngre liv. Det går att leva ett gott liv också i fortsättningen med mindre energiförbrukning, men det kräver alltså ny teknik och investeringar när det gäller detta. Frihetsaspektens betydelse för tillväxten 10 (): Svensk politik skiftar fokus, och tillväxten kommer i centrum. Vi såg i en av morgontidningarna att nu utropar att samarbetet om företagsskatterna är över. Frågan blir då om man kan anses ha ett gemensamt ansvar för budgeten framöver. Socialdemokraterna startar ett rådslag, och vi moderater har också detta som ett centralt tema i vår partistämma om en månad, . När jag bläddrar i socialdemokratins skrift om tillväxten framöver slår det mig att det verkar som att ordet tillväxt ersätter ordet politik och som att det är väldigt mycket sammanträden som ska ligga till grund för tillväxten. Jag tror då att man missar frihetens betydelse, frihetsklimatets betydelse, när det gäller att lägga grund för tillväxt. Det handlar just om att det inte är sammanträden utan ett fritt samhällsklimat som gör att man kan göra det oväntade, att det finns utrymme för entreprenören att skapa. Frågan till statsministern är: Har Socialdemokraterna missat frihetsaspektens betydelse för tillväxten? 11 Statsminister (): Nej, det har vi inte gjort. Det här är, som vi ser det, ett mycket delikat samspel mellan den enskilde, företagen och det offentliga. Tillväxt utan bra utbildningssystem är inte möjligt. Tillväxt utan bra infrastruktur är inte möjligt. Tillväxt utan stora satsningar på forskning är inte möjligt. Tillväxt utan att människor upplever trygghet tror jag heller inte är möjligt. Det är den här kopplingen mellan ett dynamiskt ekonomiskt klimat och, , en rättvis fördelning som vi ser som drivkraften i vårt tillväxtresonemang. Då kan det en och annan gång behövas ett sammanträde för att vi ska kunna diskutera hur frukterna ska fördelas, inte bara hur de ska skapas. Jag skäms inte för politiken och politikens roll, tvärtom. Jag tror att politiken är nödvändig, och jag går med glädje till sammanträden också i fortsättningen. 12 (): Jag tror inte att någon är så förundrad över det beskedet från statsministern, att han gärna fortsätter att gå på sammanträden. Men frågan är ändå central. Det är väldigt många som hör att politikerna nu ska prata om tillväxt, och jag stöter på många människor som säger: Ska vi bara snurra ekorrhjulet ännu fortare, eller är det något annat som är tillväxt? Handlar det bara om att jobba mer i ett liv som redan känns stressigt och fullt? Då tycker jag att det är viktigt att vi för in att tillväxt ofta handlar om att ersätta gammalt som inte längre fungerar med något nytt, att detta oftast följer av ett innovationsklimat och att detta med friheten betyder väldigt mycket. Om vi i det politiska systemet framställer det som att det är vi själva som skapar tillväxten, med alla dessa sammanträden som vi då går på, tror jag att vi börjar i fel ända. Detta är viktigt, för nu har vi alla sagt att tillväxten ska stå i centrum. Jag tror att det kommer att vara mycket betydelsefullt i valet . Då är det viktigt att också som utgångspunkt för den debatten ta av i rätt riktning. Det är i det ljuset som min fråga till statsministern ska ställas. Sedan skulle jag gärna vilja ha någon kommentar om avhoppsbesked. Det är möjligt att det inte gäller hela , men det var åtminstone en ledamot i skatteutskottet som sade detta. 13 Statsminister (): Jag tar upp när kommer upp i talarstolen. Jag tror att det är sjystare så. Jag hoppas att han ställer samma fråga. Till kan jag bara säga att när han nu talar om tillväxt så är han faktiskt politiker, och han är på ett sammanträde. Han står i riksdag, och han skäms inte för det han heller. Så är det, men vi har lite olika tyngdpunkt när vi diskuterar. Jag är glad för din ansats, att det inte handlar om att snurra ekorrhjulet snabbare utan om att använda det vi har på ett mer begåvat sätt. Det gäller inte minst energi, som och jag talade om , att man ska använda den på ett mer begåvat sätt. Det handlar om att vi ska se till att vi ersätter gamla processer med nya, att vi drivs av kunskap och att vi politiker också har kraften att samla de resurser som behövs för att utveckla det svenska kunskapssamhället. Detta får vi nog göra på ett och annat sammanträde också i fortsättningen. 