prot · GQ0944 · 2003-01-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:44Onsdagen den 22 januariKl. 09.00 - 12.29Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2002/03:44-------------------------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 Statsminister ():Herr talman och riksdagsledamöter! genomförs årets första partiledardebatt iSveriges riksdag. inleder därmed ocksåsin 31:a säsong som partiledare - vår stora respekt fördetta.Samtidigt, på andra platser i vårt land, sker andrasaker.I lämnas treåriga på dagis av pappasom går till jobbet på verkstaden. sätter sig25-årige vid köksbordet i föratt läsa dagens platsannonser.På en mellanstadieskola i skriver elevernauppsats om sitt jullov. hämtar ambulansenen ung tjej som tagit en överdos i en lägenhet någon-stans i Göteborg.30-åriga tar en joggingrunda innan honsätter sig på bussen till . Sam-tidigt frågar sin sjukgymnast om hon nå-gonsin kommer att kunna gå till jobbet igen påMalmö Allmänna Sjukhus.I har just pensionären på TV:n för att följa dagens partiledardebatt, ochen småföretagare i får en orderbekräftelsefrån på sin fax. läser småspararenBengt sitt årsbesked från banken och ser att de fonderhan sparat i har sjunkit i värde.Detta är , en svensk vardag, och detta ärden vardag som är denna riksdags arbetsfält. Detarbete som ligger framför regering och riksdag kom-mer att påverka miljoner svenskars verklighet. Jagska i all korthet skissa den dagordning som jag ser förvåren.Först och viktigast: Ohälsan ska minska. Undervåren presenterar regeringen en rad åtgärder. Handläggningen beträffande arbetsskadadekoncentreras. Drivkrafterna ska förbättras för attarbetsgivarna ska minska sjukfrånvaron. De finansi-ella samordningarna mellan socialförsäkringen, häl-so- och sjukvården och arbetsmarknadsmyndigheter-na stärks.Integrationen av invandrare på arbetsmarknadenska förbättras. En arbetsmarknadspolitisk propositionmed åtgärder för invandrare och långtidsarbetslösapresenteras.Diskrimineringslagstiftningen vidgas till fler sam-hällsområden.Villkoren för utsatta kvinnor och barn ska förbätt-ras. Reglerna mot barnäktenskap skärps. Skyddet för barn i utsatta situa-tioner förbättras. En handlingsplan för ökad jäm-ställdhet utarbetas. Fler poliser utbildas.Kvaliteten i skolan, vården och omsorgen ska öka.Därför ska satsningarna på fler vuxna i skolan fort-sätta och fullföljas. Ökade resurser tillförs vården.Konsumenternas ställning ska stärkas. Konkurren-sen ska öka och prisjämförelser underlättas. Reger-ingen kommer att föreslå en ny lag för att stärka kon-sumenternas rättigheter vid finansiell rådgivning.Prisinformationslagen utvidgas till att omfattaockså elkraft, telekom och finansiella tjänster.Skatterna ska vara rimliga och rättvisa. Genera-tionsskiften i företag underlättas. Skattefrihet införs på kapitalvinst och utdel-ning på näringsbetingade andelar.Bostadsbyggandet ökas. Regeringen avser att fö-reslå att inrätta ett investeringsstöd för småoch medelstora hyresrätter för att öka bostadsbyggan-det och möjliggöra rimliga hyror också för nybyggdalägenheter.Politiken för internationell solidaritet och samar-bete ska utvecklas. En proposition om en ny samladutvecklingspolitik presenteras. Biståndet höjs.Herr talman! Det här är några av punkterna på vå-rens dagordning. Detta arbete ska göras, och kangöras, trots den ekonomiska tillbakagång som präglarvärldsekonomin.Hela upplever en konjunktursvacka. Ut-vecklingen i , den europeiska ekonominsmotor, är särskilt oroande. Där är tillväxten mycketlåg, arbetsmarknadsläget dystert och statsfinansernaunder stor press. Också i och harman problem med statsfinanserna.