prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Men även om antalet i sig är litetkan konsekvenserna för enskilda medborgare varastora. Av det skälet tycker vi att det finns anledningatt se över retroaktivitetsskyddet så att det blir till-lämpligt i fråga om all lagstiftning med retroaktivverkan som just missgynnar medborgare. Detta åter-kommer , och vi tycker att det finns skäl atträtta till detta.Den tredje punkten handlar om en samlad diskri-mineringslagstiftning och en samordning av de om-budsmannafunktioner som ska värna den lagstiftning-en. Här har vi i också lyft fram krav påen översyn och en samordning. Diskrimineringslag-stiftningen tar ju sikte på arbetslivet, men det voreintressant att föra in hela samhällslivet i den diskus-sionen. Vi har med glädje hälsat den utredning somnu sker på diskrimineringslagstiftningens område. Viutgår från att en samordning och en samlad diskrimi-neringslagstiftning blir följden av den översynen. Viväljer därför att inte ha en avvikande mening på denhär punkten. Vi ser utredningen an med tillförsikt.Vi utgår också från att man i det sammanhangetkommer att ta fasta på det vi lyfter fram om ung-domsfrid och den uppenbara diskriminering sommånga unga känner sig utsatta för.Den fjärde punkten handlar om nationella mino-riteter. Här tycker vi att det finns skäl att ha förhopp-ningar på att länsstyrelseöversynen i , somju har fått ett förutsättningslöst utredningsuppdrag,verkligen kommer fram med ett förslag som innebäratt det sydsamiska förvaltningsområdet beaktas ochatt det sydsamiska minoritetsspråket får utrymme.Vi anser också att de överväganden som sägs fö-religga i när det gäller det finsk-språkiga förvaltningsområdet måste komma till enslutsats relativt snart. Vi är klart medvetna om att detinte minst i den här regionen finns många finsksprå-kiga medborgare. Vi tycker att det är rimligt ochriktigt att det förvaltningsområde som finnsutvidgas, och vi ser gärna att huvudstadsområdetfinns med i det sammanhanget.En tredje del när det gäller nationella minoriteterhandlar om ramkonvention om skyddför nationella minoriteter. Den bör göras tillämplig påalla sverigefinländare.Den femte punkten som jag vill beröra handlar omen utredning om skydd för äganderätten, en förstärk-ning av äganderätten. Det handlar, som harsagts här, om att få en lagstiftning som står i sam-klang med och har tydliga er-sättningsregler vid inskränkningar av nyttjanderättennär det gäller immateriella egendomar. Här har viockså, tillsammans med andra, krav på uppdrag tillregeringen.Den sjätte och sista punkten handlar om den mo-tion som väckts om partibidrag från fackligt anslutnapersoner. Vi i hävdar vikten och värdetav att ha ett bra offentligt stöd till partierna för att deska kunna vara oberoende av olika starka intressen isamhället. Vi har fört den diskussionen i andra sam-manhang. Därför är det också viktigt att synliggöra destöd som kommer partierna till del för att få ett parti-stödssystem som sammantaget är accepterat och harlegitimitet hos medborgarna.Vi har självfallet en positiv föreningsfrihet härockså. Vi vill inte ge oss in och diskutera och lagstiftaom vad en enskild förening vill eller ska göra med depengar som medlemmarna förfogar över. Det ärmedlemmarnas ansvar och medlemmarnas sak.Men däremot är det viktigt att vi som företrädareför partierna, som kandidater i valen, är tydliga medvarifrån vi får vårt stöd och våra pengar. Vi tyckerdärför att det ligger mycket i den kritik som indirektframförs i den här motionen angående partibidragfrån fackligt anslutna personer. I reservation 20 före-slår vi därför ett tilläggsdirektiv till den utredningsom redan har relaterats till, så att den får ett tydligtuppdrag att se också på partiernas stöd från de fackli-ga organisationerna. Det är viktigt att partierna ochkandidaterna blir synliga och kan granskas av med-borgarna.