prot · GQ0988 · 2003-04-10 00:00:00 — Jag ska försöka beröra några avdem.Jag är väl medveten om att den frågan gås igenom iden allmänna översynen, men vi har alla skäl att i denhär delen vara tydliga och själva våga gå före.Vi pekar också på vikten av att i olika samman-hang själva gentemot EU visa att vi använder offent-lighetsprincipen så långt som det bara går och intefastnar i utrikessekretess eller annat sådant när det istörsta utsträckning handlar om inrikespolitiska frå-gor.Vi är självklart glada för det uttalande som görsom dataskyddsdirektivet, men vi tycker nog att kam-maren har alla skäl att göra som vi föreslår och geregeringen till känna att det inte får utvidgas till attomfatta juridiska personer, detta med tanke på attutskottet nu uttalar att det torde innebära det.En annan omistlig del i vår demokratiska grund äryttrande- och tryckfriheten. Också här har teknikensmöjligheter givit verklig innebörd åt den individuellafriheten att få sitt ord med i laget. Även här är detangeläget att vi inte försvårar genom att arbeta medlagar som PUL och BBS-lagen på ett sätt som försvå-rar och inskränker det fria ordets möjligheter. Av detskälet har vi föreslagit avskaffande av den typen avlagstiftning, som har haft ett integritetsperspektivmen som i mångt och mycket kommit att fungera somen inskränkning av ny tekniks möjligheter att stärkadet fria ordet.Jag instämmer i mycket av det som sagts om in-tegritetsfrågorna. Det finns där en konflikt och enbalansgång som det är viktigt att beakta. Det är an-geläget att arbeta för att stärka integritetsskyddet,men vi tycker att det är fel att göra det så som hittillshar skett, nämligen mer eller mindre genom att regle-ra det tillåtna.Det är riktigare att göra så som man är inne på isamband med översynen av PUL, nämligen snarareatt försöka förbjuda missbruk. Vi vill se mer av deninriktningen i integritetslagstiftningen, vilket innebäratt förbjuda missbruk och otillbörliga intrång. Med ensådan "missbrukslinje" anser vi att det finns skäl föratt utarbeta en ny och samlad integrationslagstiftning.Man bör då inte bara, som vi har pratat om tidigareunder den här debatten i kammaren, analysera, kart-lägga och utvärdera nuvarande lagstiftning utan verk-ligen ha en tydlig inriktning på att skapa en samladoch tydlig integritetslag.Också vi beklagar naturligtvis att man redan sedanvåren 2000 har hänvisat till direktiven på detta områ-de. Det sades då, herr talman, att det skulle bli frågaom en komplicerad utredning, som säkert skulle ta tidpå sig för att arbeta sig igenom materian, men mankunde ju inte tro att det skulle ta sådan tid att arbetasig fram till direktiven och att ta fram en parlamenta-risk kommitté.Man hänvisade som sagt till di-rektiven, och kommittén och gjorde detsamma ävenvåren 2002. är vi inne , och ännu äringet direktiv klart och ingen kommitté tillsatt. Vianser liksom andra att det finns skäl för att göra någotåt detta. Vi tycker att det skulle vara klokt om kam-maren biföll vår reservation nr 1 under punkten 1.Även om jag också står bakom samtliga övriga reser-vationer nöjer jag mig med att yrka bifall till denreservationen.Anf. 150 () re-plik:Herr talman! Jag begärde replik när jag hördeKerstin tala om PUL. att hon tycker att det skulle vara bra med enöversyn av PUL. har drivit den här fråganväldigt länge, och jag vet att man även vill att PuLska avskaffas. Också jag har varit inne på attPUL ska avskaffas, men jag är nu beredd att avvaktaöversynen. står i det här betänkan-det för en reservation som direkt går ut på att PULska avskaffas.Jag vill veta hur får detta att gåihop. Man är positiv till en översyn av PUL ochsäger att PUL utan vidare ska avskaffas.Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Tack för att jag får möjlighet atttydliggöra detta, . Jag och Center-partiet skriver att PUL bör avskaffas eftersom den haren felaktig ingång. Den arbetar genom att reglera dettillåtna i stället för att beivra missbruk, vilket är våringång till integritetslagstiftningsfrågorna. Vi är med-vetna om att översynen faktiskt har kommit i gång,men vi anser att den bör landa i ett resultat som inne-bär ett avskaffande. Det är det som vi vill framföra idetta betänkande och i kammaren.Anf. 152 () re-plik:Herr talman! Då är det inte så dramatiskt. Att manvill ha en "missbruksmodell" i stället för den nuva-rande modellen är alla partier överens om. Vi kan i såfall enas på den punkten.Men om vi får en ändring av PUL, vilket vi allahoppas, kvarstår ändå kravet på att PUL ska avskaf-fas. I och med att vi är med i EU, där man har den härtypen av lagstiftning, är vi bundna vid den. Frågan är:Hur gör vi för att ta bort PUL helt och hållet samti-digt som vi är bundna av den lagstiftning som EU harlagt på oss?Anf. 153 () re-plik:Herr talman! Man kan hoppas att regeringen harvarit framgångsrik under de år som den har jobbat föratt förändra direktivet i den här delen. Men om mannu inte får en förändring av datadirektivet från EU:ssida, tycker vi från vårt håll att det rimliga är att mantar ett nytt samlat grepp. Vi avskaffar PUL och får istället en samlad integritetslagstiftning. Det är denväg som man ska gå.PUL-översynen kommer inte att omfatta helheteneller att leda fram till något alternativ. Man tittar pådelar och söker hitta en bättre balans, men det ärenligt vår mening bara en bekräftelse på att man börförändra helheten. Det blir inte en samlad integritets-lagstiftning.Anf. 154 (s):Herr talman! Det är riktigt, som har sagtsfrån denna talarstol, att de flesta av frågeställningarnai det här motionsbetänkandet är aktualiserade i pågå-ende utredningar och är under beredning. Ändå har vihela 14 reservationer. Jag börjar med att yrka avslagpå dem och bifall till utskottets förslag.Frågan om EG:s dataskyddsdirektiv och vår per-sonuppgiftslag PUL dyker upp här minst en gångområdet . Den frågan föranle-der alltid reservationer från och krav påatt PUL ska upphävas. Jag blev lite överraskad närKerstin beskrev bevekelsegrunderna fördetta. De stämmer inte riktigt med vad jag har läst iCenterpartiets reservationer de senaste åren.I dessa reservationer har väldigt tydligt krävts ska upphäva lagen i och med kommande års-skifte. Ni har bara flyttat kravet till nästa årsskifte.Förra gången gällde det , och nugäller det årsskiftet 2003-2004.Centerpartiet kräver också att 7 kap. 16 § sekre-tesslagen ska upphävas i anslutning att PUL avskaf-fas. har intagit ett väldigt trotsigt för attinte säga märkligt förenklat förhållningssätt i fråganom dataskyddsdirektivet och PUL.Vad är det som gör, skulle jag vilja fråga, attCenterpartiet så där lättsinnigt förespråkar att upphä-va lagarna: PUL, sekretesslagen och BBS-lagen? Detskulle ju betyda att vi skulle stå i laglöst land på da-taskyddsområdet, trots att det strider mot regerings-formens bestämmelser om att varje medborgare i lagska skyddas mot integritetskränkningar vid behand-ling av personuppgifter vid automatisk databehand-ling och trots att det dessutom helt klart skulle stå istrid med EG-rättens krav.Riksdag och regering är helt överens om behovetav ändringar i EG-direktivet om personuppgifter. Dethar vi talat om här. Det arbete sombedrivs från den sida sker också ienlighet med det tillkännagivande som ett enigt KUhar framställt inför och fått stödför. Det handlar om allt ifrån att ta bort och justeraöverflödiga och byråkratiska regler till att utvecklaintresse och stöd för en missbruksreglerad modellsom nu utarbetats från svenskt håll. Från svensk sidabedrivs också verkligen ett målmedvetet arbete. Vissframgång kan klart noteras också för den svenskahållningen. Framför allt gäller det öppenhets- ochoffentlighetsfrågorna.Men det är inte helt lätt, och hela EU går inte rik-tigt i takt i de här frågorna. Ländernas utveckling pådet här området är lite olika. Exempelvis stöds desvenska ansträngningarna när det gäller att utarbetaen missbruksmodell från länder som , och Finland.Enligt KU:s tillkännagivande tillsatte regeringenunder en särskild utredare - det har vi talatom från talarstolen - som ser över PULi syfte att säkerställa att också på kort siktutnyttjar det spelrum som EG-direktivet kan ge. , som den heter, har enexpertgrupp som har arbetat aktivt varit knuten, ochdessutom har de politiska partierna varit represente-rade i en samrådsgrupp där flera av ledamöterna här isalen har deltagit. Precis som vi hörde tidigare fick vihäromdagen besked om att utredningen, som nuskulle ha varit klar och lagt fram sina förslag, har bettatt få förlängd tid fram till , just i avvaktan påEG-domstolens utslag i Bodil-målet. Det är orsaken,och jag tror att vi kan vara eniga om att det är rimligtoch också önskvärt att utredningen får väga in detresultatet i sitt betänkande.Vi har fått information från utredaren och Justitie-departementet i utskottet. Alltså vet vi att det kommerett förtydligande av tillämpningen av 7 kap. 16 §sekretesslagen, som så ofta har påtalat.Och det är bra. Jag ger rätt i att det har rått enviss osäkerhet i tillämpningen i den här delen. Detbehöver med all sannolikhet redas ut, och det arbetethar alltså pågått nu en tid.I betänkandet behandlas också flera motionersom rör integritetslagstiftningsfrågor. Den personligaintegriteten och integritetsskyddets framtida utform-ning behöver genomlysas och analyseras, och vi be-höver också få en teknikoberoende lagstiftning på dethär området, så långt det nu låter sig göras. är detså att integritetsfrågorna i det här sammanhanget rörsig i skärningspunkten där yttrandefrihet, öppenhet,sekretess och teknikutveckling möts. Det är grannlagaoch svåra avvägningar det här, naturligtvis, och vi ärhelt överens om att det är angeläget att den av rege-ringen redan aviserade utredningen kommer till stånd.Då säger alla här med en mun: Ja, men hur längeska vi vänta, och när kommer den, och varför kom-mer den inte? var elegant när han togsig ur det svaret. Mitt svar är inte lika elegant, kan-ske, men det är ändå rakt, på sitt sätt. Jag vet att rege-ringen kommer med ett förslag. Jag har under efter-middagen försökt få klart för att mera kunnaprecisera, för jag känner er, mina vänner i kammaren,vid det här laget, så jag förstod ju att jag skulle pres-sas på den punkten. Jag kan inte ge något besked omdag för den här utredningens start. Jag vet att det svarsom har gett till , somhar ställt den här frågan, lyder så att det kommersnarast möjligt och att man arbetar med direktiven. Sålångt är svaret . Regeringen känner vår press iden här saken.Herr talman! Offentlighets- och sekretesskom-mittén har arbetat med stora frågor somberörs i det här betänkandet. Kommitténs övervägan-den, både i delbetänkanden och slutbetänkandet somkommer snart, kommer att påverka de här motioner-nas framtida behandling. Utskottets bedömning är fördagen att kommitténs resultat ska avvaktas. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden i frågor somär gamla bekanta vid det här laget. Det handlar omSPAR, där jag tycker att hade ett brainlägg, så det behöver jag inte fördjupa mig i, utan jagväljer att avsluta mitt anförande här.Anf. 155 () re-plik:Herr talman! Jag förstår att Socialdemokraternaoch är förvånade, men dekanske ska fundera lite över den egna historien. Detär självklart så att EG-ramlagar ger oss en anledningatt anpassa och bestämma hur de ska formas här i vårtland, men det är ju inte första gången i så fall som detskulle finnas en ramlag som inte hade en fullständiglagstiftning bakom sig, om det nu skulle glappa nå-gon månad.Vi utgår från att regeringen med våra förslagsnabbt skulle kunna komma fram med ny lagstiftningsom skulle kunna klara det uppdrag som vi har enligtEU-besluten.Bekymret är naturligtvis att regeringen har varitväldigt senfärdig. Man hänvisar, inte varje årsskifte,men varje vår till att direktiv ska komma och att ut-redningar ska tillsättas. Men vårarna kommer och går,och regeringens löften består. Man kan bara konstate-ra att om regeringen i den här delen visade en störreaktivitet så skulle det inte föreligga några som helstbekymmer med att avskaffa både PUL och