prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — Det kan naturligtvis fin-nas undantag, men det ska utredningen undersöka ochse om man kan hitta sätt att komma till rätta med deeventuella oformligheter som finns i dagens förmö-genhetsbeskattning. Jag vill hävda att den reform somhar skett av förmögenhetsbeskattning med höjdafribelopp och med framför allt en kombination av ettförändrat system för fastighetsbeskattningen och dettak på som man betalar maximalt i fastighetsskattordentligt har förändrat förutsättningar för just grup-per som har haft stora förmögenheter i form av fas-tigheter som de själva haft ellerärvt att ändå hålla nere sin sammanlagda skatt, fram-för allt via taket i fastighetsbeskattningen.Men det finns många andra problem som GunnarAndrén förut diskuterade kring förmögenhetsbeskatt-ningen som det finns skäl att närmare titta på. Jag ärimponerad om utredningen fram kanklara av det på den relativt korta tid som den har tillsitt förfogande. Jag tror inte att man kommer, varkeni utredningen eller vi här i kammaren, lösa alla pro-blem och hitta en totalbild. Det tror jag inte är möj-ligt. Vi får saxa oss fram och lägga fram olika förslagvid olika tillfällen, och det är viktigt att hitta en finan-siering för förslagen. Där har jag inte hört ett endadyft i den här debatten. Jag hade inte heller förväntatmig att någon av interpellanterna eller talarna hadehaft någon idé om finansiering, utan det brukar manförbigå med tystnad. För regeringen kan det inte varaså enkelt, för regeringen måste det handla om attockså lösa finansieringsdelen. I annat fall handlar detom att göra omfördelningar så att det är de inkomst-svaga grupperna som i sista hand får betala slopadarvsskatt eller sänkt arvsskatt eller sänkt förmögen-hetsskatt. En sådan omfördelning är jag definitivtmotståndare till.Anf. 84 ():Fru talman! Jag får säga som iden förra debatten: Man blir lätt schizofren när manblandar ihop äpplen och päron. Jag håller med om attarvsskatt och förmögenhetsbeskattning hänger ihop.Men i det här fallet har man faktiskt lagt ett förslag,och jag kan inte förstår varför man så snabbt skullepressa fram ett förslag när man ändå bara lägger det ibyrålådan som alla andra förslag och väntar på bättretider.I svaret säger finansministern att han skulle åter-komma i budgetpropositionen . Kan fi-nansministern lova att det kommer att bli ett förslagtill hösten så att man tala om det för de människorsom frågar mig: När kommer det ett förslag? Det ärmånga människor som är oroade över vad som kom-mer att hända, särskilt äldre människor.Jag känner mig oroad över att detta inte finns medi vårbudgeten, och därför vill jag ställa en klar ochkoncis fråga: Kommer det ett förslag ?Anf. 85 Finansminister ():Fru talman! har vi haft önskemål omsänkt företagsbeskattning, sänkt arvsskatt eller slopadarvsskatt mellan makar, sänkt eller slopad förmögen-hetsskatt och en rad andra vinklingar när det gällerkapitalbeskattningen. Det är naturligtvis den enklastevägen för en finansminister att lova än det ena än detandra och säga att vi kommer att slopa och sänka ochta bort olika typer av skatter. Men vi har ett särskiltparti här i , Moderata samlingspartiet, somhar det som sin specialitet. Jag, som har uppgift att setill att få en sammanfogad budget som håller ihopfrån början till slut, ställer inte ut sådana löften omjag inte också kan infria löftena. Därför handlar det isista hand om en prioritering. Jag har sagt att en prio-riterad uppgift är att titta på företagsbeskattningen,inte minst 3:12. Jag har också sagt att de förslag somfinns i betänkande ochdet arbete som de har framför sig är det också viktigtatt hantera framöver.Det viktiga är naturligtvis den sammantagna bil-den av hur det ser ut ekonomiskt i . Jag villinte ha tillbaka ett sådant som vi hade i bör-jan av 90-talet då man sänkte skatter i parti och iminut, och sedan tog det sju att reda upp i detdär konkursboet. Den typen av löften tänker jag inteställa ut, om någon hade trott det.