prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — ber jag om ursäkt, för jag befinner migfaktiskt fortfarande i det förflutna, Per Rosengren.Men för att förstå framtiden måste vi också förstå detförflutna. Det är en gammal god princip som i allafall jag hyllar.Jag nämnde tidigare att en domstolsprocess kan , och du sade att du har upplevt fall där det hartagit . Det är ju fruktansvärt! Man förlorar sinverksamhet. Man förlorar sitt anseende. Man förlorarsin ekonomi. Man förlorar faktiskt sitt liv. Människorhar förlorat sina liv i de här processerna under många,många år.Vi pekar i vår reservation på att här behövs det enbred utredning som tittar på alla de komponenter somvi har varit inne på här och ett antal till. Detbehövs en blåslampa för att det faktiskt ska händanågonting med detta som har dragits i långbänk somoerhört . Men ändå, Per , säger nivänsterpartister nej till detta. Du säger från talarstolenatt du kan väl förstå att det behövs utredas och att detbehövs förslag på det här området och kanske ocksåpå andra. Men ni säger ju inte ja till det borgerligaförslaget i just den delen. Varför inte, Per ?Anf. 53 PER () replik:Fru talman! När det gäller det första är det klartatt vi väl alla har lärt oss av det förflutna och setteffekterna av det tidigare skattetilläggssystemet. Detvar som vi började motionera om att detbehövdes en förändring. Vi instämde till stora delar iMunkcs utredningar. Varför vi sedan har avvikit frånden just när det gäller de subjektiva rekvisiten har jagförklarat.Det är inte bara det att man förlorar sin ekonomi,sitt anseende, sitt liv, utan många människor hartvingats in i ett rättshaveribeteende på grund av dennalagstiftning, och mycket på grund av domstolsproces-sen. Men vi vet ju att det pågår ett arbete för att snab-ba upp domstolsprocessen och att man tänker vidta ettantal åtgärder. Låt oss se vad dessa åtgärder innebärinnan vi drar i gång ytterligare en utredning, för det ärinte på det sättet att utredningar automatiskt innebären blåslampa på lagstiftarna och på regeringen när detgäller att komma fram till beslut.En utredning brukar ta omkring . Låt ossförst avvakta och se vad de konkreta förslag somkommer att lämnas kommer att innebära för dom-stolsprocessens uppsnabbning. Jag tycker att det ärganska vettigt att göra det först. Om det sedan visarsig behövas kan man dra erfarenheter av de försöksom har gjorts för att snabba upp processen. I detläget kommer en utredning att ha bättre förutsättning-ar att lyckas.Anf. 54 () replik:Fru talman! Att man behöver snabba upp proces-sen på just det här området torde vara tämligen otvis-tigt. Jag tolkar också debatten här i kammaren i dagså att vi faktiskt är eniga om det, och det tycker jag ärbra. Men vi är inte eniga om hur vi kan nå fram tilldenna uppsnabbning, och det är det som jag tycker ärlite tråkigt.Vi har alltså ett konkret förslag som går vidare ände utredningar som finns . Jag tror att en utred-ning med ett parlamentariskt tryck bakom faktisktskulle kunna åstadkomma underverk, och just på dethär området behövs det underverk.Jag tänkte också fråga Per varför nisäger nej till det automatiska anståndet. Vad är för-klaringen till detta, Per?Anf. 55 PER () replik:Fru talman! Jag tror inte att en utredning skulleinnebära snabbare domstolsprocesser än om manredan nu tar tag i detta, som man gör inom regering-en. Man är medveten om problemet och kommeralltså att leverera förslag som ska snabba upp proces-sen. Det tror jag är det snabbaste sättet att lösa pro-blemen. Om man sedan inte är tillräckligt kreativ närdet gäller att komma på lösningar, kanske det behövsflera hjärnor. Men låt oss se om det som kommer attföreslås kommer att innebära de förändringar ochförbättringar som vi alla här i kammaren - och jagvill betona alla här i kammaren - vill ha när det gällerskatteprocesserna för att trygga rättssäkerheten ochför att inte folk ska hamna i samma situation somflera människor har gjort. De har i lägre