BBS-lagen , så som vi tycker, och ersättadem med en mer adekvat och bra lagstiftning.Anf. 156 (s) replik:Herr talman! För mig förefaller Centerpartietsagerande i den här frågan som oerhört förenklat ochcentrerat till svenska frågeställningar. Vid den tid dåEG-direktivet skulle implementeras i fannsdet en utredning där också deltog, väl-digt aktivt kan jag säga, genom . Idet arbetet fanns jag också med, så jag har den histo-riska bilden alldeles klar för mig. Där fanns Center-partiet sida vid sida med oss socialdemokrater i ut-redningen och i de slutsatser vi drog. Dessutom harSverige också varit förbunden att avvakta utvärdering, som ju ännu inte är en gång, därför att den är försenad.Jag tycker inte att det ska ligga något senfärdig-hetens skimmer över den age-rande i det här. Jag tycker snarare att man har varitföredömligt kraftfull för att försöka göra både juste-ringar och påverka. Jag avvisar den kritiken.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! Det är spännande att höra en kvalifi-cering av regeringens kraftfullhet på det sätt somBarbro nu har gjort. Det må vara attvi kanske förenklar i någon del, men det är ringa mothur Socialdemokraterna vill försvåra den här hante-ringen. Man bygger berg där det finns smågrus.Anf. 158 (s) replik:Herr talman! Den här frågan behöver inte försvå-ras ytterligare. Den är nog komplicerad och samman-satt i sig. Ingenstans har de enkla lösningar somCenterpartiet presenterat knuffats undan, utan de harbeaktats men inte befunnits hållfasta nog att gå vidaremed.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Det var intressant att höra att direk-tiv tydligen är på gång när det gäller offentlighet ochintegritet. Egentligen hade jag inte tänkt fråga BarbroHietala om det för jag trodde inte att jagskulle få något svar utom ungefär samma passus somfrån - i sinom tid.Nu är jag naturligtvis nyfiken och undrar om Bar-bro kan avslöja någonting om di-rektiven eller om de är helt sekretessbelagda.Anf. 160 (s) replik:Herr talman! Jag vet inte om direktiven finns. Jaghoppas att jag inte har vilselett kammaren genom attpåstå det. Det har sagts - bland annat i ett frågesvartill tidigare - att man arbetar på direkti-ven, och jag utgår naturligtvis från att arbetet pågår.Det som också behöver sägas i den här diskussio-nen, där somliga raljerar över tidsutdräkten, det ärdels att det skett en regeringsombildning och manbytt minister i den ansvariga positionen, dels - ochframför allt - att frågorna är av sådan art att ytterligtnoggranna avvägningar måste göras. Att man dess-utom säger att utredningen, när den kommer tillstånd, behöver få gott om tid på sig tycker jag ocksåär självklart.Jag vet att utredningen är aktualiserad, och jag skagöra vad jag kan i min kontakt med regeringen för attförhöra mig om att arbetet fortskrider som det ska. Iövrigt vet jag inte någonting om hur direktiven utar-betas.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Då fick jag tydligen ett lite mera po-sitivt intryck av det första inlägg som gjorde för jag trodde att hon hade fått läm-na synpunkter på direktivutkast. var det inte såspännande längre.När det gäller ursäkten att man har bytt minister,vilket skulle vara anledningen till tidsutdräkten, är detju så att regeringen ständigt byter ministrar. Kanskeär det därför som allting tar så för den härregeringen.Anf. 162 (s) replik:Herr talman! Det jag vill få sagt avslutningsvis iden här diskussionen är att tidsutdräkten i varje fallinte beror på det som antytts från några talare, nämli-gen att regeringen skulle vara ointresserad eller oen-gagerad och helst inte vilja ta itu med detta. Ocksåregeringen har sett behovet av utredningen, men deser även komplikationerna i detta och gör därför nog-granna avvägningar. Det är inte av ointresse eller isyfte att förhala.Anf. 163 ():Herr talman! Jag ska fatta mig relativt kort, menmed anledning av att jag har lämnat in en motion omsekretesslagen vill jag göra kammaren uppmärksampå att det ibland kan vara komplicerat att