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2002/03:414 omstatsfinansiella effekter av biltullarAnf. 86 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att bringa klarhet i ettantal frågor som rör statsfinansiella effekter av bil-tullar.Gunnar har anfört bland annat att ska , det villsäga , träffa beslut om införande av biltullar ikommunen och att det är av yttersta vikt att absolutklarhet föreligger om villkoren för dessa biltullar.Gunnar anför vidare att av tidsschemat kanman dra slutsatsen att beslutet i ej kommer att invänta besked och förslagfrån statliga Stockholmsberedningen och att det motden bakgrunden är än angelägnare att tydligt beskedges av regeringen på viktiga principiella frågor, blandannat om de aktuella kostnaderna är att betrakta somskatt eller som en avgift.Regeringen gav Stockholmsbered-ningen i uppdrag att utreda frågan hur användning avträngselavgifter i trafiken kan genomföras. I uppdra-get ingår att belysa vilka förutsättningar som ska varauppfyllda för att det ska vara möjligt att införa ettavgiftssystem. Stockholmsberedningen ska redovisadetta uppdrag senast i år.Stockholmsberedningen kommer alltså att lämnasitt betänkande . Betänkandet ska remitterasoch således ligga till grund för regeringens fortsattaarbete avseende trängselavgifter. Eftersom förslagetännu inte har överlämnats till regeringen kan jag i daginte föregripa resultatet av kommitténs arbete ochdärmed inte redovisa vilka åtgärder som jag avser attvidta för att bringa klarhet i de frågor som GunnarAndrén har ställt.Anf. 87 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för detta svar.Jag får lov att säga att det blev ett i raden av svar därman hänvisar till utredningar. Jag måste av den an-ledningen säga att jag tycker att det är extremt otill-fredsställande att kommer att fatta beslut i denna fråga. Statsrådetär ju också något berörd, för statsrådet är inte baralandets finansminister utan också råkar vara ordfö-rande i arbetarekommun, som ju dettaberör i högsta grad.Nu ska jag läsa till protokollet några rader här avden anledningen att det är viktigt att man vet vadStockholms stadsfullmäktige ska besluta om i dag.Annika har undertecknat förslaget frånkommunstyrelsen. Borgarrådsberedningen har till-styrkt det föredragande borgarrådets förslag. Kom-munstyrelsen delar Borgarrådsberedningens uppfatt-ning och föreslår att kommunfullmäktige be-slutar följande:För det första: Genomförandet av ett försök medmiljöavgifter i godkänns enligt den ut-formning som föredragande borgarråd redogör för -detta under förutsättning att fattar beslutom en lagstiftning som möjliggör detta.För det andra: Kommunstyrelsen i får iuppdrag att genomföra upphandlingen på det sätt somStadsledningskontoret föredragit i sitt tjänsteutlåtan-de. Slutligt förfrågningsunderlag underställs kom-munstyrelsen redan i juli.Detta är en mer teknisk punkt som vi kan lämnadärhän.För det tredje: får i uppdragatt teckna avtal med staten gällande1. att samtliga kostnader i samband med försöketmed miljöavgifter betalas av staten2. att intäkterna från försöket med miljöavgifteråtergår till för investeringar ikollektivtrafiken och i infrastruktur som är för-bundet med försöket3. att intäkterna från försöket med miljöavgifter inteavräknas i infrastrukturanslagen.Förslaget är undertecknat av påkommunstyrelsens vägnar.Herr talman! Det är en väldigt olycklig omstän-dighet att det inte finns något beslut från Stockholms-beredningen som man kan ta ställning till. Om mot-svarande handlande hade gjorts av en annan regeringutgår jag ifrån att Socialdemokraterna med all rätthade invänt å det allvarligaste mot en sådan hand-läggning. Som ledamot av riksdag tycker jaginte att det är rimligt att överlåta frågan till om dessa miljöavgifter, träng-selavgifter, biltullar eller vad man vill kalla det för.Det är en fråga för i första hand regeringen, sedan förskatteutskottet och slutligen för riksdag.Det beslut