prot · GR0952 · 2003-12-18 00:00:00 — Att man inte gillar det till alla delar i och inte i nu när man förlorade pengar i det nya förslaget har jag förståelse för. Vi har sagt att vi måste kompromissa och göra något åt det. Men i stort är utjämningssystemet en mycket stor tillgång för landets alla kommuner. Det pratas om att vi inte har någon tillväxt. Man kan då undra över som har största skattekraft, 190. I och ligger de på 93. Om vi går till är det ännu lägre. Det är så tydligt att för att alla som bor i ska kunna få en bra skola, vård och omsorg måste det finnas ett utjämningssystem. När man utjämnar måste man ta där det finns en stor övervikt i skattekraft för att fördela till dem som har mindre. Det är ren och skär solidaritet. Det hoppas jag att även står upp för. 32 () replik: Det har vi gjort tydligt från vid en rad tillfällen. Vi står bakom att man måste ha ett utjämningssystem för att ha en lägsta acceptabel nivå på vad som är välfärd, oavsett var i landet man väljer att bo. Där är vi överens. Det sägs att man har vänt på stenarna . Vi menar från att ett av problemen är att man har vänt på samma stenar alltför . Vi kanske ska se om vi kan hitta några andra stenar och bygga ett utjämningssystem som fungerar bättre än det här. Jag kan hålla med om att hälsan tiger still. Det är klart att det finns kommuner där man är nöjd med det här. Det vet jag också. Men vi har ett stort antal kommuner, bland annat i och i , där det har riktats en förödande kritik mot det här systemet och hur det slår, inte minst från partikamrater. Jag hoppas att vi kan komma överens om att vi behöver ett utjämningssystem det finns det en samsyn om i kammaren men också att vi är beredda att vidta större förändringar än vad kommittén gjorde. 33 () replik: Det sista som sades om större förändringar än vad kommittén sade är i princip det som har gått ut och sagt. Vad som kan behövas utöver kommitténs förslag, som vi i stort tycker ser rimligt ut, är just att klara ut problemet med och på ett bättre sätt. Det tycker jag redan är omhändertaget. säger att de är för ett utjämningssystem, men på något sätt bara inte det här. Det säger varje gång. Det är ändå det här utjämningssystemet som vi har. Jag tror att det är viktigt att vi värnar om det. sade också att det ska vara en lägsta acceptabel nivå. Så låg utgångspunkt har vi inte från utskottets sida. Vi säger att det här utjämningssystemet ska ge förutsättningar för landets kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet och att erbjuda alla invånare en service av god kvalitet. Det är inte tal om någon lägsta acceptabel nivå. Det ska vara samma goda kvalitet i hela landet på skola, vård och omsorg för medborgarna. 34 () replik: hade vänligheten att göra sig bekymmer å mina vägnar. Det uppskattar jag mycket. Det är alltid trevligt när människor gör sig bekymmer för ens välfärd. Problemet är nu inte i första hand mitt eller rör mig. Det stora problemet rör vårdtagare och kommuninvånare. Därför undrar jag om är bekymrad också för dem i samma vänliga utsträckning som hon har visat bekymmer för mig. Ett av de problem som borde bekymra sig över är räkenskaperna, sifferexercisen, som nämndes. Regeringen räknar nu med ett överskott i sektorn på 5 miljarder medan representanter från samma parti styr ju där som i regeringen räknar med ett underskott på 8 miljarder. Ordet öre nämndes i något tidigare replikskifte. Här handlar det om mer än ören. Skillnaden mellan +5 och är ju ganska många ören. Man kan fundera över regeringens trovärdighet när man läser något som den tidigare finansministern skrev 1997 och som råkade komma under mina ögon: Därför föreslår den socialdemokratiska regeringen en nivåhöjning Det innebär att kommuner och landsting sammanlagt får ytterligare fram . Företrädare från samma parti räknar i kommunsektorns namn fram att det har skett en nettoindragning på 16 miljarder. Där skiljer det alltså 56 miljarder. Är det dags att sluta tala om ören och börja tala om kronor, ? 