prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Det är alldeles klartatt fattar beslut och att regeringen i detavseendet är en verkställande institution, eller - sommånga i debatten redan har sagt i debatten, men dåmer i formen av en bisats - återkommer till riksdagenoch talar om varför det är ett orimligt beslut, varfördet inte går att genomföra eller talar om att det beredspå ett eller annat sätt.Detta är den principiella diskussionen. Och jagtycker att det är den som vi från konstitutionsutskottetbåde och när vi ska diskutera gransk-ningsbetänkandet skulle försöka hålla oss till.Då är det faktiskt så att grunden i vårt parlamenta-riska system när det gäller att genomföra sin politik äratt vinna regeringsmakten. I vårt system kan en rege-ring tillsättas om den inte har en majoritet emot sig. Idet läget har vi oftast varit i , det vill säga attvi har haft en minoritetsregering. Då kan en del avdessa framförda situationerna uppkomma. Då tycksdet vara så, fru talman, att om man inte har lyckatsvinna regeringsmakten tycks man vara lockad attförsöka styra landet genom i stället, attriksdagen blir regering. Detta har vi flera exempel på.Det som just nu kanske är det mest aktuella och sominte direkt är föremål för frågor i detta betänkande ärkommundelningsfrågan där vill ta över istället för regeringen. Jag tror att den här baksä-tesparlamentarismen verkligen inte är en hållbar inteens bortförklaring utan bara förklaring. Det skapar ettslags ad hoc-demokrati som ställer till rätt stora be-kymmer.Mitt råd till oppositionen är mycket enkelt: Se tillatt folket stöder er. Bilda regering och styr från förar-sätet. Så är nämligen vår parlamentarism tänkt.Tobias har flera fel. Han säger att vi nuskärper vårt yttrande. Det är väl lockande för en nyledamot i att tro att världen harblivit fullständigt ny när man väl har satt sin fot där.Men vi citerar i betänkandet hur tydliga vi under fleraår har varit på den principiella punkten. Det är allde-les klart att beslut ska hanteras och ge-nomföras på ett rimligt sätt eller att regeringen kom-mer tillbaka med besked om vilka problem man harfunnit i sin beredning eller att beredning pågår.Tobias har också fel när han säger att So-cialdemokraterna kryper i den här frågan. Det gör viinte alls. är vi alldeles tydliga ide principiella frågorna om relationen mellan rege-ring och riksdag.Det känns som om det vore motiverat att påpekaatt det finns ett enigt ställningstagande från utskottet.Där redovisas några saker som jag vill nämna omtill protokollet. Det ena är att vårt utskottskansli hartillsammans med försökt arbetavidare med denna fråga och tagit fram en del idéerom hur det här ska hanteras samt inbjudit andra riks-dagsutskott att yttra sig om detta. Det märkliga är attdet bara är två utöver KU av utskott somansett sig ha synpunkter på detta. Den vida kunska-pen, kritiken och diskussionen vad gäller relationenmellan regering och riksdag är ännu inte så utbreddens i det här huset, så det tycks finnas en god missionför , med flera.Vidare säger vi i utskottets ställningstagande attden skriftliga redovisningen måste kunna utvecklas.Man kan tänka sig ett mera databaserat system där detär lättare att följa en frågas utredningsgång, var denligger och vad som kan vara på gång. Vi säger ocksåatt den diskussion som uppkommer mellan regeringoch riksdag när en beredning pågår bör komma allariksdagsledamöter till del. är jag inte personligenså kritisk på den punkten. Jag tycker att om regering-en kommunicerar i en fråga med ett utskotts ordfö-rande har kommunikationen varit tillfyllest, och dååligger det inte regeringen att gå vidare med deninformationen utan naturligtvis den utskottsordföran-de som har fått informationen.På de här punkterna är vi liksom tidigaremycket tydliga. Vi är också aktiva genom att till-sammans med ha utvecklat den härredovisningen. Men det innebär inte, fru talman, att vipläderar för en baksätesparlamentarism, för så tror viinte att landet ska styras.Anf. 44 () re-plik:Fru talman! Jag ska försöka formulera tre frågortill Per Axel , den allra viktigaste är dentredje och sista.1. Är det rimligt med sådana här balanser, det villsäga så många icke till redovisade ären-den, som vi har ?2. Behövs det en kvalitetssäkring av regeringensredovisning till i den meningen att detinte längre kan anses rimligt att bara säga att ettärende bereds, eller bereds vid ett visst departe-ment?3. Jag har uppfattat Per Axel råd om attvinna regeringsmakten som att regeringen, omden nu ska få någonting genomfört - det är i ochför sig ett bra råd, jag tror att flera har tänkt på dettidigare också - inte är absolut skyldig att göra detriksdagen har sagt. sitter i det fallet ibaksätet - jag kanske inte ska hårdra metaforen.Om säger en sak, låt vara med en knappmajoritet, ska regeringen då kunna låta bli att göranågonting, till exempel att tillsätta en utredningbara därför att regeringen har en annan ideologisksyn på frågan?Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Balansen tycker jag att inte är riktigtgod. Det handlar också om att regeringen nog skullekunna vara frimodigare och gå tillbaka till riksdagenoch säga: I vår beredning har vi funnit detta och detta,och därför borde frågan avföras.Balanserna borde vara bättre.Kvalitetssäkringen tror jag kan öka genom de för-slag som utskottet självt arbetar med, men kanske intepå det enkla sätt som talar om,att beredningen inte skulle vara ett skäl gott nog. Detär precis därför som regeringen utövar makten i riket,den har beredningskapaciteten. Det är naturligtvis ettrimligt skäl. Sedan kan man alltid diskutera hurmånga år en beredning får pågå, och det är en viktigdiskussion.När det gäller skyldigheten att genomföra riksda-gens beslut tycker jag att de flesta som har talat i denhär frågan har varit väldigt tydliga på den punkten, attskyldigheten ligger i att antingen genomföra besluteteller kommunicera med vilka praktiskaproblem man har funnit eller redovisa att beredningpågår. Att slaviskt genomföra beslut -kalla det för skyldighet - tror jag inte är rimligt. Dethänger samman med att vår parlamentarism byggerpå att vi utser en regering, den leder riket. Det innebäratt det kan finnas frågor som behöver kommunicerasjust därför att de bör föras in i ett större totalsamman-hang. Därför tycker jag att den ordning som vi haroch som vi är helt eniga om i utskottet är en utmärktordning.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! När det gäller kvalitetssäkringen avregeringens besked till menar jag inte inte ska kunna säga att beredning pågår. Menman kunde kanske kräva att regeringen säger någotmer än bara att ärendet bereds, som ofta tyvärr före-kommer, vilket har påpekats.När det gäller en sådan sak som en beställningsom har gjort av en utredning i en ganskaviktig och ideologiskt intressant fråga, som den omen bättre lagprövning exempelvis genom borttagandeav det så kallade uppenbarhetsrekvisitet, måste manändå inte säga att regeringen har en skyldighet attåterkomma med någon typ av utredning? Eller kanman ändå tänka sig att regeringen åtminstone åter-kommer och förklarar varför man av någon anledninginte vill ha en utredning? Vad som har skett i det härfallet år är att ingenting har hänt.Jag skulle vilja ha svaret på den näst sista frågan,det vill säga: Kan regeringen helt bortse från en be-ställning från som man ideologiskt ogillar?Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Jag säger det igen, och vi har sagt detalla som har stått i den här talarstolen, att det kanfinnas sådana skäl, men de måste kommuniceras medriksdagen. Där är utskottet solklart , liksom detvarit tidigare. Jag tycker fortfarande att be-redning är ett gott skäl. Jag tycker att vi från riksda-gen ska vara otåliga om det beskedet återkommer årefter år, för då finns det anledning att misstänka attdet inte är en aktiv beredning. Den kritiska hållningenkan jag dela.Exemplet med uppenbarhetsrekvisitet är kanskeinte det mest elegant valda. Jag tycker att