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation 17 och 20 i detta betänkanden.Anf. 183 ():Herr talman! Låt mig börja där övriga talare harslutat och yrka bifall till reservation 20. Det känns litemärkligt att det som kan komma att bli den hetastepotatisen i den här debatten är något så litet som etttilläggsdirektiv till en utredning. Tillsammans med deborgerliga partierna vill vi i få tydliggjortatt den utredning som sitter och ska titta på parti-ernas finansieringsgrunder också ska behandla fackli-ga organisationers bidrag till partier.Utredningens syfte är bland annat att överväga hurman kan öka allmänhetens insyn i hur de politiskapartierna finansierar sin politiska verksamhet. Dåborde väl i rimlighetens namn kravet att direktiven tillutredningen också innefattar några av de i särklassstörsta och i särklass mest omdiskuterade bidrag somges, nämligen de från de fackliga organisationerna -läs LO - och till partier - läs Socialdemokraterna -inte vara särskilt uppseendeväckande.Direktiven innehåller nämligen i nuvarande ut-formning andra viktiga utredningsområden, somstödfinansiering i form av annonser - läs TobiasKrantz och - och näringslivets stöd tillolika partier. Att direktiven inte innefattarfackliga bidrag kan därför inte vara annat än en miss.För inte skulle väl det socialdemokratiska regerandepartiet av partiegoistiska skäl medvetet försöka styrautredningen bort från en av de stora och intressantafrågor som utredaren har att bita i? Nej, det kan jagfaktiskt aldrig tro.Att inte partibidrag från fackliga organisationertas upp i direktiven måste vara en miss, och därförborde alla partier och speciellt regeringen,som är ansvarig för , nu vara glada för att vitäpper till det hålet i direktiven. Men i stället för tack-samhet möts reservation 20 från Socialdemokraternamed ilska. Trampar man på en öm tå behöver mantydligen inte trampa särskilt hårt.Herr talman! vill egentligen gåmycket längre i denna fråga än att bara kräva totalöppenhet, även om också det är viktigt. För oss ärfackföreningsrörelsens uppgift så viktig och denfackliga organiseringen så grundläggande i vårt sam-hälle att vi anser att ingen ska behöva ställa sig utan-för ett fack bara därför att denne inte vill ge pengartill ett särskilt parti. Vi konstaterar dock att vi i dennafråga står tämligen ensamma. Får man för ett momentvara lite konspiratorisk kan man väl misstänka att denpolitiska vänstern inte vill riskera de bidrag man fårfrån facken och att den politiska högern gläds åt attallt färre organiserar sig fackligt och inte ser någotproblem med den saken.Herr talman! I betänkandet behandlas också enmotion som kräver att undertecknar och rati-ficerar konvention nr 169 om ursprungsfolksrättigheter. Det finns ingen anledning att inväntaytterligare utredningar i denna fråga. Att interedan är anslutet till konvention nr 169 ärskamligt och visar omvärlden på ett tragiskt sätt dentvehågsenhet som tyvärr finns kring hur vi ska be-handla de ursprungsfolk som lever här. För ratifice-ring av konvention borde det räcka med denviljeinriktning som visat när det gäller attlösa de frågor som kvarstår rörande konventionen.Därför yrkar jag också bifall till reservation 15.Herr talman! I betänkandet behandlas vidare flerafrågor rörande homo- och bisexuella samt transperso-ner. Det handlar om att införa sexuell läggning somminoritetsgrund i 2 kap. 15 § regeringsformen, om atti 1 kap. 2 § regeringsformen skydda också transper-soner från diskriminering, om en lagöversyn påqueer-området och om åtgärder för att motverkaheteronormativitet.På detta område reserverar sig på tvåpunkter. För det första har vi tillsammans med Väns-terpartiet lagt fram ett konkret lagförslag i reservation8 för att föra in begreppet "sexuell läggning" i 2 kap.15 § regeringsformen så att lydelsen blir: "Lag ellerannan föreskrift får ej innebära att någon medborgaremissgynnas därför att han med hänsyn till ras, hud-färg, etniskt ursprung eller sexuell läggning tillhörminoritet. "har en reservation på samma områdemen vågar uppenbarligen inte gå fram med klaralagförslag, vilket jag anser