som tän-ker fatta innebär att man näpsar riks-dag. Det gäller förutsättningarna att samtliga kostna-der i samband med försöket ska betalas av staten, attintäkterna ska återgå till förinvesteringar i kollektivtrafik och infrastruktur som ärförbundna med försöket och att intäkterna från försö-ket med miljöavgifter inte ska avräknas iinfrastrukturanslagen.Kan statsrådet garantera - och det kan han inte,det inser jag också - att detta är ett beslut som liggerinom ramen för vad regeringen kommer att besluta?Det är min fråga.Jag måste säga att jag är förvånad över statsrådetssvar att det inte är något fel på handläggningsord-ningen i den här frågan.Anf. 88 ():Herr talman! Biltullar, trängselavgifter, miljöav-gifter - det här fenomenet som man nu tänker införa iStockholm har haft många namn. Man kan ju därförtro att det är ett kärt barn, men hos vissa är det inte såkärt. Jag läste i tidningen att av stockholmarnainte vill ha några biltullar, miljöavgifter, trängselav-gifter eller vad vi nu ska kalla det för.För mig är det en extra bilskatt för oss stockhol-mare. Stockholmarna är ett härdat släkte. Från stats-makterna lägger man på nya skatter . Vi hardrabbats oerhört hårt av den kommunala inkomstut-jämningen eller . Vi har orimligthöga boendeskatter. Och ska vi också ha en extrabilskatt i för att vi ska kunna komma in ivår huvudstad. Jag måste säga att jag tycker att det ärrätt så upprörande.Om man nu vill lösa problemet med trängseln skaman naturligtvis åstadkomma ett system som verkli-gen gör det. Under den hearing som vi hade om dettaför inte så längesedan konstaterade man att trängseln ikranskommunerna kommer att öka. Vi som bor ikranskommunerna kommer att få det ännu eländigareän vad vi har . Vi får betala, men vi får inte varamed och bestämma. Det är någonting i det här sominte stämmer överens med en demokratisk besluts-process, om man nu inte vill angripa de andra saker-na.Vid denna hearing sade man också att SL intehade några möjligheter att lösa problemet med denextratrafik som uppkommer den dag som man intro-ducerar biltullarna. Tiden är för kort, och man haringa pengar.Då är min fråga till finansministern: man frånstatsmakterna beredd att förskottera eller öka ansla-gen till för att förbättra möjligheternaför trafiksystemet innan tullarna införs? Det är ju braom pengarna kommer , men det är bättreatt de kommer innan så att effekterna verkligen upp-nås och så att vi inte bara skapar en massa kaos i vårhuvudstad. Eller kommer regeringen att ta pengarfrån något väganslag som man eventuellt kommer attstödja med?Sedan har tillämpat en väldigt god regel i vårtland, nämligen att vi inte har några specialdestineradebidrag. Men detta måste förmodligen bli ett special-destinerat bidrag till stöd för att man skakunna lösa dessa problem. Det vore intressant att fåen kommentar till detta. Det går naturligtvis inte attgarantera eftersom det är fråga om en skatt som går intill staten, och sedan är det den här kannan som avgörvart pengarna ska gå.Men, som sagt, min huvudfråga är: Kommer re-geringen att bidra till uppbyggnaden av kollektivtra-fiken i länet, eller kommer man att ta pengarna frånandra anslag som annars ändå skulle ha gått till länet?Anf. 89 Finansminister ():Herr talman! Jag kan vara ganska kortfattad efter-som har haft en lång interpella-tionsdebatt med statsrådet kring dessafrågor.Jag konstaterar bara att är upprördöver att ska fattabeslut i frågan . Det står kommunrätt att fatta vilket beslut man vill. Jag förstår intedenna upprördhet.Samtidigt vill ha svar på ett stortantal frågor angående förslag tillavgiftssystem som han är upprörd över.Jag sade i mitt svar att regeringen avvaktar bådeden framställan som ska komma från stadoch det förslag som ska komma från Stockholmsbe-redningen. Då kommer man att få svar på de frågorsom har ställt i sin interpellation ochde frågor som har ställt här. Reger-ingen vill alltså invänta det förslag som kommer frånStockholmsberedningen.Jag tycker