Ändock är det så att vi nu upplever en ordentliglågkonjunktur i utan att vi har en valutaoro.Så var det alltid tidigare innan länder slöt sigsamman omkring det projekt som har mynt och sedlarsom vi kallar för euro. Därmed har vi fått in en nystabilitet och en ny säkerhet också vid ekonomisknedgång. Kanske är det vid sådana tillfällen som vibäst behöver den typ av samarbete som den monetäraunionen representerar. Det är därför som Sverigeockså bör vara med i den växande gemenskapen.Euron har kommit inte bara för att stanna utan ocksåför att växa och utvecklas.Snart är euron det man använder i de baltiska län-derna som betalningsmedel, och snart är det så i Po-len. Om det blir som vi tror, nämligen att även Norgesöker ett medlemskap, kommer också att hadenna valuta. När danskarna går till ny folkomröst-ning vet vi inte men mycket talar för att det sker inomen nära framtid.Euron växer. Det blir det vanliga i - ettEuropa där är med och påverkar utveckling-en. Jag vill att vi ska vara med i den här gemenska-pen. Jag vill inte att vi ska stå vid sidan om - särskiltsom vi nu också ser att euron fungerar i en lågkon-junktur och att den också skulle fungera väl för oss.Vi har allt att vinna på att vara med och påverka vårframtid, och vi har allt att förlora på att ställa oss vidsidan om.Svensk ekonomi påverkas naturligtvis av dennedgång som pågår i omvärlden. Arbetslöshetenligger dock fortfarande i huvudsak stilla; den stigerinte. Däremot utvecklas inte sysselsättningen på detsätt som vi skulle önska. Men vår ekonomi och vårastatsfinanser står förhållandevis starka. Det går bättreför oss än för många andra länder. Under senare tidbekräftar en rad undersökningar den bilden.Sverige har en starkare tillväxttakt än andraOECD- och EU-länder om man tittar på snittsiffrorna.Sverige är det land som bäst uppfyller Lissabonkra-ven. Den utvärdering som kommissionen gör visar attSverige oftare än något annat land hamnar bland detre bästa i de olika kategorier som man jämför län-derna emellan. Det är för att vi ska komma till ett lägedå är konkurrenskraftigt för att vi därigenomska kunna bevara också vår välfärd.Nu varnar kommissionen för en sak, och den ärviktig för oss i denna riksdag att ta till oss. Man sägeratt det finns en risk för att ekonomi blir tu-delad. Det är tre länder som mer än andra har förut-sättningar att växa, utvecklas och dra ifrån. Det ärSverige, och , de andra riskerar atthalka efter.Jag vet inte hur många debatter vi haft i den härkammaren, men i precis som i i övrigthar det hävdats att ett högt skatteuttag inte skulle varamöjligt att förena med en god tillväxt och god eko-nomisk utveckling. Det finns partier i den här riksda-gen som har gjort skattefrågan till sin i stort sett endapolitiska fråga. Bara man sänker skatten löser manalla problem.Nu varnar - säga vad man villom , men jag upplever den intesom en vänsterextrem kraft i europeisk debatt - förtudelningen i ekonomi. De tre länder somman pekar ut som de som kan dra ifrån de andra äralla länder med ett mycket högt skatteuttag. Jagskulle tro att , och är de treländer som har högst skatteuttag i Europaunionen. Vidrar nu ifrån de andra i tillväxt.Detta lär oss återigen att det inte handlar om hurhöga skatter vi tar ut utan hur vi använder våra skat-ter. Lägger man pengarna på att utveckla forskningen,på att ge barnen en bra utbildning, på att ge ungdo-marna den bästa möjliga starten i livet och på så sättbygger ut den framtida förmågan att prestera både nykunskap och ny produktion, då använder man skatte-pengarna på ett sådant sätt att tillväxten tar fart.Vi ska inte förhäva oss på något sätt. Men vad jagvill säga med detta är att vi socialdemokrater inteköper den bild som alltid trumpetas ut och som är avdet slaget att ett högt skatteuttag omöjliggör en högtillväxt. Så är det inte. Hur skattepengarna användsavgör tillväxtförmågan. Där kan vi bli bättre, menjämfört med andra har vi, åtminstone just , ingen-ting att skämmas för.Sverige har bäst tillväxtförutsättningar enligt denglobala rankning som gör, FN placeraross högst vad gäller välfärd och välstånd. Vi ska varaglada över det men inte, som vi säger, nöjda. Sverigemåste bli bättre och mer rättvist, men vi har ingenanledning att överge vår samhällsmodell med en storgemensam sektor som vi betalar