resone-manget om författningsdomstol är väl så intressant.Att vi i den ordning som vi har, där vi också sökt rättstor enighet i stora konstitutionella förändringar,skulle låta en baksätesparlamentarism styra viktigadelar som egentligen rubbar hela vårt system är intealldeles självklart. Frågan har berörts i olika sam-manhang i olika utredning, så frågan är inte ny på detsättet. Att en tillfälligt vunnen majoritet i ,på det beredningsunderlag som det är rimligt att tafram i , automatiskt skulle innebära en be-ställning som binder regeringen att leverera just dettror jag inte är en rimlig lösning. Jag tror att alla somskulle se det här ur ett regeringsperspektiv på princi-piella grunder, alltså skilt från partipolitiken, skullegöra ungefär den bedömningen. Det här är merkomplicerat är vad vi ofta vill göra det till. Jag varnarför tillfällighetsdemokratin, där man säger att riksda-gens beslut ovillkorligen och snabbt och tydligenhelst utan beredning bör levereras till beslut.Fru talman! Jag tillstyrker, förvånansvärt nog, för-slaget i betänkandet och avstyrker alla reservationer.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det finns en egendomlig dubbelhet iPär Axel resonemang. Å ena sidan sägerPär Axel att det är klart att beslutoch beställningar ska efterföljas i så stor utsträckningsom möjligt. Å andra sidan säger regeringen ska få ett rätt stort spelrum att hanterade beslut som fattar. Det är en konstigdubbelhet som jag tycker att måste reda ut.Är det så att beslut ska efterföljas, ellerkan regeringen göra lite grann som den vill med debeslut som har fattat? Kanske är det så attden entydighet som finns hos är attden socialdemokratiska regeringen och det socialde-mokratiska partiet ska försvaras till varje pris. Jagtycker att ska reda ut detta.Pär Axel talar väldigt nedlåtande ombaksätesparlamentarism och talar om tillfällighetsde-mokrati. Det är väldigt lätt för den socialdemokratis-ka regeringen att undvika baksätesparlamenta-rism. Det är att se till att styra från framsätet, det villsäga att verkställa de beslut som har fattat.Då slipper vi det som föraktfulltkallar baksätesparlamentarism. Men om det nu finnsen folklig majoritet för en viss fråga och regeringeninte verkställer det beslutet måste ju tainitiativet. Något annat vore ju en hån mot demokra-tin.Pär Axel säger: Vinn folket i stället föratt göra det som ni nu ägnar er åt i ! Ja, menvi har ju gjort det. Vi har gjort det i fråga om Finsam,om pomperipossaskatten, om det individuella kom-petenssparandet och vi har gjort det i 173 andra ären-den här i . Vi har vunnit folket, men rege-ringen verkställer ändå inte besluten.Sedan talar om att detta skulleleda till en tillfällighetsdemokrati. Många av dessaärenden har varit uppe till kammarens behandling ettantal gånger. Frågan om författningsdomstol somNils tog upp har debatterats vid tvåtillfällen. Det är inte tillfälliga majoriteter som bildas,utan det är en stabil majoritet i som hargjort ett sådant uttalande.Varför gör regeringen ingenting? Varför visar re-geringen en så bristande respekt för ?Anf. 49 () re-plik:Fru talman! är här i egenskap avfolkpartistisk riksdagsledamot. Men vi andra vet atthan också är doktor i statskunskap eller motsvarandeämnesområde. Han talar här på ett sätt som skullevara ganska orimligt till och med på de flesta torg-möten.Hela vårt parlamentariska system bygger på attdenna kammare tolererar en regering som styr riket.Det är där som demokratin tar sitt fäste och där sommajoriteten talar. Sedan har vi en regering som i bästafall - det finns brister både i den här regeringen och itidigare regeringar - för en politik som hänger sam-man i en helhet.Mot detta ställer en riksdag somtillfälligt, om än återkommande, fattar beslut sominnebär en beställning hos regeringen. I bland låterdet på och andra debattörer som att detomedelbart ska innebära en verkställighet från rege-ringens sida. Jag ifrågasätter det. Detta är inte vårtparlamentariska system. Vi får då en