inte att är så upprörande att också Gun-nar får invänta Stockholmsberedningensbetänkande och regeringens svar. Det är naturligtvisupp till att lämna sina förslag viabeslutet i kommunfullmäktige.Anf. 90 ():Herr talman! Nej, man ska inte uppröras eller ensförvånas. Men jag tycker ändå att statsrådet och che-fen för , som landets högste chefför landets skattesystem, borde ha varit fundersamöver de villkor som avser att beslutaom och som det uppenbarligen finns en majoritet för.Jag förstår att det ligger någonting annat bakom,nämligen att det ytterst handlar om regeringsmakten.Det blir på det sättet att man fattar ett beslut. Manbryr sig helt enkelt inte om att regeringen har tillsatten beredning som skulle reda ut de frågor som jag villha svar på. Jag kan naturligtvis förstå att statsrådetinte kan svara på mina frågor eftersom han inte harfått utredningens betänkande.Likväl är det ju väldigt konstigt att man fattar ettbeslut innan man vet vad regeringen tycker i den härfrågan. Det är förvånansvärt att inte chefen för inser att detta är en absurditet.Statsrådet säger att man ska avvakta de framställ-ningar som kommer från Stockholmsberedningen,som är en utredning, och den framställan som kom-mer från . Där är detfråga om en framställning, och det är två helt olikasaker.Låt mig avsluta med en annan sak som är väldigtviktig och som statsrådet refererade till i en interpel-lationsdebatt . Jag anser att det vi nu serär ett allvarligt missbruk av begreppet miljöavgifter.Jag som liberal - och jag är säker på att också Social-demokraterna alltsedan tid - harstått för att miljöavgifter av olika slag är ett bra styr-medel för en bra miljöpolitik.Hela Dennispaketet byggde på heltandra förutsättningar - jag tror att också statsrådet iegenskap av landstingsledamot var inblandad - näm-ligen att det skulle göras kraftfulla investeringar iinfrastrukturen, så att framkomligheten skulle öka iden här regionen. Och det behöver vi. Befolkningen iMälardalen har ökat , och det är förlite trafikinvesteringar, framför allt på kollektivtrafik-sidan. Det är allvarligt, tycker jag, att det är på dettasätt. På den punkten är jag upprörd över att man nubara vill införa en enstaka åtgärd, nämligen biltullareller trängselavgifter eller miljöavgifter, utan att de många människorna reella möjligheter att väljaandra trafikmedel i den här staden. Det som jag me-nar är det verkligt allvarliga i den här frågan är bara har en enda åtgärd.När jag blir så här upprörd kommer jag att tänkapå vad en företrädare till finansministern sade när detgällde fondavgifter. Jag ska inte citera det, men jagtycker att när man har ett så här dåligt förslag måsteman som finansminister någonstans sätta stopp fördet och ta det hela i rätt ordning. Vi behöver i den härregionen, för hela skull mycket kraftfullainvesteringar i kollektivtrafiken. Om de sedan skakombineras med miljöavgifter eller något annat är enannan sak, men man måste ta det i rätt ordning. Mankan inte bara införa stoppavgifter, biltullar eller vaddet nu är, för det mår miljön i den här kommunen ochden här regionen inte alls bra av.Anf. 91 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att jag intefick något besked från finansministern om han tänkeranslå medel innan tullarna sätts i kraft så att Stock-holmstrafiken skulle kunna fungera den dag de införs.Är det finansministerns uppfattning att man inte skagöra så, kan jag garantera att det kommer att bli full-ständig kaos för oss som bor i det kanske är bra, för då förstärks ju den negati-va inställningen till biltullarna och blir förmodligenännu mer negativ än vad den är i dag.Jag ska filosofera vidare kring det här med kost-naderna. Om det här förslaget går igenom, skatten tasin av staten och en majoritet i sedan beslu-tar att pengarna ska fördelas till , då undrarjag hur finansministern tänker hantera kostnadstaket ibudgeten. I så fall måste naturligtvis något annatstryka på foten, eftersom regeringen håller hårt på inte ska överskrida kostnaderna. Det måste då blien omprioritering i budgeten. Då kan det vara intres-sant för oss att veta varifrån man tänker ta pengarna,för det är ju i så fall rätt mycket pengar som ska han-teras den vägen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:397 omlagen om stöd och service till vissa funktionshind-radeAnf. 