instans blivitdömda att betala skattetillägg och dessutom skatt, ochsedan har både skattetillägget och taxeringarna un-danröjts i högre instans. Då har de redan blivit före-mål för kronofogden. Det är naturligtvis en helt oac-ceptabel situation.Sedan tror jag att problemet med anstånden kanlösas på ett väldigt enkelt sätt. Man sätter bara ettkryss i en ruta, som sade, och begär an-stånd. Svårare är det inte. Gör inte automatiskt an-stånd till en jättefråga! Sätter man ett kryss i en rutaoch därmed får automatiskt anstånd, då tycker jag attvi har kommit ganska långt. Då tror jag inte att pro-blemet existerar.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )6 § EG:s bevisupptagningsförordningFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU14EG:s bevisupptagningsförordning (prop. 2002/03:76).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )7 § Godkännande av rambeslut om frysningFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU15Godkännande av rambeslut om frysning (prop.2002/03:67).Anf. 56 (m):Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till denmoderata reservationen i betänkandet.Regeringen föreslår att ska godkännaett utkast till rambeslut om frysning av egendom ellerbevismaterial. Rambeslutet innehåller bestämmelsersom innebär att beslut som fattas i en medlemsstat därförundersökning pågår automatiskt ska erkännas ochverkställas här i om egendom och bevismate-rial finns här. Något nytt beslut ska man inte behövafatta, utan egendom och bevismaterial ska frysas iavvaktan på att den stat där förundersökningen pågårbestämmer om bevismaterialet kan överlämnas ellertills man har förverkat det och beslutet därmed ärverkställt.Ett genomförande av rambeslutet förutsätter lag-ändringar i vår lagstiftning. advokatsamfundtillhör dem som har påpekat att de lagtexter som göratt man kan förutse konsekvenserna av att anta be-slutet saknas, och så är det här i kammaren i dag.Vi moderater är engagerade för ett gemensamt eu-ropeiskt arbete mot grov organiserad brottslighet, ochambitionerna med rambeslutet ligger helt i linje meddet. Vi kan också konstatera att förslaget i flera delarverkar rimligt. Men, och det är det som är poängenmed vår reservation, vi anser att , innan viöverlåter besluten till andra, ska veta och kunna be-döma konsekvenserna i den svenska lagstiftningen.Rättsordningarna i våra länder är olika, och det finnsfaktiskt goda skäl att begrunda hur beslutet i prakti-ken kommer att verka om vi inte vill skapa helt nyabekymmer och problem. Här handlar det ju om attgöra ingripanden mot enskilda människors egendom.Vi har ansvar, tycker jag, att inte generellt bara levaefter devisen att ändamålen alltid medlen.Rättssäkerheten måste vara viktig här i kammaren,och vi har ett ansvar både här och som medlemmar iden europeiska unionen.Regeringen och Socialdemokraterna brukar göraEU skyldig för denna märkliga beslutsordning som vinu har sett flera exempel på, men i det här ärendet gårdet inte ens att göra det. Det datum när medlemssta-terna ska ha genomfört bestämmelserna är ännu intebestämt. Om regeringen och Socialdemokraternahade velat göra det här i ordnade former, hade detfaktiskt varit fullt möjligt. Det vore intressant att fåett svar på varför man inte ens gitter försöka när ma-negen är krattad.Jag vill också tillägga en sak, och det är att jagtror att vi ofta i det här sammanhanget glömmer bortbehovet av implementering hos berörda myndigheteroch instanser. Om man ska genomföra det här och setill att alla vet vad som gäller och hur de ska arbetaförutsätter det ju att alla får information och att vi svenska följdlagstiftningen. Man måste ocksårent praktiskt kunna hantera det hela. Det kan krävaorganisationsförändringar och omprioriteringar. Jagtycker att det här slarvas bort hela tiden.Det är också så att nya regler, eller delvis nyaregler, oftast ställer krav i fråga om förändringar somkrävs för att de ska kunna fungera. Det måste finnasnya resurser eller möjligheter