baksätesparla-mentarism där en tillfällig majoritet i den här kamma-ren styr ett enskilt område, helt skilt från helheten ochsammanhanget.Mitt besked är solklart, och jag tycker att jag harhört flera säga det, men verkar det som att TobiasKrantz sviktar i frågan. Regeringen har att kommuni-cera sin hantering av beställningar, an-tingen genom att genomföra dem med eller utan ut-redning beroende på vad det är för typ av fråga ellergenom att kommunicera till varför det inteär rimligt med ett verkställande eller hänvisa till atten beredning pågår. Detta är vår ståndpunkt i utskot-tet, och där var vi alldeles eniga.Anf. 50 () replik:Fru talman! Då klarnar bilden. inte att det är så viktigt att beslutoch tillkännagivanden efterföljs. Det ska alltså finnasett betydande spelrum för regeringen att strunta iriksdagens beslut. Det är det besked som nu har gett.Jag tycker att det är föraktfullt att tala om tillfäl-lighetsdemokrati. Det finns ett antal ärenden där enenig riksdag har sagt - och där har till och med PärAxel eget part har varit med och bildatmajoritet - att det ska tillsättas en utredning och attett förslag ska ligga på bord vid en visstidpunkt. Ändå har regeringen inte efterkommit detta.Det är respektlöst och arrogant mot , ochdet handlar inte om tillfälligheter.Det handlar om att respektera att det finns folkligamajoriteter som inte nödvändigtvis tar sig uttryck ihur opposition och regering fördelar sig i stora ochavgörande frågor. Det gäller också de frågor som vihar diskuterat, bland annat folkomröstningsinstitutet,lagprövning och många andra frågor. Är det då interimligt att kan fatta beslut utan det måsteleda till en regeringskris eller till att vi kastar vårtland in i ett större kaos? Ska vi inte kunna ha en så-dan relation mellan regering och riksdag att regering-en faktiskt verkställer besluten? Är det verkligen enrimlig ordning att det ligger 173 ärenden i Rege-ringskansliet som regeringen inte har verkställt?Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag blir lite bekymrad för del.Det verkar som att han å vägnar helt harkapitulerat i fråga om att återkomma i regeringsställ-ning.Tobias nämner inte med ett ord regering-ens roll i sammanhanget. Han ser bara regeringensom en leverantör av beslut. Jag har för-sökt att föra ett mer principiellt resonemang omsammanhang i politiken. Det handlar inte om majori-teter bakom ett enskilt beslut som kan ryckas ut urdetta sammanhang.Vi är eniga om att regeringen är förpliktigad attantingen genomföra besluten eller till riksdagenkommunicera sina skäl för en eventuell försening.Där är enigheten total.Jag kallade det för en tillfällighetsdemokrati. Närsvenska folket går till val normalt bildasförutsättningar för en regeringsbildning. Där läggsden ideologiska och sammanhållna grunden för enregeringspolitik. Att ur det sammanhanget plocka utsmå godisbitar ger vår demokrati inte utrymme för.Sedan får regeringen naturligtvis i varje läge be-döma hur lyhörd man behöver vara för . Dethänger delvis samman med hur de beslut man behö-ver fatta kan fattas, men också med hur den helhet serut som regeringen står bakom.Det är möjligt att skulle behövaytterligare någon kurs på som tar siktepå också regeringens roll i vårt statliga system.Anf. 52 () replik:Fru talman! Eftersom jag är fullständigt övertygadom att gärna vill tillskriva ocksåmig ett antal universitetskurser vill jag för kammarenoch honom redovisa min demokratiska principiellavärdegrund i dessa frågor.Jag vill hävda att all makt ska utgå från folket. Detär folket som väljer ombud till som i sin turutser en regering som har den verkställande makten -det som kallar för den styrande makten. Detär min principiella ståndpunkt.Men det innebär också att vi har den ordningen attden här kammaren, det folkvalda organet, ibland kanvälja att mot regeringen rikta uppmaningar, kritikeller krav.Riksdagen kan besluta sig för att rikta en uppma-ning som går emot ofta den s-märkta regeringensvilja. Jag tycker att det är lite märkligt