35 () replik: Jag vet inte om jag har talat om ören. Det verkar så när säger det. Det är nog miljarder vi talar om när det handlar om pengar till kommunerna. De allmänna bidragen är ju närmare 74 miljarder, som sade. Skillnaden mellan prognoserna från och regeringen är ganska lätt att förklara. När regeringen räknar på det här utgår man ifrån att balanskravet ska , eftersom det är det som gäller enligt lag. Där finns skillnaden, eftersom det inte har skett. Det är en förklaringsskillnad. Vad gäller att jag var bekymrad över var det mer att jag tyckte att skulle vara bekymrad när han talade om kommunerna och deras ekonomi. Hans oppositionskolleger har mycket mindre pengar till kommunerna än vad regeringen har. Det var i det sammanhanget. Jag tror att vi båda är överens om att vad som behövs och vad vi hoppas på är att lågkonjunkturen mattas av och går åt andra hållet. Om vi får fler i arbete ökar skatteintäkterna. Då går det ganska snabbt för kommuner och landsting att få förbättrad ekonomi. Det är en förhoppning. I väntan på det, eftersom det nu är besvärligt, tillför vi ytterligare pengar till kommunerna, 400 miljoner. Sedan permanentas de 4,7 miljarderna och läggs in i det generella statsbidraget. Vi verkar alla vara överens om att det är ett bra sätt att gå till väga. 36 () replik: Jag är bekymrad för att vi inte får stöd av partier i våra önskningar om att få ytterligare utökade anslag till kommunerna. Jag är ännu mer bekymrad över att regeringsföreträdarna inte heller delar den uppfattningen, eftersom regeringsföreträdarna skiljer sig från oppositionen genom att majoriteten faktiskt bestämmer. Det är det stora bekymret. Jag undrar också hur ställer sig till det exempel som jag gav om . Är det också en källa till bekymmer att vi uppenbarligen har gått miste om resurser som skulle kunna användas i det här sammanhanget? Finns det något att lära av omvärlden om hur vi skulle kunna hantera de här problem? Eller vet man tillräckligt väl själv från regeringssidan hur det ligger till? Jag vill också lämna ett klart besked på den öppna frågan hur vi ställer oss till kostnads- och inkomstutjämning. Det finns ingenting i historisk tid som talar emot att vi ställer oss bakom att livsbestingelserna ska vara lika och goda över hela landet. Det är ett statligt ansvar att se till att nationen fungerar. Detaljerna, hur vi ska uppnå detta, håller vi på att resonera om . 37 () replik: Jag är nöjd med att och jag tycker att det ska vara en service med god kvalitet till invånarna i alla landets kommuner och landsting. Det är det som är utgångspunkten. Det tycker jag är bra. Det är som säger att regeringen tillför mer pengar än de tre borgerliga partierna. har i teorin mer pengar. Men om ni finge bestämma har ni tre andra att vara tillsammans med. Så ni har nog inte i praktiken mer pengar. När det gäller tillväxt hänvisades det till . Jag får nog säga att jag inte lyssnade så noga till det. Om vi tittar på utvecklingen kan vi dock se att eller 1996 haft en tillväxt som legat i övre kanten jämfört med andra länder i EU. i denna lågkonjunktur är det så att även om vi tycker att vi har ekonomiska problem i så hör vi till de länder i EU som har den bästa ekonomin, som har offentliga finanser i balans och som har störst tillväxt. Om nu konjunkturen är på väg att vända har vi alltså goda förhoppningar, eftersom vi har offentliga finanser i balans, att få en väldigt god utveckling av ekonomin. Där ligger vi bättre till än många andra i . 