vara trist. När en enkelmen viktig lagändring kan göras bör taansvaret för den och inte överlåta allt till regeringen.Däremot samarbetar vi för det andra med Folk-partiet i en reservation för att i 1 kap. 2 § regerings-formen, där också sexuell läggning införtssom diskrimineringsgrund, även se till att förbjudadiskriminering på grund av könsidentitet, och i enannan reservation, där det krävs en fullständig lag-översyn för att motverka diskriminering av HBT-personer. Någon sådan översyn har inte gjorts sedan1984, och de övriga yrkanden som finns på områdetbevisar att en sådan är påkallad också . Enligtmin mening tillgodoser detta också yrkandena i TassoStafilidis motion för att motverka heteronormativitet.På HBT-området väljer jag att å Miljöpartietsvägnar yrka bifall till reservation 8.Herr talman! I betänkandet finns också en reser-vation som skrämmer och upprör mig. I reservation16 öppnar för att staten ska kunna åter-kalla medborgarskap. När vi här i kammaren diskute-rar företagsamhet, utbildning eller något annat poli-tiskt område har en ganska sund misstromot statens avsikter. När det gäller flyktingpolitikenriktas misstron i stället mot den enskilde, ofta flyendeoch rädda, individen. Om mutor och bestickningförekommer ska givetvis den tjänsteman som sysslarmed detta straffas och straffas hårt, men att återkallanågons medborgarskap är ett grovt övertramp motdennes självklara och mänskliga rättigheter. En djupfelsyn verkar rota sig bland delar av det borgerligalägret att medborgarskap är en rättighetefter för dem som valt att bo i vårt land, utanen gåva från staten som kan ställas under särskildatest eller dras tillbaka. De som lever mitt i utanför-skapet ska ställas ännu mer utanför, kränkas ytterliga-re, och det är helt fel väg att gå. Jag vill å det bestäm-daste yrka avslag på reservation 16.Herr talman! I betänkandet behandlas ytterligarenågra frågor som kräver en kommentar. Miljöpartietkräver i en partimotion att diskriminering ska före-byggas och motverkas genom en samordnad ochsamlad syn på diskrimineringsfrågorna. Detta kan skegenom att olika lagar mot alla former av diskrimine-ring samlas i en gemensam antidiskrimineringslagbaserad på mänskliga rättigheter. I denna lag börjämställdhets- och mångfaldsplaner ingå som en na-turlig del. Som utskottet pekar på i sitt ställningsta-gande är detta en av huvudfrågorna för den sittandeDiskrimineringskommittén, som också kommer attbehandla de frågor som påkallas av de motioner motåldersdiskriminering som bland andra jag har väckt.Därför väljer vi att inte driva vår reservation 13 tillvotering.Det finns i betänkandet ett antal särskilda yttran-den som handlar om olika minoritetsfrågor. Fempartier går tydligare fram än majoriteten vad gällerEuroparådets ramkonvention om skydd för nationellaminoriteter och vill att den ska inkludera alla sverige-finländare.Fem partier anser också att det finskspråkiga för-valtningsområdet bör utökas bland annat till Stock-holmsregionen.Fyra partier är inne på att det samiska förvalt-ningsområdet kan komma att behöva utvidgas tillnågra kommuner i det sydsamiska språkområdet.Dessa frågor bereds, och därför går vi inte fram inågra reservationer om dem, men de tas som sagt uppi särskilda yttranden.I en reservation från yrkas att inter-nationella ska bli nationell helgdag. OmMiljöpartiet hade ställt sig bakom systemet med na-tionella helgdagar, hade jag med glädje varit med påden reservationen, men vi ser hellre ett slags helg-konto, där man fördelar sina . Detta ska be-handlas i ett annat utskott, och därför yrkar vi intebifall till reservation.En annan reservation som har av-givit tillsammans med oss handlar om upprättelse fördem som placerades i interneringsläger under andravärldskriget. Det handlade om värnpliktiga, oftakommunister, och motiven presenterades väldigtsällan. Inte heller har någon dokumentation kunnatläggas fram i efterhand om vilken orosskapande verk-samhet dessa personer skulle ha utfört.Tankarna går till