när detta för ad hoc-demokrati. Det är inte ad hoc-demokrati, utan det är demokrati som den uttrycks igrundlagen.Det ligger nu på bord en skrivelse medett antal tillkännagivanden som regeringen av olikaanledningar inte har efterkommit. Vi har diskuterathur man borde efterkomma dem, om man borde haåterkommit med en förklaring eller om man borde hagjort det direkt.Det finns en fråga där väldigt tydligthar sagt vad som borde göras, men där regeringeninte har lämnat någon förklaring utan man hänvisarbara bakåt i tiden. Det gäller frågan om folkomröst-ningsinstitutet, lokala folkomröstningar och medbor-garinitiativ. Jag tycker att duckarför den frågan.Det finns en text till en låt som kanske var stor närPär Axel började sin politiskt aktiva bana.Texten lyder ungefär så här: Det verkar som det i allaländer i alla slags folk finns några som vill byggapyramider, där dom själva sitter överst och har mak-ten i sin hand medan dom som lever nedanför domlyder.Jag tycker att det är en bild av regeringen kontrariksdagen, och definitivt lokalpolitiker kontra folket.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag håller gärna med det mesta, och jag skulle gärna vilja rekommen-dera en universitetskurs, men det blir kanske tillfälletill det en vacker dag. Det vore alldeles utmärkt.Jag tycker också att all offentlig makt i Sverigeutgår från folket. Men vad inte heller hänsyn till är hur politik hänger samman. Politikär inget pussel där man vinner sin egen lilla pusselbitoch tror att den ska genomföras. Det är där som Gus-tav och jag skiljer oss åt.Jag betonar helheten och sammanhanget och ock-så regeringens förpliktelse att kommunicera medriksdagen. Men och hans parti har enhelt annan syn. Om det inte tas tillräckligt hänsyn tillden lagstiftning som finns om djurskydd ska ju djur-vänner själva kunna agera. Det är den politik somGustav fastslog häromdagen.Det är en helt annan sorts demokrati som jag ärfrämmande för. Jag tror att den skulle skapa ett kaos.Var och en blir sin egen lagstiftare. Det är alltså frågaom ett annat samhällssystem. Det är möjligt att detskulle kunna fungera, men det är inte det samhälls-system som vi har.Därför är det angeläget att se att när en regeringgillas av den här kammaren - eller i varje fall inteogillas - har den regeringen framöveratt genomföra sin politik. Regeringen gör klokt i attvara lyhörd mot , men den gör lika klokt iatt på vitala punkter komma tillbaka till ochsäga att man har svårt att se hur ett förslag passar in isammanhanget eller att en fråga behöver utredas. Jaghar inga problem med det, men det är utifrån mindemokratisyn.Anf. 54 () replik:Fru talman! I och för sig gläder det mig att PärAxel insett att den gröna visionen justhandlar om ett helt annat samhällssystem - ett heltannat samhälle, en helt annan värld. Den debattenkommer vi nog att ha vid flera tillfällen.Jag tror, och där tycker vi nog lika, att just politikhandlar om helheter, om olika helheter och olikapartiers ideologiska helheter som ställs mot varandrasamt samma politiska grupperingars möjlighet attförsöka genomföra sin helhet eller delar av den, ikamp mellan och mot varandra eller i samarbetemellan eller med varandra. Därför har mitt parti ettsamarbete med Socialdemokraterna och Vänsterparti-et i frågor där vi lyckas genomdriva något, och iblandletar vi efter samarbete på andra håll där vi lyckasgenomdriva något och då försöker pressa regeringenatt genomföra just de delar av vår helhet som vi villgenomföra. Jag tycker inte att det är demokratiskt fel,utan det är det demokratiska maskineriet i den formsom vi känner det och på det sätt som det ska bedri-vas.Demokratiskt fel är det när regeringen inte lyssnarpå , när regeringen inte lyssnar på de kravsom ställs av en majoritet i denna kammare.Just därför tycker jag att regeringen borde åter-komma i en del ärenden. Ett ärende som vi så att sägahar plockat upp och där det finns en fempartireserva-tion handlar om lokala folkomröstningar och folkini-tiativ. Här