38 (): Det finns en skillnad här i mellan oppositionen och oss i de tre samverkande partierna. Men det finns också en annan skillnad i svensk politik, och den gäller alla svenska politiker. Det finns en skillnad mellan dem som är i staten, i , och dem som är i kommunerna. När man hörde de borgerliga företrädarna här lät de som kommunpolitiker. De gick till våldsam attack mot den dåliga staten. Jag har hört den kritiken på många håll, i alla partier, och den är till stor del berättigad. Det finns stora problem. Men det finns också mycket gott som uträttas i kommunerna och som kommunpolitikerna för fram och är stolta över, precis som förtjänstfullt sade. Det är inte sämre än tidigare i kommunerna. Jag är född . Min kommun är vida bättre . Jag minns när vi gick på gatorna och skrek: Ropen skalla, daghem åt alla! har alla daghem. Vi är inte nöjda med kvaliteten, men det är en otrolig skillnad. Jag minns hur det såg ut i äldreomsorgen . Det var mycket sämre än . Men konsumtion i fasta priser per individ har ökat. Varför upplever man då att det finns problem? Det finns alltfler äldre. Vi har många nyanlända utrikesfödda svenskar som ställer andra krav på skolorna. I LSS-reformen, som tog initiativ till, ligger 28 miljarder i kostnader som ska finansieras. Vi har byggt ut välfärden, men det kostar pengar. Jag kommer tillbaka till detta men ska först ta upp ett annat spår. Ni talar om hur eländigt det är och säger: Man får inte ens lutfisk! Den tidningspopulismen får vi inte förfalla till. Om så hade kvar sin gamla politik med drakoniska nedskärningar i kommunsektorn är det klart att man klarar lutfisken. Min pappa föddes i . Man fick lutfisk även då. Min far fick fattighjälp av kommunen. Man fick en låda mat . Även i fanns detta. Det hänger inte på det. Undvik tidningspopulismen, vänner, för den är farlig för oss! Ni inser ju allihop att vi inte ska sitta och skriva matsedlar för äldreomsorg i . Det vore en extrem form av sovjetisk planekonomi. Sedan vill jag ta upp ett helt annat spår och ge borgarna ett litet erkännande. Flera av borgarna har sagt, vilket är oerhört klokt, att lösningen på kommunernas ekonomi ligger i fler arbetade timmar. Det är helt och hållet där det ligger. Jag är helt enig med dem som säger det. Det finns ingen annan lösning långsiktigt. Vi kan inte lösa detta genom att låna pengar. Vi har ju underskott i statsbudgeten. Staten kan inte lösa kommunernas och välfärdens problem genom att låna pengar inhemskt eller utomlands och skicka till kommunerna. Det är ingen lösning. Det sades här att vi måste dra åt samma håll, och då teaterviskade någon till mig: Nej, vi ska absolut inte dra åt samma håll. I en marknadsekonomi ska vi ha kreativ spänning och dra åt olika håll. Vissa går under, vissa växer det är så en marknadsekonomi fungerar. Det ska vara lite konflikter och bråk om bästa sättet. Det är det som är det spännande och begåvade med marknadsekonomi. Det andra är sovjetisk planekonomi. Vi ska satsa på utbildning och forskning. Vi ska komma med skatteförslag som gynnar företagandet. Men vi ska finansiera dem, inte ha ofinansierade skattesänkningar. Det är skillnaden på en falsk och en äkta spanjor, skulle min mor ha sagt. Det står vi för i Vänstern: finansierade skatteomläggningar, inte ofinansierade. Vi ska satsa på högskolan, som sade. Det är alldeles riktigt. I integrerar man just nu högskolor och universitet ute i regionerna med produktionen oerhört begåvat! Det kämpar jag för i vår samverkan. skriver: Sluta samtala om tillväxt med det här dåliga partiet som står i vägen för tillväxt! Tvärtom är det jag och vi i Vänstern som trycker på med otrolig envishet för mer tillväxt, skatteförändringar för företagen och satsningar på forskning och utveckling visst. Men jag ska också hinna ta upp ett helt annat spår. Det pratas om vi ska ge frihet till kommunerna, men det gör ni ju inte på borgarsidan. Ni har tvärtom statlig reglering så det skvätter om det! Skolpeng ska det vara! Vårdpeng ska det vara! Det bestämmer vi, pappa staten! Det ska vara nationell vårdgaranti, det bestämmer pappa staten! Och så skickar man in någon miljard eller två för det. Snacka om underfinansierade reformer! Kom inte och prata om underfinansiering när ni har en vårdgaranti som ni finansierar med en, halvannan eller två miljarder! Jag vet vad en sådan vårdgaranti skulle kosta. Det handlar om gigantiska belopp. Prata inte med mig om underfinansierade reformer! Ta fast tjuven, ropade tjuven. Det är klart att inte kan vara överens med oss om