14 (): Jag hoppas att jag får lov att ställa de frågor som jag vill. Om jag får bli minister ska jag nog svara på frågor. Jag är övertygad, herr statsminister, om att statsministern delar mitt oerhörda engagemang när det gäller att vi måste sätta fart på tillväxten och att vi därför måste se över beskattning av företag och kapital. Det är vi väl överens om, så det är utagerat. Sedan ska vi nog lösa det här. Vi har ju en stor uppslutning bakom demokratin i , och det är bra. Vi såg det i EMU-omröstningen. Men det finns också en kritik mot unionen. För att stärka de här förhållandena tror jag, statsministern, att det är viktigt att göra två saker: Det handlar om att se till att vi inte har system som möjliggör skattedumpning inom unionen jag tror och hoppas att statsministern är överens med mig om detta. Och så måste vi nog fördjupa debatten om unionen i , bland annat med anledning av konventet och den nya författningen. Visst är vi överens om att vi ska ha åtgärder från svensk sida som stoppar skattedumpning i unionen, även när det gäller företagsskatt, och att vi måste göra mer för att få en folklig debatt om konventet? Visst är det så, statsministern? 15 Statsminister (): Ja, visst är det så. Det är vi helt överens om. Skattedumpning är ingenting som vi är anhängare av, tvärtom. Vi har egentligen bara ett instrument för att möta en sådan utveckling, och det är unionen. För oss som är anhängare av ett samhälle som bygger på en omfördelning med hjälp av skatter och en stor gemensam sektor blir det ju oerhört viktigt att vi inte får ett som innehåller små skatteparadis dit man kan fly undan beskattning. För att täppa till dessa kryphål använder vi Europeiska unionen. Jag tar gärna en diskussion om konventet, men det skulle vara intressant att veta en sak, herr talman: ens vara med i den här unionen , den som är så viktig för att klara den typ av välfärdssamhälle som vi har byggt upp? Det råder ju en del oklarheter på den punkten. 16 (): Nej, det gör det inte. Jag är med i unionen. Jag är med . Här står jag, och jag är med i unionen, och det är inga problem med det. Jag är demokrat. Jag respekterar folkomröstningens beslut lika säkert som jag hoppas att statsministern respekterar folkomröstningen om att vi inte ska gå med i . Jag förutsätter att vi är överens om att man ska respektera folkomröstningar, eller hur? Men vad kommer vi att göra? Det är faktiskt så, statsministern, att det finns många stater i som anser att just skattedumpar när det gäller företagsbeskattningen, juridiska personer och inkomstbeskattningen. Det är vanligt. Det tycker jag ad notam. är vi tydligen överens om att vi ska göra något. Vi har gjort det när det gäller kapitalbeskattningen, och det är bra det. Låt oss nu gemensamt driva på för att stoppa skattedumpning vad gäller företagsskatt! Sedan gäller det konvetet. Hur ska vi göra det är mycket som bollas nu för att bredda den folkliga debatten om konventet och författningen? Har regeringen någon utarbetat plan? Det tror jag att ni har, men kom ut med den så att hela svenska folket får reda på det och kan delta i debatten. 17 Statsminister (): Först ska jag ta upp frågan om dumpning och bolagsskatter, företagsskatter. Jag tror att det är väldigt svårt för de flesta att tro att skulle vara ett land som dumpar skatter. Den vänsterpartistiska skattediskussionen blir lite förvirrad denna dag vi har ju sett fler inlägg . Däremot kan jag säga så här: Skulle gå vidare med den utredning som är framlagd i , så finns där ett mycket ambitiöst program när det gäller att förändra beskattningen på kapitalsidan och bolagssidan. och växer ihop ekonomiskt. De finns inne i den monetära unionen. Vi får inte vara naiva på den punkten. Är det så att de går vidare så kommer det att sätta en press på oss. Det måste vi ha en beredskap för. Vi kan inte skaffa oss det dubbla utanförskapet, herr talman. Vi har röstat nej till den monetära unionen. Det ska respekteras. Men att därutöver också försätta oss i ett läge då vi inte är konkurrenskraftiga och attraktiva vore faktiskt att rycka undan basen för det som är välfärdssamhällets fundament, nämligen en konkurrenskraftig exportindustri. 