gemensamt. Det intebara går att förena med god tillväxt, det kanske rentavär så att det driver tillväxten i sig.Vi är beroende av vår omvärld. Vi kan önska attdet inte vore så, men så är det. Just nu är det merosäkert . Då tänker jag naturligtvis på denväntan som är inför de slutliga ställningstagandenakring situationen i . Väntan kan vara en förfärligtid, en fruktansvärd tid. Jag har precis som ni andraläst om och sett bilder på amerikanska pojkar ochflickor, brittiska killar och tjejer som drar i väg tillPersiska viken, bilder som når oss som visar hangar-fartyg, tanker, flygplan och soldater i väntan på order.Hans Blix och vapeninspektörerna i förberedersig för att alldeles snart lämna ytterligare en rapporttill . Världen väntar, och vi väntar.President uttalar sig i medier, och alltidanalyseras varje stavelse i det han säger i väntan pånågonting nytt eller det definitiva beskedet från ame-rikansk sida. Väntan är också vad som just nu plågartusentals män, kvinnor och barn i . Det är derasland som står i fokus, för de flesta av dem en vanligplats för deras vardag, där man bor och lever, handlar,jobbar, odlar marken och tar hand om barnen. Deväntar med livet som insats. Men det är också endiktators land. Det är ett land där förtryck och politiskförföljelse är lika mycket vardag för befolkningensom barnens skolgång, ett land som kanske hysermassförstörelsevapen.Väntan kommer att vara ytterligare . Ännuvet ingen av oss hur det kommer att sluta. Hur det ängår kommer vi alla att påverkas. Alla vill vi att krigetska undvikas. Ansvaret ligger hos den irakiska led-ningen, ytterst hos den irakiske diktatorn, som måstesamarbeta och finna en fredlig lösning på konflikten.Alla måste respektera vapeninspektörernas arbete ochFN:s säkerhetsråds beslut. FN är och måste vara detglobala forum där vi når lösningar på avgörandevärldsfrågor. För och svensk utrikespolitik ärdet här en princip som vi har bekänt oss till sedanlång tid tillbaka.Nu har FN ett av de svåraste uppdrag de har tagitpå sig på mycket . Resolution ger ramenför dess agerande. Vapeninspektörerna har ett utom-ordentligt svårt arbete. De förtjänar allt det stöd dekan få, och de kräver samarbete, medverkan från denirakiska statsledningen. Att i det här läget uttryckanågonting annat än en förhoppning om en fredliglösning är naturligtvis fel, som vi vet att iFN:s resolution finns möjligheten att, om man intekommer fram i samarbete med , också ta till mi-litära medel efter ytterligare ett beslut i säkerhetsrå-det. Sker så är det folkrätten som har talat. Om inte såsker, sker någonting annat som förändrarsituationen, troligen baserat på vapeninspektörernasarbete. Oavsett vilket som sker kommer vi att varalojala mot det beslut som FN fattar. Vi har bestämtoss för att det bästa skyddet för ett litet land är att eninternationell rättsordning på så sätt hävdas ochbyggs upp.Irakfrågan är vårens stora politiska utmaning in-ternationellt. Omkring den har vi anledning att hävdademokratins och det internationella samarbetets prin-ciper.Herr talman! Jag inser naturligtvis att en partile-dardebatt av det här slaget spänner över vida fält, ochjag är beredd att i repliker utveckla de synpunkter jaghär har antytt men också att i repliker svara på andrafrågor.(Applåder)Anf. 2 BO () replik:Herr talman! Låt mig komma tillbaka till skrytval-sen . Av någon anledning glömde statsminis-tern företagsutflyttningarna, konkurserna, den vikan-de konjunkturen, problemen. Det var glatt, det var englättad yta. Men låt oss komma tillbaka till den frå-gan.Göran beskrev en svensk vardag. Jagtycker att det är alldeles rätt, så långt är vi överens, attvi i riksdag faktiskt ska försöka funderaigenom hur det vi gör påverkar människors val. Menjag skulle vilja lägga några exempel till dem GöranPersson tog.Just nu väntar , fortfarande efter ettår, på sin höftledsoperation, trots att han har betalatskatt hela sitt liv och inte så små skatter.Bosse och funderar på hur de skaklara