prot · GR0916 · 2003-10-21 00:00:00 — I samband med en debatt som organiserats av svarade finansministern på en fråga om kronans utveckling. Det är det uttalandet som interpellanten syftar på när han i sin interpellation resonerar om eventuella spekulationer till följd av ministeruttalanden. Finansministern kommenterade vid tillfället kronans utveckling i förhållande till den prognos för växelkursen som lämnats i budgetpropositionen . Finansministern konstaterade att de kursrörelser som ägt rum inte föranledde några ändringar i den växelkursprognosen. Uttalandet av finansministern måste betraktas som odramatiskt och torde ha haft liten om någon alls påverkan på den svenska kronans kurs. Det är på sin plats att understryka att det givetvis står regeringen och dess företrädare fritt att vid varje given tidpunkt kommentera den svenska och den internationella ekonomins utveckling, inklusive utvecklingen av räntor och växelkurser. Det faktum att tilldelats uppgiften att självständigt fatta beslut om penningpolitik och i frågor som rör tillämpningen av en given växelkursregim, innebär inte att regeringen eller andra politiska företrädare belagts med munkavle och är förhindrade att uttala sig i dessa frågor. I vårt land liksom i andra länder är det inte ovanligt att politiska företrädare i den allmänna debatten framför synpunkter på ränte- och växelkursutvecklingen. Det menar jag är både naturligt och välkommet i ett öppet demokratiskt samhälle. Att regeringen enligt lag är förhindrad att utfärda instruktioner till för så är fallet innebär således inte att den måste avstå från att lägga synpunkter på penning- och valutapolitikens frågor. Så sker i själva verket från tid till annan i liksom i andra länder. Det har till exempel förekommit att EU:s stats- och regeringschefer gemensamt uttalat sig om den europeiska räntepolitik i lägen där regeringarna har ansett att utrymme funnits för penningpolitiska lättnader och har önskat offentligt förmedla dessa synpunkter till den gemensamma . Jag ser i detta ingenting vare sig uppseendeväckande eller förgripligt. För övrigt kan man notera att varken eller andra centralbanker avhåller sig från att uttala synpunkter på den ekonomiska politiken i allmänhet och finanspolitiken i synnerhet. uttalade sig vår egen riksbankschef om den ekonomiska politikens inriktning, något som jag finner vara alltigenom välkommet och berikande för den ekonomisk-politiska debatten i vårt land. I det internationella valutapolitiska samarbetet är det inte heller ovanligt att regeringar uttalar sig om växelkursutvecklingen, ibland i uttalat syfte att påverka kursrörelserna. När till exempel G5-ländernas finansministrar 1985 i uttalade sig om dollarns rörelse gentemot andra viktiga valutor var syftet att framkalla en försvagning av dollarn. Deras uttalande blev också inledningen till en längre tids dollarförsvagning. i gjorde G7-ländernas finansministrar ett uttalande vars syfte också var att påverka kursutvecklingen för världens viktigaste valutor. Avsedd effekt nåddes också när dollarn snabbt försvagades som en reaktion på uttalandet. Huruvida den här typen av försök att genom uttalanden påverka växelkursernas utveckling varit effektiva, därom kan olika meningar råda. Att det står regeringen fritt att så agera, därom torde knappast några delade meningar råda. och dess företrädare har icke desto mindre valt att iaktta relativt stor återhållsamhet när det gäller att uttala sig om ränte- och växelkursutvecklingen. Så har skett i en insikt om att dylika uttalanden kan få stor tyngd och genomslagskraft i förhållande till marknadens aktörer. 