har regeringen inte gjort det som att regeringen ska göra. Här har regeringen interedovisat några skäl. Här har regeringen inte gjortklart varför man egentligen inte vill genomföra detta.I stället hänvisar man bara bakåt i tiden. Det tyckerinte jag är hållbart.Den låt som jag återgav fortsätter med"brukar vi sjunga en sång" om någon som levde engång och som skulle bygga ett torn som räckte helavägen upp till himmelen - kanske en liten del av PärAxels teologistudier. Men när tornet blivit så högt attde där uppe inte längre förstod dem där nere rasadetornet samman.Kanske är det just ett nytt samhälle som vi letarefter. Kanske är det just en ny politisk kamp vi letarefter.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte hur gammal tror att jag är. Jag känner inte igen sången. Mendet beror möjligen just på att jag är så gammal att jaghar glömt.Jag skulle inte vilja ha det samhälle som GustavFridolin tycker är riktigt - ett samhälle där var och enblir sin egen lagstiftare - för det är ett anarkistiskt,kaotiskt samhälle. Därför tycker jag att det är väldigtviktigt att fattar beslut och är lagstiftare ivårt land, och därför tycker jag att det är viktigt attregeringen återkommer med besked.Däremot instämmer jag gärna i om att den aktuella frågan om folkomröst-ningar borde ha kommunicerats med . I ochför sig vet jag en del om de bekymmer man har medden frågan men jag tycker att kommunikationen medriksdagen är alldeles nödvändig. Där är vi alltså helteniga.Vi har lyckats skapa etträtt stort motstånd i de här frågorna men inte på denprincipiella grunden, för där är vi i sak överens: Riks-dagen fattar beslut, och regeringen ska genomföradem eller kommunicera sina skäl för att inte göra det.Däremot är vi inte överens beträffande den parti-politiska arenan och agendan, och det ska vi inte vara.Men den här debatten borde inte ha handlat om detutan just om principerna, om relationen mellan riks-dag och regering.Jag vill inte ha en baksätesparlamentarism, utanjag tycker att det är rimligt att man vinner regerings-makten och sedan styr riket. ska hålla kollpå denna regering. Det gör vi bland annat i morgonnär vi diskuterar vårt granskningsbetänkande.Anf. 56 () replik:Fru talman! initierade väl de-batten om relationen mellan regering och riksdag medlite nya perspektiv på tillvaron. säger att detfrån Socialdemokraternas sida är alldeles tydligt hurrelationen mellan regering och riksdag ska vara. Se-dan säger han att beslut handlar om bak-sätesparlamentarism.Pär Axel sätt att framställa riksdagensuppgift tycker jag är minst sagt upprörande - i principenbart att utse en regering för att sedan lugnt ochlydigt följa regeringens initiativ. Det tycker jag illaom. Från vårt perspektiv är det en felaktig syn påriksdagens roll.Jag hörde mycket tydligt att gånger såg frågorna ur regeringens perspektiv.Men vår uppgift måste väl ändå, ,vara att se frågan ur folkets och perspek-tiv. Det är ju här och som vi ska dra upp riktlinjer-na för relationerna mellan oss och regeringen.Min fråga till är om han anseratt demokratin urholkas av att uppgift ipraktiken bara blir att utse en regering.Eftersom säger att det är såtydligt hur Socialdemokraterna ser på de här relatio-nerna skulle jag också vilja fråga: Är det tillräckligtatt en utskottsordförande blir informerad av regering-en i någon form av förbindligt eller oförbindligtsamtal ? Eller är det så attSocialdemokraterna står fast vid vad vi var överensom i utskottet, nämligen att hela måste fåinformation om regeringen avser att stå tillbaka förriksdagens tillkännagivande?Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Jo, hela ska få besked. Menjag menar att det när beredningsfasen pågick varalldeles tillräckligt att utskottsordföranden visste omdet och att ansvaret, i det här fallet, sedan vilade påhonom. Jag sade också att det var en personlig stånd-punkt. Vi som parti har skrivit det vi har skrivit, somen kung sade.Jag har lite problem med re-cension av min baksätesparlamentarism.