18 (): Jag vill ta upp ett annat ämne, nämligen psykvården. För gjorde Socialdemokraterna och en uppgörelse om försvaret. Vi överförde en hel del pengar från försvaret över till den sektor som vi tyckte behövde mer pengar, nämligen vården. I den uppgörelsen var , och inte minst jag själv, mycket pådrivande för att få fram pengar just till den psykiatriska vården. Vi såg att det fanns oerhört stora behov. Detta var för . nu har det tillförts rätt rejält med resurser. Men tyvärr kan vi se att man i många landsting inte har levt upp till den överenskommelse som gjordes tillsammans med oss. Vi ser att många människor inte får den akuta vården. Vi ser många anhöriga som slits och som inte får det stöd som de behöver. Vi ser unga psykiskt sköra som har stora bekymmer med att få stöd och hjälp i sin situation. Vi ser också tråkiga händelser som sker i ljuset av detta. Är statsministern nöjd med utfallet av reformen? Och vad avser regeringen att göra för att åstadkomma någonting i den här riktningen? 19 Statsminister (): Ingen kan vara nöjd när vi ser på utvecklingen inom psykiatrin. varnar jag för att alltför förhastat dra slutsatser av det som vi har upplevt. Vi ska se vad som har inträffat och därefter dra de bestämda slutsatserna. Regeringen tillsätter för den sakens skull en psykiatrisamordnare. När det gäller den uppgörelse som vi gjorde med om försvarspengarna de fyra miljarder som har lagts ut med en miljard plus en miljard plus tre miljarder plus fyra miljarder i en permanent nivåhöjning så har pengar använts för den här sektorn. Hur de har använts i alla landsting törs jag inte svara på, men när jag och gjorde uppgörelsen så var det vår bestämda uppfattning att det var psykiatrin, primärvården och vården av de äldre som skulle prioriteras. Vi får utvärdera detta. Jag har ingen anledning att tro att man i det decentraliserade beslutsfattandet i landstingen inte skulle ha sett de här behoven. 20 (): gör utvärderingar under resans gång. Det som vi kan se är att landstingen faktiskt inte har levt upp till det som vi var överens om. Titta på , som drar in och lägger ned vårdinrättningar på olika ställen! Som statsministern säger så ska vi inte dra alltför förhastade slutsatser. Men det allvarliga är ju att vi ser detta i vardagen. Om man tittar på Statsmissionen och på vad som händer i samhället i vardagen så ser man att det finns många olyckliga människor som skulle kunna leva ett mycket bättre liv om hjälp fanns att få. Det gäller både de psykiskt sköra och deras anhöriga. Jag är mycket bekymrad över att den överenskommelse som vi gjorde i den här frågan inte har följts av dem som vi gjorde överenskommelsen med. Jag tycker inte att det räcker med en psyksamordnare för att åstadkomma att man lever upp till uppgörelsen. Det behövs mycket mer, och en mycket mer kraftfull satsning för att göra någonting konkret i frågan. 21 Statsminister (): Jag skulle kunna föra samma debatt med om tillståndet i äldreomsorgen. Jag tror också att vi skulle kunna föra samma debatt om tillståndet i primärvården. Vi skulle då i alla avseenden uppleva brist på resurser. Vi vill ha mycket mer resurser till den här sektorn. vet vi alla att vi har begränsade möjligheter. Vi gjorde en överenskommelse om att när vi lade ut de pengar som vi drog ned på i försvaret så litade vi också på dem som fattar beslut lokalt. De måste kunna göra en avvägning mellan sektorer. Om de inte har klarat den saken, utan det finns ett systematiskt fel där, så