96 (): Jag vill tacka för svaret. Det var mycket mer intressant än vad jag hade förväntat mig. Det gläder mig särskilt att understryker att varken regeringen eller andra politiska företrädare har belagts med munkavle utan har möjligheter att uttala sig om frågor som rör penningpolitiken trots att det är som har till uppgift att fatta besluten. För mig som centerpartist är det främmande med munkavle i någon som helst fråga. Jag bejakar ett öppet debattklimat och tycker att det är en välkommen insikt från den socialdemokratiska ministern. I sitt svar talar sig varm för rätten att kommentera men också att påverka valutakursen genom uttalanden. För mig som centerpartist går det en viktig skiljelinje mellan att kommentera och att försöka påverka valutakursen genom uttalanden. Det var precis så jag uppfattade finansminister uttalande vid Nationalekonomiska föreningens debatt. menar att finansministerns uttalande inte kunde betraktas som dramatiskt. Det var odramatiskt eftersom det bara var att han höll fast vid en prognos. Men prognosen hade vid det tillfället visat sig vara helt felaktig. Därmed kan knappast uttalandet ha varit odramatiskt. Kronan hade ju stärkts så pass mycket efter nej:et i folkomröstningen att den inte hade varit så stark . Det var ju en helt ny och oväntad situation. Jag uppfattar att regeringens prognos i budgetpropositionen byggde på antagandena av att det antingen blir ett nej och då räknade man med en sänkt kronkurs eller ett ja och då skulle vi ha relativt svag knytkurs. blev det ett nej, och det visade sig att kronan har stärkts efter nej:et. Det var oväntat för alla. Det var oväntat också för mig, som röstade nej i folkomröstningen. Ja-sidan lyfte fram hot om att kronkursen skulle sjunka efter ett nej. Det blev tvärtom. Det rimliga uttalandet från finansminister vid det här tillfället hade varit att han erkände att det var en prognosmiss som var gjord i finansplanen. I stället försökte han med detta uttalande att sänka den svenska kronan för att uppfylla sin egen prognos. Efter det att kronan stärktes efter nej:et i folkomröstningen så kunde man ändå köpa en euro för . har kronan försvagats något, och en euro kostar lite . Min fråga till är om han är nöjd med den utveckling av kronkursen som vi har sett efter finansministerns uttalande och efter budgetpropositionens presentation. 97 Statsrådet (): Till att börja med vill jag tacka för komplimangen om det nu var det för att svaret var intressantare än väntat. Det beror ju onekligen på vad man har för förväntningar, men jag noterar detta. Jag konstaterar också att verkligen behärskar konsten att göra en höna av en fjäder för det tycker jag att det handlar om i det här fallet. försöker hävda att finansministerns uttalande vid det här tillfället hade ett stort och betydande inflytande på växelkursutvecklingen. Det var vid det här tillfället definitivt inte finansministerns avsikt, och det var inte heller vad som skedde. Det tycker jag är ganska uppenbart. Finansministerns uttalande gick helt enkelt ut på att konstatera att en prognos hade gjorts för en relativt och att man inte kan springa och ändra sin växelkursprognos var och för att rörelser äger rum i kursen och på valutamarknaden. Han sade vilket jag tycker är ett rimligt påstående att vi hade sett en rörelse uppåt och att vi kunde se en rörelse nedåt och upp igen. Det föranleder inte några förändringar på nuvarande stadium i vår prognos, sade han också. Det tycker jag alltså var fullt rimligt, och jag tror inte heller att det nämnvärt påverkade kursrörelserna. Jag kan inte hålla med om att den förstärkning som vi har sett av kronan efter folkomröstningen kommer som någon komplett överraskning. Det var ju en allmän bedömning som gjordes av de flesta observatörer att kronan hade ett lågt värde, inte minst som föregick folkomröstningen. Det berodde på den osäkerhet och nervositet som rådde. De flesta på marknaden, som det heter, räknade med ett värde för kronan som skulle återspegla tillståndet i den svenska ekonomin och som rimligen låg högre. Det skulle också komma att ligga högre vare sig man fick ett ja