barnomsorgen. De passar inte riktigt in i detmönster som är bestämt åt dem, och de klarar detvarken ekonomiskt eller på ett sätt som är bra förbarnen.Och där sitter vid sitt köksbordoch funderar på hur han ska klara av kommunalskat-techocken och de skyhöga elpriserna för han hareluppvärmning i sitt hus.Samtidigt - och det är också den svenska varda-gen - sitter och vidförhandlingsbordet och diskuterar hur man ska av-veckla ytterligare en av säkra kärnkraftsre-aktorer. Det råder elbrist och elpriserna är skyhöga.Företagare, fackliga företrädare, ochmånga andra har varnat.Vi hade en folkomröstning i kärnkraftsfrågan för23 år sedan där det beslutades att kärnkraften skulleavvecklas i den takt som var möjlig med hänsyn tillbehovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sys-selsättning och välfärd. Vad man än tycker i fråganvet var och en att det som sker och det som skeddemed strider mot folkomröstningen 1980.Göran , byt sida! Tala om för kammarenatt du är beredd att stoppa avvecklingen, inte att stop-pa den säkra kärnkraften!(Applåder)Anf. 3 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag ska svara på frå-gor.Först höftledsoperationen: Tror ni som sitter idenna kammare att det blir fler höftledsoperationerom man tar bort ytterligare resurser från sjukvården?Blir det fler höftledsoperationer utförda i Stockholmslän om man låter de gigantiska underskotten slå ige-nom i form av att man avskedar tusentals medarbeta-re? Det är den eviga frågan. Vad aldrighar förstått och aldrig har tagit till sig är att det finnsett samband mellan insatserna för vård, omsorg ochbra utbildning och de resurser som man är beredd attställa till förfogande.Om nu brinner för detta, driv då intesamtidigt kravet på jättelika skattesänkningar - meståt dem som tjänar mest! Det är det första.Det andra gäller kommunalskattechocken. Kom-munalskatten höjs kraftigast här i . Det äringen som är glad över att skatten behöver höjas,självklart inte. Men man har tidigare haft en ledning ilandstinget i som medvetet har dragit påsig jättelika utgifter och avstått från att betala demdärför att man såg det som en demonstration mot densittande regeringen. har det kommit in en ny ma-joritet som ersätter den gamla därför att folk är tröttapå den typen av demonstrationspolitik, och då blir detnaturligtvis högre kommunalskatter.Moderaterna har aldrig orkat hålla ordning på ut-gifterna. Man misslyckades återigen i Stockholmsläns landsting. Det är ju detta som har drivit framskattehöjningen. Så är det.Sedan energipolitiken: Det blir ingen utbyggnadav kärnkraften, . Det kommer att bli enavveckling. Hur mycket du än kramar dessa reaktorermåste du inse att de är skapade av människan. Pådessa tär tidens tand, och det kommer då allaska vara ersatta, och den kommer snabbare än vad vikanske anar.(Applåder)Anf. 4 BO () replik:Herr talman! Det finns en risk för att det i en dellandsting kan bli längre köer till höftledsoperationer.Nu har ju Socialdemokraterna fått makten exempelvisi där köerna avskaffadesav den borgerliga majoriteten. blir det samma saksom vi har sett i de socialdemokratiska landstingen.Skatteutjämningen tar miljard efter miljard frånett antal kommuner - eller rättare sagt från skattebe-talarna, inte minst de som har sämst förmåga att be-tala - runtom i landet. Skälet till att borgerliga kom-muner och nu höjer skat-terna är att man inte kan klara av att betala den skat-teutjämning som staten har lagt på kommuner ochlandsting. Där ligger kostnaderna och problemen. Detär alltså regeringens ansvar. Det är regeringen somåterigen höjer skatterna.Sedan försöker statsministern att blanda bort kor-ten. Om alla skattepengar som vi betalar hade gått tillpensioner, till vård, skola och omsorg hade argu-mentationen hållit, men så är det inte. Det finns tvåfel i den.För det första är det mycket som inte går till deprioriterade områden som säkert måste ha mer resur-ser för att klara sig i framtiden.För det andra blir de