att göra andra budget-prioriteringar för att klara information, utbildning ochverkställighet. Jag tror att nya lagar och nya beslut påde här områdena kan göra brottsbekämpningen mereffektiv, och det är ju nödvändigt. Men det förutsätterresurser, och det förutsätter ett engagemang att för-verkliga det också rent praktiskt.Vi har en mycket snabb utveckling när det gällersamarbetet på rättsområdet, och jag tycker att det ärytterligare ett argument för att rättsväsendet inte helatiden kan hanteras som något slags restpost i det bud-getarbete som vi också bedriver i vår i riksdagen.Menar vi allvar med att vi måste bli bättre på att be-kämpa grov, gränsöverskridande brottslighet krävsdet politisk samordning mellan ord och handling.Också i det avseendet tycker jag att regeringen är enbesvikelse. Det finns anledning att påpeka det ocksånär vi diskuterar det här ärendet.Anf. 57 ():Fru talman! Med tanke på den förre vice talman-nens debattinlägg i har jag tänkt fattamig väldigt kort och mycket koncist. Jag ska ocksåanstränga mig för att inte förirra mig i detaljerna. Jagföreslår å utskottsmajoritetens vägnar att riksdagenska godkänna propositionen och bifalla utskottetsförslag om utkastet till rambeslut om verkställighet iEU av beslut av frysning av egendom eller bevisma-terial och avslå motionen.Utkastet till rambeslut kommer ju att göra det lät-tare att ta fast tjuvar och banditer. Det är det som ärmeningen. Det här rambeslutet är som bekant utarbe-tat på initiativ av , och Belgien.Syftet är mycket enkelt. Det här ska säkerställa attbeslut om förverkande av egendom eller överlämnan-de av bevismaterial ska vara enklare att få till stånd.Det är egentligen samma sak när vi talar om kvarstadeller beslag i svensk rätt. Det är alltså inga konstig-heter med detta, och det är i allra högsta grad rättssä-kert.Konkret innebär detta att beslut som fattas i enmedlemsstat där förundersökning pågår ska erkännasoch verkställas av en annan medlemsstat där egen-dom eller bevismaterial finns utan att något nytt be-slut behöver fattas. Våra EU-myndigheter ska kunnahjälpa varandra, och det ska man kunna göra på etteffektivt och snabbt sätt. Man ska inte hindra var-andra. Det här beslutet är ett steg i den riktningen.Egendom och bevismaterial ska alltså kunna frysas iavvaktan på att beslut fattas om att bevismaterial kanöverlämnas eller till dess att egendom har förverkats.Fru talman! Regeringen redovisar ju på ett väldigtsakligt och mycket välbalanserat sätt den lagstiftningoch övriga reglering som rambeslutet kräver. Försla-get till lagstiftning som har att ta ställningtill kommer . Det finns inte med i den här pro-positionen, det är mycket riktigt. Regeringen harlovat att komma tillbaka till med sådanaförslag vid ett senare tillfälle.Enligt min mening är detta helt tillfredsställande.Det är sant att ny lagstiftning krävs för att regleraförutsättningarna för och förfarandet vid verkställig-het i av utländska frysningsbeslut i de fall därandra EU-länder begär hjälp av . Vissa reglerkrävs också för de fall där behöver hjälp avandra EU-länder. Ny lagstiftning kommer alltså attbehövas. Ny lagstiftning bör övervägas för att svens-ka åklagares och domstolars beslut om beslag skakunna verkställas i en annan medlemsstat inom unio-nen.Fru talman! Det här är ju praktiska saker. Det ärenkla saker. Det är också rättssäkra saker som kom-mer att göra det lättare för våra poliser, åklagare ochdomare att ta fast tjuvar och banditer. Mycket merkomplicerat är det inte. Det handlar egentligen baraom en sak i den motion som finns. Jag kan säga attjag är mycket glad för att det finns en betryggandemajoritet i utskottet som stöder förslaget och att det iprincip råder enighet i utskottet om att den gemen-samma europeiska kampen mot grov organiseradbrottslighet ska föras med all kraft.Den motion som finns tar i och för sig upp enviktig principiell fråga. Det handlar om att regeringenvalt att inte lägga fram följdlagstiftningen samtidigtsom