92 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser vidta några åtgärder för att initiera en störreöversyn av lagen om stöd och service till vissa funk-tionshindrade (LSS) och, om inte, vilka åtgärder jagavser att vidta för att komma till rätta med problemkopplade till LSS-lagstiftningen.Ulrik pekar på ett antal brister som hanmenar att såväl brukare som huvudmän har påtalatända sedan lagstiftningen trädde i kraft . Förstoch främst ska vi konstatera att det här är en lag somhar haft oerhört positiva effekter för många männi-skor. Jag vill poängtera att förtjänsterna vida överträf-far bristerna. Vi vet till exempel att assistansreformenhar inneburit ökad valfrihet, större inflytande ochbättre livskvalitet för många människor med funk-tionshinder.Det finns trots allt några saker som inte fungerartillfredsställande för personer i behov av insatserenligt LSS. Ett allvarligt problem är att det finnspersoner som har beviljats insatser som får väntaalltför länge för att få tillgång till insatserna och attandra inte får tillgång till dem alls, trots att kommu-nerna själva har bedömt att behovet finns. Det är heltoacceptabelt i en rättsstat att kommuner inte verk-ställer beslut som har så stor inverkan på enskildapersoners liv som ett beslut om bostad med särskildservice eller stöd av en kontaktperson för att brytasocial isolering. Det finns inga möjligheter för denenskilde att överklaga i de här fallen eftersom beslu-ten är gynnande. Enskilda medborgare kommer ikläm när vissa kommuner inte gör vad de enligt lag ärskyldiga att göra. Det är viktigt att komma till rättamed detta, och regeringen avser att återkomma medförslag till åtgärder för att motverka bristande verk-ställighet av beslut om insatser enligt LSS och social-tjänstlagen. Frågan har hög prioritet, och det pågår ettarbete inom för att hitta ett lämp-ligt sätt att komma till rätta med problemen.Ett parallellt arbete pågår dessutom med att tafram förslag till nya bestämmelser i som skamotsvara vissa bestämmelser som finns i social-tjänstlagen. Det gäller bland annat bestämmelser omanmälningsplikt när det gäller missförhållanden sommotsvarar . I arbetet ingår också att ta framförslag till nya bestämmelser om kvalitet som ocksåhar sin motsvarighet i socialtjänstlagen. Dessutompågår ett arbete för att ta fram förslag till ytterligarebestämmelser för att säkerställa kvaliteten i verksam-heterna, bland annat genom förstärkt tillsyn och för-bättrad dokumentation.Jag är dock inte helt övertygad om att problemen iförsta hand har sin orsak eller lösning i lagstiftningen.LSS är ett kommunalt ansvar. Så ska det vara efter-som kommunerna är skyldiga att ge service till allasina kommuninnevånare, oberoende av om de harfunktionshinder eller inte. Personer som har så om-fattande behov av stöd och service att de behöverinsatser enligt LSS ska kunna få det genom sammaorgan som svarar för service av motsvarande slag tillalla andra. Det innebär också att kommunerna måsteta sitt ansvar för att åtgärda de brister som finns.Jag anser inte att de problem som finns motiveraren större översyn. Vi skaffar oss kontinuerligt infor-mation och kunskap om hur lagen fungerar i prakti-ken och hur lagens intentioner uppfylls. Genom attgenomföra de åtgärder som jag redan har nämnt, ärjag dessutom övertygad om att vi får ännu bättremöjligheter att följa effekterna av lagstiftningen iframtiden.Anf. 93 ():Herr talman! Tack för svaret. Jaghåller utan vidare till fullo med barn- och familjemi-nister om det viktiga med handikappre-formen. har med handikappreformennågot oerhört positivt inträffat, för många funktions-hindrade har möjligheter