prot · GQ0965 · 2003-03-04 00:00:00 — Jag tänkte att statsrådet skulle ha sagt skulle se över frågan så att stödet inte blir kon-kurrenssnedvridande och att det följer . Men det svaret har jag absolut inte fått.Det enda positiva besked jag har fått är att man ikommande förslag anmäler detta till så att kommissionen får en chans atttitta på det. Det är ett erkännande av att man har gjortfel . Det är att krypa till korset.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2002/03:189 ommarkpriser och statens agerandeAnf. 13 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser vidta för åtgärder för att staten i egenskapav markägare ska erbjuda billig mark till bostadsbyg-gande i enlighet med de krav som jag har ställt påkommunerna i tillväxtregioner samt om jag avservidta åtgärder för att ändra ägardirektiven för och dotterbolaget är bra att bostadsfrågorna i sina olika skepna-der skapar ett så stort intresse och engagemang runtom i landet. Bostadsfrågorna har kommit i fokus desenaste åren och det är min uppfattning att det är enav de viktigaste frågorna på den politiska agendanjust . Regeringen agerar på många olika sätt för attskapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande avfrämst hyresrätter som kan efterfrågas av bredarebefolkningsgrupper, inte minst ungdomar.Regeringen arbetar aktivt för att råda bot på denbrist på byggbar mark som råder i tillväxtregionerna.En arbetsgrupp i har gjort en in-ventering av mark i , ägd av statligabolag och myndigheter, som skulle kunna göras till-gänglig för bostadsbebyggelse.En ny modern stadsdel med bostäder och arbets-platser avses bli uppförd på den mark som innehas avVasallen AB på gamla i . Vid kontakter med kommunen har fram-kommit att ambitionen är att det på området ska upp-föras en varierad och blandad bebyggelse med såvälegnahem som bostadsrätter och hyresrätter. En sådaninriktning ligger väl i linje med regeringens bostads-politiska ambitioner.Landshövdingen i har fått ett upp-drag rörande ökat bostadsbyggande i län.Som en del i uppdraget gäller att landshövdingen skaundersöka möjligheterna för kommunerna att förvär-va statlig mark för bostadsbyggande. Landshövdingenska se över statliga markinnehav samt även vissastatliga bolags innehav, exempelvis ochJernhusen AB, och medverka till att överenskommel-ser träffas om försäljning av marken för bostadsän-damål. Uppdraget kommer att redovisas till regering-en under mars månad.Den brist på byggbar mark som finns i tillväxtre-gionerna har sin förklaring i att under en lång följd avår har de stora rikstäckande byggentreprenadföreta-gen metodiskt förvärvat mark i attraktiva lägen ilandets större tillväxtcentra. Enligt Byggkommissio-nen innehar de fyra största byggföretagen i dagbyggrätter för mer än 60 000 lägenheter runt om ilandet. Marken, som ofta förvärvats till höga priser,används för att i egenutvecklade projekt producerabostadsrätter och sedan sälja dessa till en bostads-rättsförening, som även den bildats av byggföretaget.Priserna på de färdiga bostadsrätterna bestäms avbostadsrättsmarknaden och har ofta hamnat på nivåersom vida överstiger produktionskostnaderna. Följdenhar blivit att såväl markpriserna som byggprisernadrivs upp.Jag vill betona att det är kommunerna som genomsitt planmonopol har ansvaret för markanvändningeni respektive kommun. Genom ett strategiskt markin-nehav, en aktiv markpolitik med bland annat markan-visningar och exploateringsavtal och en god planbe-redskap kan kommunerna påverka upplåtelseformoch utformning av bebyggelsen. Självklart ska destatliga bolagen medverka till att de kommunala pla-nintentionerna uppnås. Motsvarande ansvar åliggeräven andra markinnehavare för att medverka till ettökat bostadsbyggande.Anf. 14 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för detsvar jag har fått av statsrådet på min inter-pellation angående markpriser och statens agerande,men jag är inte helt nöjd med svaret.Frågorna som jag har