eller ett nej. Det är möjligt att förstärkningen kom än vad de flesta hade räknat med, men det var ändå en förstärkning som var väntad. Här står nu upptagen med problemen med spekulation omkring valutan och kronan. Jag kan bara konstatera att om vi hade fått ett ja i folkomröstningen något som bekämpade så hade vi över huvud taget inte behövt stå här och föra den här diskussionen. Det är ju ingen tvekan om att ifall vi hade trätt in i eurosamarbetet så hade vi inte behövt oroa oss i någon större utsträckning för några mer betydande spekulationer. Det är en stor, stark och trygg valuta som inte kommer att röra sig med så häftiga rörelser som vi redan har sett vid ett antal tillfällen för kronan och som vi nog dessvärre måste räkna med även . Så förhåller det sig, och jag kan bara beklaga att detta blir vår lott under de år som kommer. Därför måste vi nog fortsätta att resonera om vad vi gör vid sådana tillfällen då betydande spekulationer uppstår mot vår valuta. 98 (): framför att det inte var någon överraskning att kronan skulle stärkas vid ett nej i folkomröstningen just på grund av osäkerheten oavsett ja eller nej bara folkomröstningen var klar. Då skulle osäkerheten minska. Så tolkar jag . Men frågan är om kunskapen om att det inte var någon överraskning att kronan skulle stärkas var inlagd i regeringens prognos. Så uppfattade jag inte var fallet, utan jag uppfattade att prognosen byggde på att kronan skulle ha en relativt svag ställning oavsett ja eller nej. Det är tydligt att efter folkomröstningsresultatet har inte kronan dragits ned av spekulationer kring en relativt låg knytkurs. Det är det som har resulterat i att kronan har stärkts. Spekulationer kring en knytkurs som skulle gynna exportindustrin är inte någon realitet längre, utan då kan kronan värderas efter internationell ekonomi och bedömningen av svensk ekonomi, inflation och annat, som biträdande finansministern mycket bra redogör för i sitt interpellationssvar. Vi återgår till det här med att uttala sig och inte erkänna prognosmissen, för det är egentligen det som jag tycker att borde ha gjort. Jag uppfattar det som att det är en tydlig prognosmiss och att han försöker uppfylla sin egen prognos genom att säga att kronan kommer att sjunka. Jag antar att har någon tanke om att en lägre värderad valuta skulle bidra till lite bättre konkurrensförhållanden för exportindustrin och därmed till högre tillväxt. Men jag tycker att det är lite synd att man på så sätt försöker påverka en sak som man egentligen inte har ansvar för i stället för att ta det ansvar som har och borde ta, nämligen att lägga fram förslag som gynnar tillväxt. Det kan till exempel vara att avskaffa den tredje sjuklöneveckan eller att reformera beskattningen för småföretag och fåmansföretag. Det är just reformer som riktar sig till småföretagen, som har en hög tillväxtpotential, som behövs för att stärka tillväxten i stället för att man försöker stärka tillväxten genom en lågt värderad valuta. Jag är glad över att nej:et i folkomröstningen gör att vi kan jobba långsiktigt med svensk ekonomi och långsiktigt använda de goda förutsättningar som vi har. Men det förutsätter också att och regeringens företrädare tar tillfället i akt och lägger fram tillväxtinriktade förslag. Min fråga till är nu: Kan vi vänta oss tillväxtbefrämjande åtgärder från , till exempel inriktade på att ta bort den tredje sjuklöneveckan och att reformera fåmansföretagens beskattningsregler? Eller ska vi fortsätta att förvänta oss att inriktningen på att förbättra konkurrenskraften är att försöka bibehålla en lågt värderad valuta? 