att leva som vi så kalladenormala. Som ministern skriver i sitt svar har detblivit ökad valfrihet, större inflytande, ökad livskva-litet.Mitt och motiv med blandannat denna interpellation är att säkra reformen, attdess innehåll inte naggas i kanten i takt med det alltsvårare tillståndet i kommunernas ekonomi. Speciellti ett ekonomiskt kärvare läge är det angeläget attbevaka att LSS och inte förfuskas. De funk-tionshindrade är allvarligt oroade.Ministern skriver att det finns saker som inte fun-gerar tillfredsställande och pekar på ett par delar avproblemkomplexet, att personer som har beviljatsinsatser men inte får insatserna inte kan överklagaeftersom det beslut som är fattat har varit gynnande.Den andra delen som hon pekar på är att bestämmel-ser om anmälningsplikt när det gäller missförhållan-den enligt finns i socialtjänstlagen men attmotsvarande inte finns i LSS. Vidare berättar minis-tern att det pågår arbete om detta inom Regerings-kansliet. Det intryck som jag får är att det är det över-synsarbete som ministern är beredd att sträckasig till och att hon därmed inte vill ha någon bredöversyn av det här lagstiftningsområdet. Men listanpå vad som behöver revideras och justeras är betyd-ligt längre. Det finns en lång lista från både och . Det gäller relatio-nen mellan kommunen och privata assistansanordna-re. Vem har arbetsmiljöansvaret när flera assistansan-ordnare engagerar samma brukare? Det handlar ocksåom relationen mellan kommun och försäkringskassa,om det administrativa samarbetet runt assistansan-ordnaren och om ersättningar hit och dit.Det handlar dessutom om behovet av certifieringav assistansföretag. Inte alla assistansföretag är väl-skötta. Det handlar om dokumentation inom verk-samhetsområdet, om brister i länsstyrelsernas möjlig-heter att meddela föreläggande och om möjlighet att ivissa fall förbjuda verksamhet. Det kan inte ske omdet gäller en verksamhet.Principen att funktionshinder inte ska innebäramerkostnader omfattar bara personer som betalar enavgift, inte det stora flertal som faktiskt betalar hyra iegen bostad.Vidare menar och Kommunför-bundet att det saknas en insats, nämligen vad de kal-lar personligt anpassat boendestöd, som inrymmeravgiftsfri omvårdnad, rätt till fritidsverksamhet ochkulturella aktiviteter om personen bor i egen bostad.Svenska Kommunförbundet anser i likhet medSocialstyrelsen att en översyn av lagstiftningen är enförutsättning för att de politiska ambitionerna skakunna förverkligas. Dessutom har reviso-rer i en förstudie en lång lista på problem med assi-stansersättningen och avser att gå vidare med engranskning av assistansersättningen.Framför allt larmar de berörda funktionshindradeom att kommunerna blir allt striktare i takt med alltstörre ekonomiska problem för kommunerna. Detsom förut var självklart får de funktionshindradekämpa för och allt oftare föra överklagandeprocessom. Detta sker inte bara på grund av det ekonomiskatrycket. Också annat spelar en roll. Det är uppenbartatt om år får gå med oklarheter som , och revi-sorer pekar på blir följden i slutändan allt större tras-sel för den som är berörd av olika beslut.När nu invändningar har framförts här i flera årundrar jag förstås varför ministern är så ovillig attsätta lite fart i det här sammanhanget. Regeringen harfaktiskt haft på sig. Vad bottnar den häroviljan i? Bottnar den i risken för att staten ska tving-as ta större ekonomiskt ansvar för reformen, och ärdet därför som ministern kämpar på för att hålla all-ting i de här problemen på armslängds avstånd?Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först och främst försökagöra ett klarläggande. Den fråga som jag har fått frånUlrik gäller en översyn av lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade, LSS. Vi harockså en lag, den så kallade , som är en del avLSS. har i den delen bara för några veckorsedan tagit ett beslut som innebär att vi kommer atttillsätta en utredning om översyn av assistansrefor-men.