att allt är finansierat. Det vore ett dåligt kommunförbund om man sade: Vi är helt nöjda med staten. Då skulle jag rekommendera dem att se över sin organisation. En del har varit underfinansierat; det är nog sant. Men det får vi ju rätta till efter hand. Det för vi en löpande dialog om. Det här med att kommunerna ska vara så här individuella är ju en elegant svensk lösning. , som en gång var med i Vänstern nu är han något annat, men han är fortfarande begåvad höll ett föredrag på våra kommundagar om det oerhört begåvade i den svenska modellen, nämligen att vi har kreativa och olika kommuner som inte drar åt samma håll. Det blir olika lösningar. Hade man statlig styrning fick man ju samma misstag över hela landet på en gång, till exempel att organisera vård, skola och omsorg med en skolpeng. Det slipper vi . Olika kommuner gör lite olika och testar. Det är ett slags kombination av generell solidarisk välfärdspolitik och marknadens fördelar. Det är ett oerhört begåvat system som vi har kommit på här i , och det ska vi bevara och stärka. Håll med mig om detta nu och strunta i den statliga detaljstyrningen! Det finns en begåvad och delvis bra reservation från om att se över balanskravet. Som balanskravet är nu driver man antikonjunkturell politik blåser på i högkonjunktur och stramar åt i lågkonjunktur. Det är ett dåligt system. Det balanskravet håller vi nu på att se över, vi tre samverkande partier tillsammans. Vi gör det gärna tillsammans med er också, om ni vill det, för att få en mer begåvad lösning på balanskravet. Det är alldeles utmärkt i så fall. Sedan vill jag vända mig till er som har klagat så på kommunerna. Gå upp här i talarstolen! Vi i finansutskottet har sagt vad vi tycker. Vi säger att sparar 4 400 miljoner. Har vi rätt eller fel? Ni kan väl kommentera det och säga vad ni tycker själva. Vi säger att sparar 470 miljoner på en post och 2 400 miljoner med skatteplaneringen. Gå upp och tala om, : Har vi rätt eller fel enligt er åsikt? Var lite tydliga och konkreta! Politik ska alltid vara konkret, inte bara paroller. säger att ni ger mer pengar, och det är rätt. Det håller jag med om. Men som så förtjänstfullt sade är en moderat inte fler än en kristdemokrat, men de är fler röster. De är starkare här i . Lägger man sedan till är de två mot en och har väldigt mycket mer röster. Sedan kan man lägga till , vilket blir mer oklart jag kommer tillbaka till er i men jag tror att har rätt: Ni har ganska små chanser att få igenom era pengar, även om man kan hoppas. Ni har bra idéer om detta, , men sedan finansierar ni på ett sätt som inte går, med trafikförsäkring och sjukförsäkring, vilket är helt omöjligt. Då har ni inga riktiga pengar, utan ni finansierar en ökad satsning på kommunerna med monopolpengar. Man borde ha haft med sig en monopolpeng för att visa hur ni finansierar er ökade satsning, men jag ska inte bli teatralisk. Till vill jag ställa frågan hur era förslag påverkar kommunsektorn. Vi i finansutskottet har skrivit att vi gör bedömningen att det kan handla om i värsta fall och i bästa fall i minus, men vad tycker ni själva om er politik? Det säger ni inte ens i er reservation eller ert särskilda yttrande. Vore det inte lämpligt att bemöta utskottstexten när ni nu haft möjlighet att skriva särskilda yttranden och reservationer? Det gör ni inte. Ni kommenterar det inte här heller utan låter det stå oemotsagt. Jag drar över , herr talman. Det har gått 8.30 . Mindre pengar kommer att försämra ekonomin. Det är klart att man kan göra kommunerna bättre självklart! Man kan göra kommunerna bättre med mer pengar också, men kommunerna blir totalt sett sämre om de får mindre pengar även om man gör förbättringar. Man kan göra förbättringarna ändå, utan att dra in på pengarna. Tänk på det! Slutligen borde man kanske inför julen skriva önskelistor. Jag har en önskelista: Mer pengar till kommunerna! Men det är inte meningsfullt, herr talman, att skriva önskelistor i politiken. Det finns ingen tomte i politiken som ger