ställt i interpellationen ochsom jag gärna vill ha svar på är:1. Avser statsrådet vidta åtgärder för att staten iegenskap av markägare ska erbjuda billig mark tillbostadsbyggande i enlighet med de krav somstatsrådet har ställt på kommuner i tillväxtregio-ner?2. Avser statsrådet vidta åtgärder för att ändra ägar-direktiven för och dotterbola-get ?Skälet till mina frågor är det faktum att statsrådetLövdén kritiserat kommuner för deras prissättning avmark. Markpriset anses enligt statsrådet vara skälettill orimliga produktionskostnader. agerarstaten i en annan riktning i egenskap av markägare.Jag delar inte statsrådets uppfattning att markpri-set är den faktor som förklarar varför det är dyrt attbygga och bo i . Visst är markpriset en faktorsom måste beaktas. Men det finns fler orsaker till attexempelvis produktionskostnaden ökat med 65 %under åren 1994-2001. Kostnaden för byggandet ochboendet påverkas även av faktorer som bristandekonkurrens, besvärliga, omständliga planprocesser,dyrt byggmaterial, exploateringskostnader, tillämp-ning av upphandlingsregelverk, otillräcklig utveck-ling av nya byggmetoder, dyra åtgärder på grund avbyggfel, byggfusk samt skatter på byggande ochboende.Kommunernas prissättning av mark påverkas en-ligt min egen erfarenhet av många faktorer. Man tarinte ut maximalt betalt för att straffa kommande bo-ende. Ett svårt ekonomiskt läge kan, otvetydigt, på-verka prissättningen. Ett exempel är min egen hem-kommun. Det finns också exempel på det omvända.Det kritiseras då från socialdemokratiskt håll. Somexempel på det omvända kan nämnas Stockholmsprissättning av tomträtterna som villaägare erbjöds attfriköpa.Självfallet ska prissättningen beaktas. Jag menaratt de frågor som jag har ställt till statsrådet är högstintressanta. Statsrådet ser det som självklart att kom-muner ska erbjuda billig mark. Men bör det då interimligen vara så att även staten agerar i denna rikt-ning?Enligt ägardirektivet för bland annat och , som äger mycket mark, skabolagen oavsett vilken affär det gäller agera på mark-nadsmässiga villkor och med största möjliga ekono-miska utbyte för ägaren staten. Inga avsteg har gjortsfrån denna princip, enligt uppgifter.Jag hoppas få svar på de frågor jag har ställt i in-terpellationen: Avser statsrådet vidta åtgärderför att staten ska erbjuda billig mark till bostadsbyg-gande i enlighet med de krav som man ställer påkommunerna? Avser statsrådet vidta åtgärder för att iså fall revidera ägardirektiven för berörda bolag föratt uppnå målet om att erbjuda billig mark för bo-stadsbyggande?Anf. 15 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att det inte enbart är markpriserna som har bety-delse för de stegrade produktionskostnaderna som vihar sett . Detfinns en mängd andra faktorer. Jag tror att nyckelfrå-gan är konkurrensen på marknaden. Den är i dagbristfällig. Många av de mindre och medelstora aktö-rerna slogs ut under fastighetskrisen . Därom har vi inga delade meningar.Markpriserna är en del, en förklaring. Jag nämneri mitt svar det som har hänt i framför allt tillväxtom-rådena, i särskilt hög grad i . Därhar de stora byggföretagen köpt på sig stora markin-nehav ofta till mycket höga priser. Det är ett stortproblem på bostadsmarknaden.Som jag anger i mitt svar har vi gett i uppdrag att göra en inventering och föra endiskussion med de statliga markintressena i Stock-holmsområdet och kommunerna om vilken mark somska kunna friställas för bostadsbyggande och vilkenmark som eventuellt kan säljas till kommunerna.Ytterst kan kommunerna också påverka prissätt-ningen på marken. Kommunerna kan genom de pla-ninstrument som de har, genom exploateringsavtal,starkt påverka sammansättningen av bebyggelsen ochdärmed i förlängningen priset på marken.När vi fört diskussioner om ett sådant markområ-de i , nämligen gamla Tullingeflygplats, har det varit en mycket fruktbar diskussionmellan det statliga bolaget och Botkyrkakommun om innehållet i den bebyggelse