propositionen. Det är visserligen ingen konstitu-tionell felaktighet i detta, men jag måste ändå säga attjag har en viss förståelse för motionären. Jag delardock inte uppfattningen att det här är så upprörandeatt det ska leda till att propositionen avslås. Min be-dömning är alltså att regeringens redogörelse ochbesked om att den ska återkomma är tillfredsställandeoch att det inte finns något avgörande skäl att bifallamotionen.Jag föreslår därför att bifaller utskottetsförslag och avslår motionen.Anf. 58 (m) replik:Fru talman! säger att det här förslagetinnebär att det blir lättare att gripa tjuvar och att detär enkelt och okomplicerat. Jag delar inte den upp-fattningen. Det är ju faktiskt så att traditionerna ochrättsordningen i våra olika medlemsstater, inte minstnär utvidgningen genomförts, är mycket olika. Detfinns olika grader av respekt för personlig integritetoch människors rättssäkerhet. Det ska vi vara heltklara över. Det innebär att länder som kanske inte allshar samma syn på vissa delar av frågorna kommer attfatta beslut som vi ska verkställa i Sverige.Jag tycker kanske ändå att det är rimligt att Sveri-ges riksdag vet vad det får för konsekvenser här närden typen av överenskommelser ska träffas. Jag tyck-er inte att det är enkelt och okomplicerat att säga hur som helst kan kliva in och förverka männi-skors egendom. Jag tycker att man ska vara tvärsäkerpå att de säkerhetsanordningar som ingår i systemetverkligen bygger på den rättstradition som vi hållerhögt i det här landet.Jag måste ändå fråga : Tycker att det är rimligt att fattar beslutdär vi inte kan se konsekvenserna i klartext vad gällersvensk lagstiftning? Är det en rimlig ordning ellerinte? Och vad är skälet till att regeringen inte läggerfram följdlagstiftning när tid finns?Jag tycker att det här är en nonchalans mot parla-mentet som vi inte borde acceptera. Det har inte attgöra med huruvida vi gemensamt effektivt vill be-kämpa brottslighet. Det har att göra med ordning fördemokrati och respekt för grundläggande rättsprinci-per. Ska vi ha en sådan här ordning? Varför tar maninte tillfället, när det finns, att göra detta i de formersom vi faktiskt har varit överens om under en lång tidi den svenska ? Det behöver Socialdemo-kraterna faktiskt ge svar på.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag har läst motionen mycket nog-grant. Vi har diskuterat detta ingående i utskottet ochövervägt det i vårt arbete. Vi har kommit fram till attdet inte finns någon anledning att inte avslå motio-nen.Beatrice är ju mycket konstruktiv och har ettvälförtjänt förtroende i dessa frågor. Därför har jagläst motionen om och om igen, och ärligt talar har jaginte hittat några tunga skäl. De enda jag konkret kanhitta i motionen är frågor av principiell karaktär somegentligen inte hör hemma i denna sakdebatt.I vilket fall som helst har vid ett antaltillfällen diskuterat den här frågan.Riksdagen har också godkänt rambeslut utan attföljdlagstiftning presenterats. Möjlighetenatt förhandsgodkänna ett rambeslut finns till och medi regeringsformens tionde kapitel, andra paragrafen.Ja, jag anser att regeringen ger en saklig och ny-anserad bild av konsekvenserna av att rambeslutgodkänns. Detta är viktigt.Det är viktigt att kampen mot den grova gräns-överskridande brottsligheten är effektiv och snabb. Vimåste stödja våra poliser, vi måste stödja våra åklaga-re, och vi måste stödja våra domare. Vi måste göradet på ett effektivt sätt. Vi måste göra det på ettsnabbt sätt och inte hindra dem. Att detta ska göras ärvi överens om. Att detta ska göras på ett rättssäkertsätt är vi också överens om.Jag ser egentligen inga tunga sakskäl i motionen,frånsett den fråga vars svar återfinns i regeringsfor-men.Fru talman! Jag är ledsen, men jag står fast vidmitt yrkande och föreslår att motionen avslås ochpropositionen bifalls.Anf. 60 (m) replik:Fru talman! behöver inte vara ledsen.Han behöver inte heller säga att förslagbara är principiellt.Däremot borde vi