någonting, inte ens en talmanstomte som delar ut presenter. Det finns inte i politiken. Men det finns politiska diskussioner, och vi i tycker att vi samverkande partier borde leverera besked till kommunerna. Ge dem extra . Vi har redan gjort en permanent förstärkning, som talade om. för vi diskussionen om tillväxt, om infrastruktur, om utjämning och allting. Men då tycker vi från Vänsterns sida: Lägg in också ett paket på till kommunsektorn 2005. Då blir det ingen önskelista, inte ens en kravlista. Det är en realistisk bedömning av vad vi behöver göra för att stärka kommunerna så att de kan hålla sysselsättningen uppe. Det, herr talman, är ingen önskelista. Det är inte ens en förhoppning. Det är en tro att vi ska klara detta. Men diskussionerna pågår, och jag är mycket behärskat optimistisk att vi ska klara det. Visst vore det bra! Då skulle ni få ett tydligt besked i oppositionen. Bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna! 39 () replik: Att sitta i opposition är givetvis att kritisera. Det vi har kritiserat är inte kommunernas verksamhet i första hand. I stället handlar det om de ekonomiska villkor som kommunerna lever under. Jag är väl medveten om att man i kommunerna har stor anledning att vara stolt över det arbete man lägger ned och över det man åstadkommer i den kommunala verksamheten. Oavsett om det är borgerligt styrda kommuner, s-styrda kommuner eller om det är någon form av regnbågskoalition gör man ute i kommunerna i många fall ett oerhört bra arbete. Vad vår kritik från den borgerliga sidan har handlat om är att vi är oroade över kommunernas ekonomiska läge. Vi är oroade över hur kommunerna ska klara av sina uppgifter om man inte har i grunden sunda finanser. Sedan kan man ha olika synpunkter på hur kommuner ska arbeta. Men givetvis anser de flesta i den här kammaren att det mesta som utförs i svenska kommuner är bra och gott. Sedan är det riktigt som tar upp att vi från sida kritiserat kommunala koncernbildningar. Vi tycker att det är ett oskick att man gör på det sätt man gör i ett antal kommuner. Man utnyttjar den möjlighet som koncerner ger att dra undan pengar från staten via en relativt avancerad skatteplanering. Det vill vi sätta stopp för, och det gör vi med det här förslaget. 40 () replik: Det kan man tycka. Det är väl en åsikt man kan ha. Men ni lägger in en skarp besparing på, om jag förstår saken rätt, som ska dras in från det generella statsbidraget och ska drabba ett visst antal kommuner. Om skulle ta ett sådant beslut på riktigt bör man ha någon uppfattning om vilka kommuner det gäller, . Eller har ni bara höftat till det. Vi tror nog att det kan vara 2 400. Nej, sade man på internberedningen, jag tror att det är 2 700. Nej, jag tror att det är 1 900. Var det så ni gjorde? Inte vet jag. Men det är en totalt orealistisk budgetpolitik. Vilka kommuner är det som det gäller? Är det dom först och sedan rättegång? Prata om att vi har en generalklausul mot skattefusk, men vi säger i alla fall att det ska vara någon typ av rättegång. Ni har en generalklausul där domen tas ut kollektivt. Man behöver ingen rättegång. Man sopar bara in pengarna. Total rättslöshet för kommunsektorn är det som ni föreslår. har jag sagt fel namn förut hoppas jag att stenograferna rättar till det, fru talman vad är er uppfattning om hur er politik påverkar den kommunala sektorn totalt sett? Vi har talat om det i finansutskottet. kommer från , hur påverkar er folkpartistiska politik kommun? Så brukar vi göra på majoritetssidan. Vi räknar ut hur varje enskild kommun påverkas av vår politik. Det borde ni göra själva. Hur påverkas av er politik? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack , får jag väl säga då.) 41 () replik: Jag kan lugnt säga att jag inte har räknat ut hur vår politik exakt påverkar kommun, självfallet inte. Det kanske jag borde ha gjort. Däremot vet jag att om man driver den tillväxtpolitik som vi vill ha gynnar det samtliga kommuner i landet. Jag vet att om man förändrar det kommunala utjämningssystemet på det sätt som vi vill kommer det att bli bättre för de flesta kommuner i det här landet. 