som ska skepå . Det handlar om en blandadbebyggelse med både bostadsrätt, hyresrätt och ägan-derätt. Därmed får markpolitiken ett rejält innehålldär man i förlängningen också kan påverka prissätt-ningen på marken genom att via avtal styra vilkenbebyggelse som ska ske på marken.Om jag ska svara direkt på frågan är jag alltså fördagen inte beredd att ta initiativ till något ändratägardirektiv. Vi avvaktar nu redo-visning till regeringen, vilken kommer att ske månad, innan vi tar vidare ställning till hur sta-ten kan bidra till ett ökat bostadsbyggande i Stock-holmsregionen.Anf. 16 ():Herr talman! Jag tycker att en del av de faktorersom statsrådet beskriver här är väldigt intres-santa. Det jag efterlyser är strategin för det statligamarkinnehavet.Visserligen kan man ta fram markinnehavet - ochdet är väl lovvärt att landshövdingen i länhar att se över markinnehavet i länet - men det statli-ga markinnehavet finns ju över hela landet, också iflera tillväxtregioner. Det finns i , , , , och genom i kommuner somLuleå, , , , , ,och . Det är alltså inte bara enfråga för län.En följdfråga utifrån det som statsrådet blir hur staten agerat för att uppnå konkurren-sen. Är det rimligt att staten lierar sig med byggjättari utvecklingsbolag? Det är en oerhört viktig frågaföranledd av det som statsrådet anför.Men vad är strategin? Om man anser att markpris-sättningen är en viktig strategisk fråga, och att kom-munerna ska ta ansvar för den, är det då inte rimligtatt staten i egenskap av mycket stor markägare taransvar? Jag kan nämna att i Västerjärva och Sundby-berg i har man mark som motsvararen exploatering på 550 000 m² kontor och bostäder.Man är alltså en exceptionellt viktig aktör på markna-den.Om det är rimligt och viktigt att avkräva ansvar avkommuner, vilket ansvar bör då inte staten själv ta?Det är en oerhört viktig fråga.Enligt de ägardirektiv som ochVasakronan har kan de inte agera på något annat sättän genom att sträva efter högsta möjliga avkastning.Det är klart uttalat i de ägardirektiv som finns. Dettaleder därför till en följdfråga: Om man anser att statenska bidra till billig mark för boende, hur ska man dågöra med ägardirektiven eftersom de står i motsats tilldet som finns ?Det här upplever jag att statsrådet inte riktigt villsvara på. Vad vill man från staten med det strategiskamarkinnehavet? Jag menar att det inte räcker med attpåtala att landshövdingen i har ettuppdrag. Vad vill man med resten av ?Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Jag åberopade i mitt svar de instru-ment som kommunen har för att påverka exploate-ringen av ett visst markområde. Jag underströk detoch vill än en gång läsa innantill från mitt skriftligasvar: "Självklart skall de statliga bolagen medverkatill att de kommunala planintentionerna uppnås". Närdet gäller är vi på god väg att göradet - samarbetet där är mycket fruktbart. Det gällersjälvklart också övriga statliga bolag.Sedan är det inte alldeles enkelt att säga att statenvid varje tillfälle ska svara för den billiga marken.Om en kommun säljer ut sin mark till högstbjudandeblir det ganska orimligt om staten då skulle gå in ochsälja sin mark väsentligt under den markförsäljningsom kommunen har gjort. Det kan ju vara två mark-områden som ligger bredvid varandra. Det är alltsåinte en alldeles enkel problematik.Att staten ska bidra till att befria markområdensom kan frigöras till bostadsbebyggande och se till attdet sker ett fruktbart samarbete med kommunerna ochderas intentioner för bebyggelsen är ganska uppenbartoch klart.