hanterasekretesslagen - och även PUL - inom olika områ-den.Jag är självklart för att vi ska ha ett starkt integri-tetsskydd och ett starkt sekretesskydd för mångamänniskor. Men inom hälso- och sjukvården kan detibland uppstå problem och det är bland annat det somjag har försökt lyfta fram i motionen. Det handlar omatt i en gemensam databas samla in olika data ombarns uppväxtvillkor.Detta ganska omfattande arbete pågår bland annatvid iGöteborg. Där skapas ett tillväxtcentrum som genomolika medicinska behandlingar, och även andra for-mer av behandlingar, ska stödja barns möjligheter attkunna växa normalt. Det handlar om sådana enklasaker som att mäta barns längd, vikt och huvudom-fång. Detta görs inom flera olika myndigheterinom den kommunala organisationen och inom sjuk-vårdens organisation. Det finns uppgifter vid barna-vårdscentraler, inom skolhälsovården och inom sjuk-vården.När dessa uppgifter finns hos olika myndigheterhar man alltså inte möjlighet att samla dem i en ge-mensam databas utan uppgifterna måste föras manu-ellt mellan olika databaser, vilket är både kompliceratoch tidsödande. Det i sin tur medför att den forskningsom finns på området har svårigheter att kunna ligga iframkant.Det centrum som finns i är ett nationelltcentrum. Därför är det viktigt att försöka ändra per-sonuppgiftslagen och sekretesslagen. Jag kan i dagnaturligtvis inte säga exakt hur detta ska ske, men detär viktigt att få till stånd en förändring som innebäratt vi har en gemensam databas där dessa uppgifterkan samlas och samordnas.Som ni förstår är de uppgifter jag talar om intesärskilt integritetsinskränkande för barnen eller derasföräldrar vars uppgifter naturligtvis också samlas in.Det handlar om arvsanlag och livsmiljö, och det kanäven handla om andra sjukdomar som vuxna ellerbarn har. Därför är det viktigt att dessa uppgiftersamordnas. Det pågår också, som sagt, en ganskaomfattande forskning på området.Även om motionen nu inte tillstyrks av utskottetmed hänsyn till de olika utredningar som pågår - jagska inte gå in på den diskussionen för jag kan den fördåligt - noterar jag att man vill avvakta med ett merdefinitivt ställningstagande just i väntan på utred-ningsresultaten.Jag har dock förhoppningar om att utskottet ochäven regeringen anser att detta handlar om barnensbästa och därför kommer att kunnafinna former för en gemensam databas inom dettaganska viktiga området.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Författningsreglering av adelnFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU28Författningsreglering av adeln (prop. 2002/03:34).Anf. 164 ():Herr talman! Vi har sysslat med PUL men ska nupula med något annat. Fastän utskottet är enigt i den-na fråga vill några av oss passa på att säga något. Dethär är inget stort beslut, men det är ändå ett ganskaviktigt historiskt beslut.Vi ska vara rädda om historien för den utgör detrotsystem som både aktivt och passivt ger oss och vårmänskliga kultur näring. Vi ska dock inte vara slavarunder vår historia. Möjligen är det en ganska hals-brytande bild, men det var ändå en iakttagelse närgårdagens dramatiska bilder från visade hurstatyer av krossades. Det finns resteri historiens skräpkammare som inte får dominera oss,och dessa fördemokratiska rester ska sorteras ut.Nu är ståndsriksdagen placerad i detsvenska arkivet. Men rester av adelns privilegier ochmöjligen i historien motiverade särställning haröverlevt in . Vi talar om 1723 års adelsprivi-legier och riddarhusordningen, som egentligen är från1626 om än justerad något 1866. Dessa gamla för-fattningar rör vi oss nu med.När jag talar om att vi ska vara rädda om historienhandlar det just om att det finns skäl att hitta det pie-tetsfulla sättet att hantera dessa historiska rester. Jagtalar då inte om människorna som finns i riddar-husordningen utan just systemet med såväl stånds-riksdag som privilegiebrev.När det gäller och den gemenskapoch organisation som där finns är det en ganska tydligparallell till ett annat historiskt beslut som den