42 () replik: Jag får tacka för det fina epitetet. För mig som feminist är det en ärebetygelse att av talmannen bli kallad fru. Men, , det var inget svar alls. Jag har ställt en mycket konkret fråga. Vi släpper , men hur påverkar er politik totalt sett? Finns det en sådan koncern i som ska drabbas av den här indragningen? Det kanske det finns. Kan svara på det? Finns det en sådan koncern? Är det som ska tas in? Meddela då folkpartisterna i så att de kan räkna ned sina budgetalternativ med motsvarande indragning. Den vill de i så fall ha, för de sluter väl upp bakom rikspolitik. Meddela era politiker vilka kommuner som ska få mindre pengar! Var hederlig och rak så kanske vi kan diskutera den konkreta politiken. Ni säger att er tillväxtpolitik gynnar landet. Det hoppas jag, men vi har en mycket bättre tillväxtpolitik för vi finansierar våra skattelindringar för företag. Ni har ofinansierade förslag. Då skapar man bara hål, och så går man ut och lånar på finansmarknaden. Då blir det underskott och höga räntor. Det var så ni gjorde förra gången. 43 () replik: Eftersom jag fick en fråga från när det gäller syn på konsekvenserna av de moderata förslagen i den kommunala ekonomin ska jag läsa upp ett stycke ur motionen. Moderata samlingspartiet föreslår att anvisar mer än regeringen under anslag 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Denna stora ökning beror i huvudsak på att motionärernas skatteförslag leder till ett inkomstbortfall för kommunerna, och detta kompenseras genom en höjning av det generella statsbidraget. En del regler som motionärerna föreslår innebär även sänkta kostnader för kommunerna. I enlighet med finansieringsprincipen justerar motionärerna bidragen för att neutralisera dessa effekter. Nettoresultatet blir oförändrat för kommunerna. Det skriver vi i vår motion. Vi har alltså försökt att göra de här justeringarna utifrån de redovisningar och de antaganden som vi har gjort i enlighet med de budgetprinciper som vi är överens om. 44 () replik: Tro det eller ej, , jag har läst samma skrift, tagit del av och till och med förstått den. Jag tycker att det rent tekniskt är väl genomfört. När vi har räknat på det finner vi i finansutskottets majoritet att det totalt sett innebär minskade anslag på . Då kan väl förhålla sig till vår åsikt och säga nej, så är det inte, eller så är det. Ni har ju ett hyfsat på gränsen till bra utredningskansli själva. Ni kan väl i alla fall förhålla er och i fortsättningen skriva om ni håller med oss eller om ni tycker att vi har räknat fel. Det är just det som är frågan. Om vi har räknat rätt, så att det är 4 400 miljoner mindre totalt sett, kommer det att påverka , , där jag tror att bor. Det borde vara klokt om i tog med det i sitt budgetalternativ; vi tror att vi får så här mycket mindre. Nej, nu ska vi inte vara så elaka. Men ni borde i alla fall ha en sammanhållen politik och inse vad det skulle kosta . Återigen, den oerhörda detaljstyrning som ni vill ha av kommunerna med skolpeng och äldrepeng förstör ju helt möjligheten för den spännande mångfalden, kombinationen av solidarisk välfärd och olikhet. Olika kommuner får tävla med varandra på ett slags informell marknad, en socialt kontrollerad marknad. Det är ett oerhört begåvat system vi har i . Det vill ni tydligen avskaffa. Staten ska bestämma. Det är i bästa fall en gammal socialkonservatism. I värsta fall är det bara gammal statlig detaljstyrning. 45 () replik: Det är inte fråga om en statlig detaljstyrning. Det är heller inte fråga om en detaljstyrning. Däremot är det faktiskt så att riksdag beslutar om mål och sätter också upp ramar och regelverk som bland annat skolorna har att hålla sig inom. Det är , och andra partier med och lägger fram förslag om, behandlar och fattar beslut om. Vårt förslag med bland annat skolpeng innebär att förutsättningar för en mångfald ska ges, för fler alternativ.