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag säga attregeringen inte avser att utfärda några nya ägardirek-tiv. har ställt sig bakom de riktlinjer somgäller för de statliga bolagen. Men vi ska naturligtvis,bland annat mot bakgrund av det uppdrag som MatsHellström har och som han kommer att redovisa un-der mars månad, se till att den statliga marken kananvändas för bostadsbebyggelse enligt de intentionersom kommunerna har i sina planärenden.Anf. 18 ():Herr talman! Då infinner sig frågan: Är det inteså, utifrån det som statsrådet säger, att statengenom att som stor aktör sälja till marknadsmässigapriser också bidrar till att driva upp markpriserna?Man har alltså ett strategiskt markinnehav.Bolagen ska inte klandras, de agerar helt utifrånde ägardirektiv som finns, och gör det vällovligt. Mankan konstatera att utdelningen inte minst för Va-sakronan, enligt bland annat de årsredovisningar somfinns, uppgår till 3,4 miljarder mellan åren 1994 och2001. Det innebär en totalavkastning under dessa årpå . I enlighet med de ägardirektiv man haragerar man helt följdriktigt utifrån dem. Det här göratt det känns mycket märkligt när statsrådet säger attstaten ska bidra med billig mark. I så fall måste manockså vidta åtgärder vad gäller ägardirektiven.Jag delar uppfattningen att man någonstans måsteha en samsyn. Precis som att kommunerna ska sättapris på marken utifrån de förutsättningar som finns såska självfallet staten också göra det. Det som jag harreagerat mot är den inkonsekventa hållningen när detgäller hur statsrådet har uttalat sig kring kommuner-nas markinnehav kontra det som sedan sker med detstatliga markinnehavet.Det är ett bostadspolitiskt drama som utspelar sig.Min fråga är fortfarande: Är det inte så, eftersommarkpriserna blivit en del av det bostadspolitiskadramat, att staten själv blir en bov i dramat genom attdriva upp markpriserna?Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte staten som har drivit uppmarkpriserna i . Detsom har drivit upp markpriserna är den omfattandeförsäljningen av mark som har skett från framför alltkommunernas sida i till högstbjudande påmarknaden. Man har etablerat en prisnivå i attraktivalägen som är väldigt hög.Jag har noterat att det finns en annan politisk viljamed nuvarande majoriteter, bland annat i Stockholmsstadshus, och det kommer säkert att till en del dämpaprisbilden framöver. Vi kan också se att flera av destora byggentreprenörerna på marknaden som harköpt mark kanske har köpt den för dyrt. Det är litegrann anledningen till trögheten när det gällerbostadsrättsbyggandet i län.Än en gång: Staten ska naturligtvis bidra med som vi kan undvara för bostadsbebyggande, ochstatens markinnehav ska också följa de planintentio-ner som kommunerna har både i Stockholmsregionenoch i andra delar av landet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:157 om poli-sens resurserAnf. 20 Justitieminister ():Herr talman! har ställt fem frågor till migom polisens resurser. Frågorna är ställda mot bak-grund av att föreslagit att lägganed sjöpolisverksamheten i sex av de åtta län som har polisbåtar.Först har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att förhindra att privatpersoner utankrisutbildning anlitas per timtaxa för utrycknings-verksamhet, där statlig våldsanvändning kan kommaatt behövas på grund av befarad eller inträffad brotts-lighet.Hon har därefter frågat mig vilka åtgärder jag av-ser att vidta för att åstadkomma en synlig och närva-rande polis för alla, samt vilka åtgärder jag avser attvidta för att vissa områden i inte ska kunnaförklaras som polisbefriade områden.Vidare har hon frågat mig vilka åtgärder jag avseratt vidta så att alla brott, oavsett var i de rap-porteras, undersöks och beivras. Slutligen har honfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så attkrisplaneringen runt kärnkraftsanläggningar belägnavid kusten förändras vid en eventuell indragning avsjöpolisen.Först och främst vill jag betona att det är Rikspo-lisstyrelsen som fördelar polisens resurser till polis-myndigheterna och till vissa centrala verksamheterinom polisen. Regeringen sätter upp de övergripandemålen för verksamheten, men det är myndigheternasom avgör var pengarna gör mest nytta. Detta är encentral princip i regeringens styrning av statliga myn-digheter.När det gäller sjöpolisen vet jag att verksamhetenhar varit föremål