härkammaren fattat, nämligen när relationerna mellanstaten och förändrades. Också därställdes vi inför frågan: Om dessa historiska starkaband som en gång var tämligen motiverade ska upp-lösas, hur görs det på bästa sätt?Vi stod då inför frågan om vi som stat skulle ny-bilda . Det blev alldeles orimligt.Därför gjordes en ganska elegant övergång till år2000 där kyrkan finns kvar med sina historiska röttermen under alldeles nya förutsättningar.Herr talman! På samma sätt har vi nu gjort i kon-stitutionsutskottet när det gäller . Vi haringet behov av att upplösa det, och särskilt inte behovav att nybilda det. Vi önskar inte livet ur vare sigadeln eller . Men demokratins jämlikhet-sideal gör ingen skillnad på nyanser i vare sig blodeller hudfärg. Därför upphävs nu den offentligrättsli-ga ställningen. består så länge det kanoch önskar.Herr talman! Nästa steg borde nu rimligen varamonarkin. Också den kan föras vidare in i en demo-kratisk struktur med hänsynstagande och pietet. Det,herr talman, blir en senare historia.Det är ett enigt utskott. Jag yrkar bifall till försla-get i vårt betänkande med följande ord. Vi ska vararädda om historien. Vi ska inte glömma eller för-tränga. Men i ett jämlikt samhälle med demokratisom grundprincip kan vi inte behålla historiska restereller privilegier. Men, herr talman, hos oss behöveringa statyer krossas.Anf. 165 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Upprinnelsen till det ärende som vinu behandlar är tillkännagivandet till följd av motio-ner som velat avskaffa adelns särställning. Det skullekunna tolkas som att lagändringen som vi nu föreläg-ger för beslut skulle innebära ett avstånds-tagande från adeln och dess historia. Så är inte fallet.Den svenska adeln har en historia som sträcker sigtillbaka . Under århundradenhar adeln gett stora bidrag till att bygga somnation. Svensk historia är faktiskt om vi ser till detsenaste årtusendet till stor del adelns historia.Adeln har tjänat på det sätt som i varjetidsepok varit möjlig och varit till nytta. Vår kung,, har ju som motto: För itiden. Det är ett motto som också adeln och på ett praktiskt sätt förverkligat: För itiden.Ibland säger man att ingen makthavare skiljs god-villigt från sin särställning utan måste tvingas till det.Vi ser , som vi hörde apostrofe-ras, hur statyer rivs mot det föremåls vilja som äravbildat på statyn. Men det är inte sant.Bakom min rygg beslutade adeln idecember 1865 i efter en lång debatt attavstå sin maktställning och att ersätta ståndsriksdagenmed tvåkammarriksdagen och med tiden med demo-kratiska val.Jag sade att debatten var lång. Den sträckte sigöver mer än . En av de drivande i debatten varen adelsman, statsministern , vars por-trätt för övrigt pryder ses-sionssal.Han fällde under debatten bevingade ord. OmRiddarhuset biföll ändringen till tvåkammarriksdagoch avskaffade sin egen maktställning skulle den"vinna den svåraste av alla segrar, segern över sigsjälv". Voteringen utföll med 361 röster mot 294 och"den svåraste av alla segrar" vanns alltså med godmarginal i ett demokratiskt val 1865 inte långt häri-från.Förvisso var det så att många adelsmän gick in iden moderna parlamentarismens arbetsformer och togplats i första kammaren. Ännu här i vår kammarefinns det ledamöter som räknar medlemskap i under de nu som har gått har inteadeln som grupp hävdat någon egen särställning. Manavstod från sina bördsprivilegier och varföregångare för att genomföra en modern demokra-tisk parlamentarism.Det förslag som vi nu har här framför oss är inteenigt bara bland oss här i och över allapartigränser. Det är granskat av och harvarit ute på remiss bland alla som tillhör adeln, ochman har utan några protester accepterat det.Man har alltså visat i handling under de senaste150 åren: Vi respekterar demokratin, och vi vill inteha någon särställning till följd av vår börd.När nu utskottet enhälligt tillstyrker regeringensförslag att avskaffa den författningsmässiga regle-ringen av riddarskapet och adeln, vad innebär dåförändringen?