ett mycket aktuellare fall, nämli-gen den svenske medborgare som sitter fast på denamerikanska militärbasen i . Inteheller där har några bevis eller annat underlag förtsfram. I det fallet har äntligen valtatt protestera, och i konsekvens med det borde ävende som utsattes för samma behandling för ett halvse-kel sedan få en ursäkt och upprättelse.I en motion väckt av socialdemokraten behandlas livsåskådningsfrågor. Hon villkomma åt den diskriminering av vegetarianer ochveganer som utövas bland annat på skolor. Att föra insekulära livsåskådningar i grundlagens diskrimine-ringsklausuler är ett mycket omfattande ochsvårt arbete, och vi är inte beredda att reservera osstill förmån för detta. Det innebär inte att vi inte medkraft vill protestera mot den diskriminering som ve-ganer och vegetarianer utsätts för i skolan, och vi hari ett annat utskott krävt att man ska ha en lag somgaranterar alla oavsett etiska ståndpunkter skolmat ide kommunala skolorna.Slutligen behandlas i betänkandet en motion omförbud mot rasistiska organisationer. Det är en myck-et bra motion. Det handlar om att vi ser hur derasistiska organisationerna sprungit om oss med avse-ende på den kamp som vårt samhälle måste föra motdem. Vi ser att det nu är dags att rycka undan mattanför rasisterna och låta deras organisationsstrukturer,som i mycket bygger på det faktum att de är lägliga,falla samman så att vår kamp med opinionsbildningoch liknande återigen kan komma i fatt. Tyvärr här motionen, som lagts fram av mig och minpartikamrat , inget stöd frånnågot av partier, inte heller mitt eget, ochdärför saknas såväl reservation som yrkande i frågan.Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag vill göra en liten kort randan-märkning på en punkt i anförande.Vi i räds inte någon granskning av våraintäkter. Tvärtom har vi välkomnat de ursprungligadirektiven och den komplettering som vi gemensamt,och de fyra borgerliga partierna, harkommit överens om. Vi i är väldigt gladaöver att bestämde sig för att ställa sigbakom en motion som en folkpartist initierade i dennakammare och som också har lett fram till att vi harkunnat ta ett initiativ i den här frågan.All granskning är välkommen, och det är trevligtatt vill delta i detta utvidgade gransk-ningsarbete.Anf. 185 ()replik:Herr talman! Vi står på samma linje i den här frå-gan, , de övriga borgerliga partierna ochMiljöpartiet. Det är ju intressant, och det var ju ocksådet min lilla randanmärkning handlade om, att detfinns några partier som faktiskt, åtminstone i denpraktiska politiken - vad som sker bakom lycktadörrar tar inte jag ansvar för - välkomnar en gransk-ning, medan andra partier inte verkar vara lika väl-komnande inför detta.Anf. 186 (m) replik:Herr talman! tog upp och har upp-rörts djupt över att nänts hävda att mantycker att det under vissa omständigheter skulle varamöjligt att återkalla ett svenskt medborgarskap. Jagvill citera vår reservationstext: Vi menar nämligen att"det är stötande för den allmänna rättskänslan att t.ex.en grov narkotikabrottsling, eller en annan personbelastad med grovt brottsregister, som förvärvat detsvenska medborgarskapet genom falska uppgiftereller bestickning inte skall kunna fråntas detta. Enperson med dubbelt medborgarskap bör i sådana fallkunna fråntas det svenska medborgarskapet." Häravkan man dra slutsatsen, herr talman, att vi inte villgöra någon statslös i första hand, men vi vill, åtmin-stone i de fall då det föreligger ett så kallat dubbeltmedborgarskap, ifrågasätta om man inte skulle kunnaåterkalla det svenska, som alltså har åtkommits påfelaktig grund av en person som dessutom kanske hargjort sig skyldig till grov brottslighet. Jag skulle tyckaatt det vore väldigt klädsamt om kunde tycka att det vore en skälig grund för ettåterkallande.Anf. 187 ()replik:Herr talman! Nej, , då är jag väl inteklädsam i dina ögon. Jag anser inte att det finns någragrunder för att återkalla något så centralt som ettmedborgarskap. Om det utförs bestickning, om detpågår