99 Statsrådet (): får ursäkta ordleken, men tror jag att han ger sig ut på djupt vatten när han vill väcka en diskusson om tillväxtpolitik och villkoren för småföretagande i . har just verksamt bidragit till att vi har fått ett nej i folkomröstningen om euron, som bland annat innebär att våra småföretagare handikappas när de ska försöka hävda sig på den stora europeiska marknaden. De har nämligen att ta hänsyn till en valutarisk i sina affärer med omvärlden som resten av de europeiska företagarna inte har. Det är en föga tillväxtvänlig attityd från . Jag kan garantera att vi har en uppsjö förslag från regeringens sida, senast illustrerade i regeringsdeklarationen och i budgetpropositionen, när det gäller att främja tillväxt, handel och företagande framöver. Vi kanske inte ska komma bort helt och hållet från valutaspekulation och uttalanden från regeringens företrädare. säger att det handlade om en prognosmiss. Jag får verkligen hoppas att inte vill se oss göra ständigt nya prognoser för växelkurserna. Att ändra på prognoserna från dag till annan beroende på vad det är för nyheter som flyter in vore en helt orimlig hållning. Jag vill också understryka att vi räknade med i prognosen att en förstärkning av kronan skulle komma att äga rum. Vi hade en krona som före folkomröstningen låg på 9:20, till och med upp mot 9:25. Vår prognos lydde på . I den meningen var det ingen prognosmiss, och det fanns ingen anledning att ändra någonting i det läget. Jag vill återigen understryka att det är ett viktigt ämne att diskutera spekulation och spekulation mot vår valuta i det läge vi befinner oss i efter EMU-omröstningen. Vi kan nöja oss med att se hur kronan har rört sig . Vi vet, tyvärr, att när det händer saker i vår omvärld ruskar det om ordentligt ute på valutamarknaden. Då är det inte minst de små och sårbara valutorna som blir lidande. Vi har sett många exempel på hur kronan har hoppat upp och ned vid sådana tillfällen, till exempel Rysslandskrisen och . Det är naturligtvis en olycka för oss och skapar osäkerhet och nervositet och inte alls bra betingelser för de företag som tycks värna om. Vi ska ha en annan sak klar för oss, nämligen att valutan och växelkurserna allt mindre återspeglar den reala ekonomins och handelns utveckling i alla lägen utan alltmer påverkas av lättrörliga finansiella flöden. Det är ett stort handikapp. Det innebär att man kan leva med en växelkurs som alldeles uppenbart är övervärderad eller undervärderad. Det är då jag menar att det också är fullt rimligt och motiverat även för regeringens företrädare att kanske kommentera växelkursens utveckling och till och med kommentera den i syfte att få upp människors ögon för att den är fel värderad och att man borde ha ett annat värde på kronan. Det är fullt legitimt. 100 (): Det var en intressant avslutning. Apropå komplimanger vara den allvarligt menad vad gäller innehållet i svaret. säger och det är helt vedertaget att lättrörliga finansiella flöden påverkar värderingen av en valuta och att det inte alltid är makroekonomiska fundamenta som påverkar. Därmed säger att det alltid finns en möjlighet att påpeka att det kanske inte är rätt marknadsvärdering. Jag ser det som ett erkännande att regeringens företrädare kommer att ta sig den rätten att försöka påverka kronans värdering. Det är lite synd när man som regeringsföreträdare i stället borde inrikta sig på att påverka de makroekonomiska fundamenta, det vill säga få ohälsan att minska, få ett bättre företagsklimat och över huvud taget möjlighet för människor och företag i landet att växa. Sedan var det frågan om nej:et i folkomröstningen. Okej, jag erkänner valutarisken och det problem som den utgör för små företag. Men det var inget jämfört med den diskussion om ökade överskott och framför allt den reglering som uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och LO syftade till. Den skulle ha inneburit en mycket mindre flexibel ekonomi och framför allt risk att företagen i slutändan hade fått betala ett ökat överskott. 