är det naturligtvis allvarligt. Men jag vill inte så här på stående fot säga att landstingen har misslyckats. De har haft en svår period, och de är fortfarande inne i den. De fyra miljarderna har varit en lättnad för dem, och lägger vi till ytterligare 1,25 miljarder i tillgänglighetspengar. Men låt oss också där tillsammans titta på hur detta används, för vi har ansvar för det här ihop. Vi lär få komma tillbaka till psykiatrin det är jag ganska säker på. Samverkan för ökad tillväxt 22 (): Jag vill återvända till tillväxtfrågorna, och göra det med mycket stort allvar. Om man läser finansplanen så märker man att det är en mycket bekymmersam läsning. Det går dåligt för , i varje fall om man jämför med de mål som regeringen själv har satt upp. Vi når inte sysselsättningsmålet, vi når inte arbetslöshetsmålet och vi når inte målet om att halvera socialbidragen. Det är bara tillväxt som kan klara de här sakerna. Många tyckte sig höra en ny ton i statsministerns regeringsförklaring, men saknar mycket av de greppen i själva budgetförslaget. Min fråga är helt enkelt: Vad avsåg statsministern när han i sin regeringsförklaring bjöd in andra partier för samverkan för att öka tillväxten? Det talades om sammanträden här förut. Det handlar ju lite grann om vilka sammanträden man går på. Är det regeringens tanke att vi i den borgerliga oppositionen ska dras in i ett arbete för att få bättre fart på tillväxten i ? 23 Statsminister (): Svaret på den frågan är ja. Vi bjuder in brett inte bara den borgerliga oppositionen utan också dem på svensk arbetsmarknad som bör känna ett ansvar för svensk tillväxt. Det är arbetsgivare och löntagare och även andra intresseorganisationer. Därmed avsåg jag bland annat böndernas organisationer när jag gjorde inbjudan i regeringsförklaringen. har jag sett att någon företrädare för tycker att detta är så dåligt så att man vill hoppa av. Det tycker jag är trist. Ge det här chansen! Vi har blivit mer sårbara efter folkomröstningen. Det är därifrån jag startar mitt resonemang. Vi ska respektera beslutet, men jag tycker att vi vore lite naiva om vi inte såg att vi har blivit mer sårbara. För den sakens skull krävs det att vi samlar oss över block- och partigränser och tar en del initiativ särskilt om vi blir utmanade från vår omvärld. Däri ligger bakgrunden. Vi visste naturligtvis inte när vi gjorde budgeten hur folkomröstningen skulle gå. Vi hade hoppats på ett annat utfall, men blev det det här resultatet. 24 (): Jag håller helt med om bakgrundsresonemanget. Det hade behövts tillväxtåtgärder under alla förhållanden, men det behövs ännu mer efter det här folkomröstningsutfallet. De borgerliga partiledarna gick ut efter det att regeringsförklaringen var uppläst och träffade pressen. Då sade vi: Ja, vi är redo att göra en tillväxtpakt! Vi är redo att samverka med regeringen. Vi fick då frågan om huruvida man kan ha 121-punktsprogrammet . Jag klarade mig genom att säga att jag inte går med det i innerfickan och att jag därför inte riktigt kan hålla reda på vad som står där. Vi ställer inga villkor. Om regeringen tror att någonting kan ske med förmögenhetsskatten, med den tredje sjuklöneveckan och så vidare tillsammans med oss så är vi redo att resonera om det. Vi har bara ett villkor att det är rejäla tillväxtåtgärder. Kommer det en inbjudan? Ska vi ta initiativet? Ska vi boka ett rum där vi ska träffas? Eller vem ska göra det? Vad är statsministerns bedömning är det möjligt att förena detta med det program som statsministern kanske har mer ordning på än vad jag har? 25 Statsminister (): Jag går med 121-punktsprogrammet i innerfickan. Det är ett mycket bra program. Det finns en hel del där som jag tror kan tilltala också en socialliberal. Det behöver inte gå runt och känna ångest inför. Vi gör naturligtvis vår bedömning av vad programmet ställer för krav på oss statsfinansiellt och vad det i sin tur bidrar med i form av tillväxtstimulanser. Men vi tror inte att det räcker. Vi behöver göra mer.