gemensamma resurser somvi kan använda större om man har större tillväxt iekonomin - jag återkommer till det i mitt anförande.För att ha en hög tillväxt måste vi också ha en braenergiförsörjning. Det är inte fråga om att , i dagdiskutera en utbyggnad, utan det är fråga om att dis-kutera en politiskt beslutad avveckling. Visst, alltingkommer att läggas ned därför att tidenstand urholkar möjligheterna att driva kärnkraftverkvidare. Men vad det handlar om är att medvetet avvecklar kärn-kraften med negativa miljökonsekvenser och väl-färdskonsekvenser som följd, vilket också fackligaledare har talat om.Göran , byt sida! Avveckla avvecklings-politiken, inte kärnkraften!(Applåder)Anf. 5 Statsminister ()replik:Herr talman! och haren farlig energipolitik. Vi bygger ingen ny kärnkraft iSverige. Vi är beroende av den som vi har. avvår elproduktion kommer från kärnkraft. ärett mörkt och kallt land och så blir det troligen också ifortsättningen. Vi behöver ha mycket ström. Vi ärberoende av kärnkraften, och vi vet att den så små-ningom kommer att ersättas med någonting annat. Julängre vi väntar med detta, ju mindre planmässigtman genomför en avveckling, desto svårare - kanskeockså farligare - kommer den omställning att bli somde som kommer efter oss måste göra.Försök att inse att det vi skapar av tekniskt under-verk är inte evigt till sin karaktär! Försök också attinse, , att kärnkraften är förknippad medenorma problem och bekymmer! Hur ser till exempelavfallsfrågans lösning ut? Det finns kanske anledningatt reflektera över det.Nej, här backar vi inte undan. Det är ni moderatersom har bytt sida. Ni talar ju om att ni ska bygga utkärnkraften igen. Det vore värdefullt om det kundedementeras, och kan det inte dementeras här har vi enny situation i svensk politik.Återigen skatteutjämningen: Varenda krona iskatteutjämningssystemet är ju en omfördelning överlandet. som klagar över skat-teutjämningssystemet borde han säga att om det upp-hör betyder det att stora delar av i övrigt fårsin standard sänkt i motsvarande grad. Det gällerNorrland, sydöstra , stora delar av Bergsla-gen och . Det är så omfördelningen ser ut.Det är en fråga om solidaritet. De delar av landet somväxer ska dela med sig till de delar som inte växer. Engång i tiden när bruken i Bergslagen växte så att detknakade beskattades de hårt och sedan byggde manupp utvecklingen i . Så är det nu också.Det är det som är solidaritet.Och kom ihåg att skatteutjämning innebär att detfinns två sidor av diskussionen! Man tar inte bara påen kant, utan man ger också på den andra kanten. Såhåller vi ihop , och det har aldrigvarit intresserade av.(Applåder)Anf. 6 () replik:Herr talman! har drivit en konstarttill sin yttersta spets och det är att tala mycket mensäga lite. Var det någon som kunde urskilja någotbesked eller någon nyhet på någon punkt över huvudtaget? som satt och läste platsannonser -om ni minns honom - fick han något besked i GöranPerssons anförande som gör att han kan känna störrehopp ?Göran övertolkar våldsamt en formule-ring från om att ekonomiskulle vara så fantastisk. Jag har låtit Riksdagensutredningstjänst återigen utreda detta med vår plats iden så kallade välståndsligan. Det sägs ju att vi liggerpå 17:e plats. Men gjorde ett noggrannare arbe-te. Det brukar sägas att vi ligger på 17:e plats, menom man inte avrundar så mycket ligger vi sist av detre länder som ligger på 17:e plats, så i själva verketligger vi på 19:e plats. När blev stats-minister låg vi på 14:e plats. Att vi under de årenskulle haft en sådan fantastisk utveckling strider jumot denna statistik.Sedan förvånar det mig att statsministern intehade någonting att säga om den svenska ungdoms-skolan. Det är ju så många som oroar sig för situatio-nen med trakasserierna, våldet, de sjunkande kunska-perna och annat. Därför är det många som oroar sigför det förslag som kom från , att vi nu ska få ett system i därman ska få börja i gymnasiet även om man inte harklarat . Vi försökte lyfta