101 Statsrådet (): Jag gör gärna klart om det kan vara en hjälp för att regeringen självklart inte uppfattar det som sin huvudsakliga uppgift att leverera kommentarer och uttalanden kring penning- och valutapolitik. Detta är uppgift och ska så vara. Det är utmärkt när sköter den uppgiften väl och det är till fromma för vår ekonomis utveckling. Det är alldeles utmärkt att man har den typen av arbetsfördelning, det vill säga att penning- och valutapolitik faller på och att ansvaret för ekonomiska politiken i stort inklusive finanspolitiken är det primära ansvaret för regeringen tillsammans med . Så ska vi ha det även i fortsättningen. Regeringen ser det som en helt central uppgift att med hjälp av finanspolitiska medel åstadkomma en stabil, förutsägbar och tillväxtbefrämjande allmän ekonomisk politik. Jag påpekade i mitt interpellationssvar, och det vill jag understryka igen, att det står självklart en regering och dess företrädare fritt att kommentera både ränteutveckling och växelkursutveckling. Det kan ha en positiv roll i vissa lägen, i synnerhet i den ekonomi och på den valutamarknad där vi numera fungerar. Det inträffar ofta att växelkurserna hamnar på sniskan i förhållande till den reala ekonomin och inte återspeglar den till fullo på grund av att den i så hög grad påverkas av snabbrörliga finansiella flöden. Då kan det vara på sin plats att regeringen tar den rollen på sig som är till hjälp för . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM11 Förslag till direktiv om sammanlänkning av Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer till EU:s system för handel med utsläppsrätter KOM(2003)403 till miljö- och jordbruksutskottet 12 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden torsdagen den 18 och inkommit. 13 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:BoU2 betänkande 2003/04:KrU2 betänkanden /04:UU5, UU7 och UU6 betänkanden /04:TU2 och TU3 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU3 betänkanden /04:NU5 och NU6 Anmäldes och bordlades Proposition 2003/04:23 Antalet ledamöter i Motioner med anledning av prop. 2003/04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön 2003/04:MJ4 av och () 2003/04:MJ5 av m.fl. (m) 2003/04:MJ6 av m.fl. (kd) 2003/04:MJ7 av m.fl. (fp) 2003/04:MJ8 av m.fl. (m, fp, kd, c, mp ) 2003/04:MJ9 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2003/04:3 Allmän inpasseringskontroll i vissa kriminalvårdsanstalter och häkten 2003/04:Ju2 av m.fl. (m) 2003/04:Ju3 av m.fl. (fp) 2003/04:Ju4 av och () med anledning av prop. 2003/04:7 Lag om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder 2003/04:Ju5 av m.fl. (fp) 2003/04:Ju6 av m.fl. (c) 2003/04:Ju7 av m.fl. (v) 2003/04:Ju8 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid 2003/04:K1 av von der Esch (kd) 2003/04:K2 av m.fl. (c) 2003/04:K3 av m.fl. (s) 2003/04:K4 av m.fl. (s) 2003/04:K5 av () 2003/04:K6 av m.fl. (fp, kd, v, c, mp) 2003/04:K7 av och () 2003/04:K8 av m.fl. (kd) 2003/04:K9 av m.fl. (v) 2003/04:K10 av m.fl. (m) 2003/04:K11 av och () 2003/04:K12 av m.fl. (fp) 2003/04:K13 av m.fl. (mp) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:38 av ()till jordbruksminister för svenska bönder 2003/04:39 av ()till finansminister 2003/04:40 av ()till statsrådet för gömda flyktingars sjukvårdskostnader 2003/04:41 av ()till socialminister för gömda flyktingar Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:110 av ()till statsrådet 2003/04:111 av ()till miljöminister gaser 2003/04:112 av ()till justitieminister 2003/04:113 av ()till justitieminister av fentanyl Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:54 av de ()till jordbruksminister mot katt- och hundskinnsprodukter 2003/04:56 av ()till justitieminister våldtäkt 2003/04:64 av ()till socialminister vård 2003/04:67 av ()till justitieminister utveckling Svaret på fråga 2003/04:54 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga svar redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.