mutor och mutaffärer i vårt samhälle, så är detgrovt stötande för den allmänna rättsuppfattningen -så långt är vi eniga. Men då vill jag att vi går hårt åtde förvaltningar där de här mutorna sker och att vi gårhårt åt de tjänstemän som tillåter eller kanske till ochmed initierar de här mutorna och ibland kanske, omvi nu ska spekulera i vad de här affärerna har handlatom, utnyttjat den situationen att det i många länderfrån vilka det kommer flyktingar till är heltbrukligt, tyvärr, med mutor i systemet. Där ska mangå på och agera, men man ska inte agera genom attundergräva den princip som säger att den människasom bott i och uppfyller vissa kravhar rätt till ett medborgarskap och att har du väl fåttdet så är du välkommen in i den svenska familjen -välkommen in som svensk medborgare.Anf. 188 (m) replik:Herr talman! För det fall det bara föreligger ettmedborgarskap ställer sig saken lite annorlunda, meni de fall där det kan föreligga dubbelt medborgarskaptycker vi inte att det är lika stötande. Vi vill inte göranågon statslös.Jag vill understryka för att vi barabegär att regeringen ska utreda möjligheterna tilldetta, eller i varje fall vad som gäller. Hur ofta före-kommer den här typen av bestickning? Hur ofta är detså att man kan beslå någon med att på oriktiga,osjysta eller brottsliga grunder ha förfarit på sådantsätt att han eller hon har tillvunnit sig ett medborgar-skap? Det är det vi begär. Vi säger inte att man abso-lut nu ska införa det. Studera saken först och återkomsedan med eventuellt förslag.Anf. 189 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja säga: Detsamma,! Det ni i er reservation begär är ju inteatt man ska undersöka i vilken omfattning det skerbestickning eller annat, även om det blir en logiskkonsekvens. Det ni begär är att man ska undersökamöjligheten att som en sanktion vid eventuell be-stickning återkalla medborgarskap. Det är här jagtycker att det svajar.Jag ser en stor fara i att det inom vissa delar av detborgerliga lägret börjar utvecklas en ny syn på vad ettmedborgarskap egentligen är: att det inte är så att omman har fått ett medborgarskap så har man rätten attvara svensk medborgare, utan det är något som kansättas under vissa test och något som kan återkallas.Jag tror att det är helt fel väg att gå.Låt mig dessutom erinra kammaren om ett av destarka skälen till att vi en gång godkände att manskulle kunna ha dubbla medborgarskap. Det handlarom att från vissa länder är det mer eller mindre omöj-ligt att klargöra om en person är medborgare ellerinte. Det handlar om länder där statsbildningen i stortsett är minimal och så vidare. Då har tidigarehaft problem att erkänna dessa medborgarskap. Efterlagen om dubbelt medborgarskap har de problemenundanröjts.Men det här innebär alltså att om en person hardubbelt medborgarskap i och sedan får sittmedborgarskap återkallat i enlighet med vad Mode-raterna kan tänkas önska genom sin reservation, såkan denne mycket väl i praktiken bli statslös, ävenom han eller hon enligt den svenska byråkratin inteuppfattas som det.Anf. 190 ()replik:Herr talman! Jag har bara en liten fråga om nr 169 om ursprungsbefolkningen,reservation 15. Där står det så här: "Det går inte attavvakta att uppfyller varje liten del." MenarGustav att vi ska ratificera konventioner somvi inte kan uppfylla i sin helhet? Det handlar ju inteom någon speciellt liten del. Det handlar ju om ägan-derätt kontra nyttjanderätt, och om vi ska uppfyllaILO-konventionen så handlar det om äganderätt ochom överförande av kanske en tredjedel av Sverigesyta - något i den stilen - till ursprungsbefolkningenhär. Är det en liten del, ?Anf. 191 ()replik:Herr talman! Det vi skriver i reservation 15 frånMiljöpartiet och är att om ambitionen ärklar att den här konventionen ska uppfyllas och att vitänker uppfylla den inom , då kan viockså underteckna den.För oss är den ambitionen klar. kan inteanvända en annan måttstock mot sina nationella mi-noriteter än vad andra länder gör som undertecknatILO 169. Därför ska den undertecknas, och ambitio-nen ska vara att vi ska uppfylla de olika krav somfinns i den och som bland annat redovisade -även om vi i vår granskning inte hävdar att det är entredjedel av landet som helt ska överlåtas till detsamiska folket.Anf. 192 ()replik:Herr talman! Får jag därmed anse det bekräftat attGustav inte anser att en tredjedel av Sverigesyta är en liten del?Anf. 193 ()replik:Herr talman! Ja, det kan du anse bekräftat! Menjag tyckte nog inte att det var det replikväxlingen frånbörjan handlade om.