för flera utvärderingar de senasteåren, varav en redovisats genom den promemoria frånRikspolisstyrelsen som nämner i sin inter-pellation. I promemorian framgår att det endast är vidpolismyndigheterna i och behovet av särskilda sjöpolisenheter kan motive-ras. Vid övriga sex polismyndigheter som harsjöpolis anser RPS och de flesta berörda polismyn-digheterna att resurserna kan användas mer effektivt iland.Man ska ha i åtanke att detta endast är ett förslag.Något beslut är ännu inte fattat. Förslaget har nyligenremissbehandlats och bereds nu inom Rikspolisstyrel-sen.Rent allmänt tycker jag att det är bra att RPS un-dersöker olika sätt att rationalisera polisverksamhe-ten. Polisen har, liksom andra offentliga verksamhe-ter, begränsade resurser, och då måste alla verksam-hetsgrenar prövas förutsättningslöst mot varandra föratt uppnå största möjliga effektivitet. Det är precisvad man har gjort i fråga om sjöpolisen.Flera av frågor rör den polisiära närva-ron i glest befolkade delar av landet. Här håller jagmed om att det är viktigt att polisen ges tillräckligaresurser för att kunna upprätthålla en godtagbar nivå.Regeringen satsar därför på polisen genom att ökautbildningstakten på så att fler nyapoliser kan tillföras myndigheterna runt om i landet.Hur dessa resurser sedan ska fördelas på olika myn-digheter och på olika verksamheter är som sagt enfråga för RPS och de lokala polismyndigheterna. Minutgångspunkt är att RPS och polismyndigheternasjälva bäst kan avgöra var resurserna gör mest nytta.Svaret på sista fråga om sjöpolisens be-redskapsplanering runt kärnkraftsanläggningar blirdetsamma som ovan. Om sjöpolisen i dess nuvarandeform försvinner från kärnkraftslänen utgår jag ifrånatt RPS löser detta på annat sätt.Anf. 21 ():Herr talman, justitieministern och ärade åhörare!Den här interpellationen handlar om polisens resur-ser. Den handlar också om de skärgårdsområden somfinns runt våra kuster. I förslaget som har gått utsom remiss från föreslås att manavskaffar sjöpolisen. Det innebär att det inte kommeratt finnas någon aktivt verkande polis i de skärgårds-områden som har fast befolkning eller som har en storbefolkning om förslaget går igenom.Hur kan jag säga så? Det kan jag säga därför attjag vet hur det ser ut i verkligheten. Jag vet vilken tiddet tar att rycka ut från polisstationerna till närmasteangöringsort och sedan att få tag på en båt och ta sigut i skärgården. Man kan inte låna närmaste roddbåtnär man ska på en utryckning. De båtar som i daganvänds av sjöpolisen är mycket snabba, mycketsmidiga och mycket grundgående. Det finns ytterst fåsådana båtar i som de båtar sjöpolisen använ-der. Det går alltså inte att rekrytera båtar hur somhelst på telefon under en utryckning i bil, där polis-männen kanske har befunnit sig på tidigare uppdrageller på stationen, de ska åka ut till enhamn.Det sägs också från att man skaersätta sjöpolisen med resurser.Kustbevakningen mellan och Stockholms-gränsen har två större båtar. Den ena ligger i hamnmedan den andra tjänstgör. Den bevakar hela dennakuststräcka och ut till västra sida. Det äralltså inte något realistiskt alternativ.Annat som man anvisar är att tullen ska gripa in.Tullen har stora besparingskrav på sig just . Dendrar ned sin verksamhet och klarar inte den verksam-het den har.Man hänvisar till hemvärnet. Vi har regler i Sve-rige för det. Dels har vi inte något stående hemvärnhela tiden, dels får vi inte blanda statlig tvångsan-vändning mellan militär och polis. Det finns skyddmot det i grundlagen.Detta förslag är helt sanslöst. Effekten av försla-get blir att vi i i praktikenskapar polisbefriade områden. Om nu polisen till-sammans med andra grupper har kunnat hålla nereantalet brott och jobba förebyggande tror jag inte attbrottsligheten kommer att ligga kvar på en låg nivåoch alla vet att det är polisbefriat område.Justitieministern inledde sitt svar till mig med attsäga att det är regeringen som ska styra. Jag skulleockså