fram det här ivalrörelsen, men då ville man inte ge några besked.Man antydde att så skulle det förstås inte bli. Nuligger förslaget där på bordet, och skolminister hjälpa sin statsminister.Nu skulle jag vilja ha ett besked av . Tycker att det är rimligt att manfår börja på gymnasiet även om man inte har klaratgrundskolan?Anf. 7 Statsminister ()replik:Herr talman! Konstart eller inte, till nivå kommer jag aldrig att nå. Men nog omdetta.Folkpartiet har ett problem i sin skolpolitik, detvet vi ju. Ni har valt den auktoritära linjen. Det ärkommandon som skriks ut om vad som ska gälla.Jag tycker att det är utomordentligt tveksamt och illavalt med tanke vi lever i.Vi tänker inte sänka några kunskapskrav. De endasom har idén om sänkta kunskapskrav i gymnasiet ärFolkpartiet för alla de elever som ska läsa ett programsom leder in mot en yrkesverksamhet direkt eftergymnasiet. Precis som sades på kon-gress är det rätt märkligt att maninte ska ha krav på den som ska arbeta i vården vadgäller kunskap om exempelvis historia eller någon-ting annat som är av allmänbildande karaktär. Därsviktar Folkpartiet.Samtidigt är att gå in i gymnasiet för många av depojkar och flickor som är det förstasteget in i vuxenlivet. De lämnar ochkan själva välja en utbildning efter intresse. En del avdem har inte nått upp till de mål vi har för deras kun-skaper i . Vad gynnar dem bäst? Är detatt gå i med yngre kamrater?Är det det som de behöver i sin sociala situation, ellerär det möjligheten att äntligen få läsa det de själva harvalt och läsa i fatt det som de har missat? Vi vet ju averfarenhet att de gör det om de får den möjligheten.Men för passar inte det, för det stämmerinte med de slagord ni har bekänt er till. Därförstänger ni den möjligheten.Vi sänker inte kunskapskraven. Vi ser till att vi fårmed alla i gymnasieskolan, därför att gymnasieskolanär till för alla och blir starkare och friare på såsätt.Det är ni som har problemet med skolpolitiken.(Applåder)Anf. 8 () replik:Herr talman! Det var en mycket bra krönika i tid-ningen Metro i går av en journalist som heter , som inte alls är någon folkpartist, tror jag,men som var mycket kritisk mot den skolpolitik somförs här i landet. Han undrade just varför man talarom nollvision i alla möjliga sammanhang men varför- han nämnde just namn - ThomasÖstros inte har en nollvision när det gäller underkän-da elever i . Varför skulle vi inte kunnaskapa en så bra grundskola att alla får de grund-läggande kunskaperna i stället för att ge upp och sägaatt även om man inte har baskunskaperna ska manändå få läsa vidare i gymnasiet? Vi vet av erfarenhetatt de läser i kapp, säger . Men det är jujust det vi inte vet.Göran inrättade någonting som heter detindividuella programmet där man skulle läsa i kapp.Det är en katastrof. Det är nästan inga som har läst ikapp i det individuella programmet. Varför göragrundskola av gymnasiet? Varför inte se till attgrundskolan löser sina uppgifter så att gymnasiet kanfå vara gymnasium? Det är ju det som så många und-rar.Jonas Hållén skriver: "vill Gymnasiekommit-tén gå ett steg längre: förkunskaperna till gymnasietska slopas helt. De som drabbas hårdast av en sådanpolitik är de ungdomar som kommer från hem somsaknar studietradition och akademiskt utbildade för-äldrar. I dagens svenska skolsystem hade jag knap-past gjort någon klassresa. Meningen var att Sverigeskulle få världens bästa skola. I stället håller vi på attfå världens mest uppgivna skolpolitik." Och, tyvärr,så är det. Och tyvärr har inte givitnågot besked som ger någon annan bild änvärldens mest uppgivna skolpolitik.(Applåder)Anf. 9 Statsminister ()replik:Herr talman! Världens mest felaktiga beskrivninghar vi just nu hört.Den som såg nyheterna på TV kunde seen väldigt intressant bild, nämligen hur vi är på vägatt nu komma dithän att av vår ungdomskull gårfrån gymnasiet in i högskolan. Man vill ha fler platserde kommande åren. Men redan nu har flickornakommit dit, , och pojkarna är på väg.