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Fri- och rättigheter (forts. KU26)Anf. 194 ():Fru talman! Vi debatterar ett betänkandemed diverse motioner som berör fri- och rättighets-skydd. I betänkandet görs inledningsvis en genom-gång av hur fri- och rättighetsskyddet har växt fram iSverige, och det visar sig att vi har traditioner somsträcker sig bakåt och konungabalken iMagnus landslag. Det är mycket intressantläsning som ger en gedigen bakgrund till det svenskafri- och rättighetsskyddet. Texterna förtjänar onekli-gen lite extra uppmärksamhet.I betänkandet finns 20 reservationer. Jag tänkerkommentera några av dem. Min utskottskollega kommer senare att beröra några i sittanförande.Moderaterna vill förstärka skyddet för fri- ochrättigheter i regeringsformen. De vill också upphöjaEuropakonventionen till grundlag.Frågan har behandlats tidigare och vi står fast vidvad tidigare utredningar och utskottsbehandlingar harkommit fram till. Regeringsformen reglerar mednågra undantag endast förhållandet mellan enskildaoch det allmänna, inte förhållandet mellan enskildainbördes.För att skydda medborgarnas rättigheter mot an-grepp från andra enskilda har det i de flesta fall an-setts tillräckligt med vanlig lag. utredningarhar kommit fram till att det inte är praktiskt möjligtatt i grundlag ta in en generell reglering av skyddetför fri- och rättigheterna såvitt gäller förhållandetmellan de enskilda inbördes. I så fall skulle mantvingas till en alltför detaljerad reglering som inte haransetts möjlig i grundlag. Frågor som skydd för en-skilda mot andra enskilda bör därför lösas inom denvanliga lagstiftningens ram.Europakonventionens ställning har också utrettstidigare. Man kom då fram till att en inkorporering avkonventionen i grundlagen skulle leda till en dubbel-reglering på grundlagsnivå av vissa rättigheter och avhur dessa får inskränkas eftersom andra kapitlet iregeringsformen redan innehåller en omfattande re-glering. Den är dessutom utformad med Europakon-ventionen som inspirationskälla. Vid en eventuellkonflikt mellan konventionen och regeringsformenskulle konventionen som senare tillkommen lag gesföreträde. I stället kompletterar de två regelsystemenvarandra.I den mån de två regelsystemen inte ger sammaskydd kommer den regel som går längst att bli densom avgör hur långt skyddet för fri- och rättigheternasträcker sig. Det anser vi vara fullt tillräckligt.Fru talman! vill tillsätta envärdekommission som ska fokusera på etik och degrundläggande värdena för samhället. Utskottet harbehandlat liknande motioner tidigare ochde har alltid avstyrkts.Det är naturligtvis viktigt att det i många sam-manhang förs debatter och diskussioner kring defrågor som tas upp i motionen. Men att tillsätta enstatlig kommission kan uppfattas som ett försök attlägga fast en för alla människor gemensam syn pådessa frågeställningar. Dessutom skulle en sådankommission kunna medföra att liknande diskussioneri andra forum avstannar. Det är också svårt att se vaden kommission skulle kunna komma fram till mer änen redovisning av inblandade ledamöters egna åsik-ter.Vi anser med andra ord att man inte bör tillsättanågon värdekommission.Flera reservationer tar upp frågan om förstärktskydd mot diskriminering. Det handlar bland annatom förstärkt skydd mot diskriminering på grund avsexuell läggning och att utvidga nuvarande diskrimi-neringsskydd till att även omfatta transpersoner.En översyn har begärts i frågan.