vilja lägga till att regeringen har en kontroll-funktion. Jag skulle vilja veta hur långa utrycknings-tider som är acceptabla i justitieministerns värld. Jagskulle också vilja veta hur få poliser man kan ha perkvadratkilometer för att det ska vara en vettig funk-tion i ett rättssamhälle. Jag skulle vilja veta om justi-tieministern ens har en aning om vilka utryckningsti-der det kan bli fråga om i de här fallen.Anf. 22 ():Herr talman! Det är angelägna frågor som LenaEk tar upp i sin interpellation, justitieministern. Jagvill vara med och förstärka den oro som uppenbarli-gen interpellanten känner när hon ställer frågorna omsynlig och närvarande polis, att all brottslighet skabekämpas i hela landet, huruvida sjöpolisen ska drasin, och så vidare. Det är precis som sade.Även om det är mycket trevligare att ro runt i en ekanär man ska koppla av är det inte ett sätt man skaanvända sig av när man ska rycka ut och försöka attfånga brottslingar. Det tror jag inte heller att justitie-ministern tycker.När jag läser svaret som justitieministern ger tillLena Ek kan jag bara konstatera precis detsammasom då jag läste svaret på den interpellation som vikommer att behandla här som är minegen. Justitieministern skjuter över hela ansvaret påRikspolisstyrelsen, som har att fördela resurser. Hanskriver till och med i svaret till i någon frågasom rör sjöpolisen att ministern utgår ifrån att Riks-polisstyrelsen löser detta på annat sätt.Om det är regeringen som har satt de övergripan-de målen, som ministern också skriver i sitt svar, villjag bara ställa några mycket enkla frågor till justitie-ministern. Det gör jag inte minst mot bakgrund av attministern vid ett flertal tillfällen har skrutit om attpolisens budget gick med plus. Det har handlat omalltifrån 35 miljoner till 150 miljoner.Om det nu är så att polisens budget går med över-skott: Är det regeringens mål att budgeten ska gå medplus? Är det också regeringens mål att hälften avlänets polisstationer i glesbygdsområdenriskerar att läggas ned? Det ger tyvärr ändå bara 4miljoner, trots att man har ett underskott på 40 miljo-ner. Vad ska man mer göra, ministern? I Västra Gö-taland diskuteras nedläggning av minst fem stationer.I , , , ochKalmar diskuteras nedläggningar. Är det detta somregeringens mål?Varför anser av länspolisstyrelseledamöter-na i landet att polisens arbete med att bekämpa nar-kotikan fungerar otillfredsställande? Varför anser19 % av dessa att polisresurserna inte räcker? Varförär så gott som allt närpolisarbete lagt på is till förmånför utryckningsarbete? Varför placeras poliser somsysslat med narkotikaförebyggande arbete bland ungai stället i utryckningstjänst på grund av brist på poli-ser?Varför demonstrerar poliser och allmänhet runtom i vårt land? Varför skriver tiotusentals människorpå protestlistor mot nedskärningar inom polisen?Varför sker det, ? Är det Rikspolis-styrelsens fördelningsprinciper som det är fel på? Ärdet så enkelt att den inte har så mycket att fördela attdet inte räcker? Eller är det regeringens övergripandemål det är fel på, som också nu leder till att sjöpolisendras in?Detta måste vi få svar på. Annars kan vi inte för-stå. Och kan vi inte förstå kan vi inte ens räkna medatt allmänheten som är utsatt ska kunna förstå. Justi-tieministern kan inte avhända sig ansvaret genom attsäga att regeringen enbart sätter upp målen för verk-samheten. När nu verksamheten ser ut som den görmåste man ändå få undra hur regeringens mål ser ut.Nej, , det behövs bättre förklaring-ar till varför polisens verksamhet, trots ett plus, ver-kar hålla på att avvecklas på så många håll.Anf. 23 ():Herr talman! har interpellerat i en viktigoch högaktuell fråga. Också jag har tidigare ställt enskriftlig fråga till justitieministern, och det är därförjag tar tillfället i akt att delta i interpellationsdebatten.Den viktigaste brottsavhållande faktorn är riskenatt åka fast. Det är ett viktigt skäl för en synlig ochnärvarande polis.