få veta vad det socialdemokra-tiska argumentet är för att inte mer omsorgsfullt bere-da följdlagstiftningen inför parlamentet när tid ges.Det är inte bara som undrar över dettaoch efterfrågar en konsekvensanalys. Jag nämndeSveriges Advokatsamfund. Det finns andra. Det ärmöjligt att de har fel - jag har sagt att jagtycker att mycket verkar vara en rimlig avvägning -men Socialdemokraterna måste ju ha ett svar tillmänniskor som undrar varför man inte bryr sig ochvarför man är beredd att köpa beslut i andra länderoch verkställa dem här utan att liksom ha rett ut kon-sekvenserna. Man borde också veta hur man ska fåinstitutioner i att genomföra detta, hur im-plementeringen ska ske. Men det gör man ju inteheller med mindre än att man vet vilka regler som skagälla här och hur ordningen ska vara.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag anser att det i propositionen finnsen ordentlig konsekvensanalys av vad som kommeratt krävas. Det finns sakskäl till detta. Vi måste dendagen beslut om datum kommer kunna agera snabbtoch effektivt.Som sagt är detta egentligen en principiell debattsom inte har med själva sakdebatten att göra. Huvud-saken är att det finns en redovisning som är välbalan-serad, nyanserad och mycket genomgående i propo-sitionen.Med detta anser jag att det är rimligt, konstitutio-nellt, lagenligt och med respekt för demokratin somdetta görs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §)8 § Effektivare pantbrevshantering, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU15Effektivare pantbrevshantering, m.m.(prop.2002/03:57)Anf. 62 ():Fru talman! betänkande Effektivarepantbrevshantering, m.m. innehåller två ganska olikadelar.Vad först gäller pantbrevshanteringen föreliggerväl motiverade förslag i regeringens proposition somsyftar till en mer rationell ordning. I stort sett innebärlagförslaget att nu legaliserar ett förfarandesom redan har utbildats i praktiken. är iden här delen helt överens med regeringen och till-styrker lagstiftningen. Jag yrkar alltså bifall till ut-skottets förslag under punkt 1 i betänkandet.Vad sedan gäller det som i rubriken angivits som"m.m." är saken annorlunda. Här vill regeringen nuavföra en viktig fråga från vidare lagstiftningsåtgär-der, vilket vi i liberalerna inte accepterar.Den fråga det gäller är införandet av ett pantsätt-ningssystem för byggnader som är uppförda på an-nans mark. Den otvivelaktigt vanligaste situationen ärfritidshus som uppförts på arrenderad mark. Mångaav dessa fritidshus håller successivt på att förändrastill ett permanentboende och representerar numeramycket betydande värden. Dessa byggnader, som tillantalet uppgår till långt över 100 000, kanske200 000, kan inte belånas i bank på samma sättsom villafastigheter. Detta får till följd att det blirdyrare krediter för dem som ändå kan låna och att deti vissa fall inte blir några lån, vilket i sin tur hindrarvissa människor från att kunna förvärva till exempelett fritidshus.Frågan om ett pantsättningssystem för dessabyggnader har varit uppe till behandling här i riksda-gen vid många tillfällen . 1984framlade ett förslag, somemellertid inte ledde fram till lagstiftning. I proposi-tionen 1997/98:98 Vissa stiftelserättsliga frågor, m.m.tog regeringen - även då under rubriken "m.m." -upp frågan och föreslog att den skulle avföras frånvidare lagstiftningsåtgärder. ville emeller-tid annorlunda och tillkännagav attregeringen på nytt borde undersöka om det fortfaran-de fanns behov av en ny kreditsäkerhetsform förbyggnader på annans mark samt att om sådant behovfanns ånyo överväga lagstiftningsfrågan.En departementspromemoria färdigställdes i mars2001 som konstaterade att "det finns ett beaktansvärtbehov av en ny kreditsäkerhetsform för byggnader påannans mark".Vid ett samrådsmöte på Justitie-departementet med olika berörda organisationer ochmyndigheter bekräftades behovet och önskemålet omen ny kreditsäkerhetsform. företrädareangav till exempel att behovet är stort och ökar.Mot denna bakgrund är det mycket förvånande attregeringen inte vill gå vidare i saken. Det är natur-ligtvis också förvånande att inte fler av lagutskottetsledamöter har reserverat sig i denna sak.Ett sådant pantsättningssystem som vi vill införafinns redan i våra grannländer , ochNorge. Systemet är knutet till att anteckningar ompantsättning görs i redan befintliga register. Meddagens datateknik borde det vara relativt enkelt attanvända till exempel Lantmäteriets register överbyggnader eller eventuellt skattemyndighetens regis-ter över taxerade byggnader. Kostnaderna för ettsådant system borde bli mycket begränsade och skanaturligtvis bäras av dem som utnyttjar systemet.Byggnadernas ägare skulle bli vinnare på så sätt atthypotekslån med lägre räntor kunde beviljas. Dessut-om skapas möjligheter för ytterligare personer attförvärva fritidshus genom bättre kreditmöjligheter.Fru talman! Vi förstår inte regeringens ovilja attinföra ett sådant här pantsättningssystem. Vi förstårinte heller den till synes ändrade inställning somlagutskottets majoritet intar.Jag yrkar nu bifall till vår reservation i betänkan-det beträffande kreditsäkerhet i byggnader på annansmark.Anf. 63 REZENE TESFAZION (s):Fru talman! Det är naturligt att man vill sköta omsitt hus, renovera eller bygga ut, allt eftersom husetslits av tidens tand eller ens egna behov förändras. Isådana lägen kan det vara nödvändigt att ta ett bank-lån. För den som arrenderar ett hus gäller dock andraregler för banklån än för den som äger det eller har etthus som upplåtits med tomträtt. Det är bland annatdetta som dagens betänkande om effektivare pant-brevshantering handlar om.Det som betänkandet huvudsakligen berör är dockpropositionen om att lagreglera Lantmäteriverketssystem med det så kallade publika arkivet. I dettaarkiv registreras de datapantbrev som ersatt skriftligapantbrev och förvaras där för fastighetsägarens räk-ning. Här förvaras också pantbrev som inte är pant-satta. Både och Svenska Bankföre-ningen har efterfrågat en lagreglering av det publikaarkivet, bland annat för att undvika juridiska oklar-heter och rättsförluster. Det här är inga konstigheter,tvärtom. Jag välkomnar denna reglering som kommeratt underlätta arbete med pant-brevshanteringen.Fru talman! I betänkandet behandlas också tvåmotioner som berör frågan om det bör införas ett nyttsystem för pantsättning av byggnader på annansmark. Detta är aktuellt för den arrendator som vill fåsamma möjligheter till banklån som en som själv ägersitt hus. Men även om det är frågan ommycket värdefulla hus, som reservanterna och understryker, har ett huspå ofri grund trots allt inte samma kreditvärde somnär man själv är ägare till marken som huset står på.Därför återstår andra alternativ för arrendatorerna,nämligen att använda sig av institutet säkerhetsöver-låtelse, att upplåta företagshypotek om man är företa-gare eller att ansöka om ett lån utan säkerhet. Jagdelar utskottets uppfattning att förutsättningarna föratt skapa en ny säkerhetsform som ger arrendatorerett bättre säkerhetsmässigt värde än en säkerhets-överlåtelse är mycket dåliga.Fru talman! Jag yrkar avslag på reservationen frånJan Ertsborn, , och bifall till förslaget ilagutskottets betänkande nr 15.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )9 § Immaterialrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU16Immaterialrättsliga frågor.Anf. 64 ():Fru talman! betänkande nr 16 be-handlar frågor om immaterialrätt, alltså de regler somstaten sätter upp för att skydda intellektuella presta-tioner mot ett ovälkommet eller obehörigt utnyttjan-de. Enkelt uttryckt kan man säga att det handlar omäganderätt till idéer. Den som har skapat en skyddadprodukt eller utfört en skyddad prestation ska ocksåges en ensamrätt att dra ekonomisk nytta av den pro-dukten eller den prestationen.Fru talman! Den här diskussionen är på flera sättmer än angelägen. Blickar vi bakåt i tiden inser viäganderättens betydelse för vårt välstånd .