prot · GQ0955 · 2003-02-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:55Tisdagen den 11 februariKl. 14.00 - 15.53Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4 och 5 februari.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Kulturminister , statsrådet , socialminister , statsrådet och miljöminister § Svar på interpellation 2002/03:134 om ohäl-san bland eleverAnf. 1 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att stärka skolhälso-vården, vilka åtgärder jag avser att vidta för att kom-ma till rätta med mobbningen i skolan samt vilkaåtgärder jag avser att vidta för att den fysiska aktivi-teten i skolan säkerställs.Kunskapsmålen betonas tydligt i skolans uppdrag,men skolan har även till uppgift att utveckla elevensalla möjligheter till ett rikt liv och ge förutsättningarför en god fysisk och psykisk hälsa. Sambandet mel-lan elevers lärande och hälsa har regeringen nyligenlyft fram i propositionen Hälsa, lärande och trygghet(2001/02:14).Statens skolverk har ett uppdrag attföra ut regeringens syn på elevhälsa som beskrivs ipropositionen. finns elva regionalaresurspersoner för att stödja denna utveckling. och har även ett uppdrag attanalysera vilka insatser som kan vidtas för att stärkaden alkoholskade- och narkotikaförebyggande verk-samheten i skolan.Ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn harinrättats för att öka personaltätheten i skola och fri-tidshem. Förstärkningen förväntas få stor betydelseför de elever som behöver stöd för att nå målen förutbildningen. Avsikten är att stödet ska höjas stegvismed tills nivån 5 miljarderkronor är nådd. Totalt beräknas ca 15 000 nyalärare och andra specialister kunna anställas. uppföljningar har medlen i många fallanvänts för att öka antalet anställningar inom elevhäl-san.Under den senaste femårsperioden har arbetetmed att motverka kränkande behandling varit ettprioriterat område för regeringen. Lagstiftningen harskärpts för att betona rektors och personalens ansvar.Alla skolor ska ha handlingsplaner. hargjort uppföljning och tillsyn inom området.Skolverket har just nu ett uppdrag att kartläggavilka handlingsprogram mot kränkande behandlingsom visat sig ge dokumenterade effekter. En störreuppmärksamhet behöver även läggas på elevernasfysiska och psykosociala arbetsmiljö i skolan. Enöversyn av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektivkommer därför att inledas inom har redovisat ett uppdrag attkartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskrimine-ring, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelate-rad mobbning. slutsatser är bland annatatt vuxnas närvaro och ett aktivt arbete på skolornamot kränkande behandling ger resultat i form av ökadtrygghet och trivsel samt färre kränkningar.Utbildningsdepartementets kampanj mot mobb-ning, Tillsammans, har precis avslutats. En utvärde-ring visar att kampanjen nått ut till av skolorna ilandet. En majoritet av dem som fått del av insatsernaär nöjda, och många elever upplever att det skett enpositiv förändring på skolan.Skolverket har i sin redovisning från den syste-matiska tillsyn de utfört beträffande kränkande be-handling konstaterat att skolorna tar arbetet inomområdet på allvar och på olika sätt försöker åtgärdaförekomsten av kränkande behandling. Uppföljningarvisar att huvudmännen har tagit kritiken på allvar ochvidtagit åtgärder eller visat att arbetet med att rätta tillde påtalade bristerna pågår.Skolverket har inga befogenheter att riktasanktioner mot kommuner eller skolor. Kommunenkan dock bli skadeståndsskyldig för skador till följdav till exempel mobbning. har isitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighetföreslagit att statens sanktionsmöjligheter mot kom-munerna utökas. föreslås få rätt att med-dela förelägganden som kan förenas med vite. Försla-get ska remissbehandlas under våren.Regeringen ser allvarligt på problemen med attbarn och unga rör på sig allt mindre och att vällev-nadsrelaterade sjukdomar och besvär går allt längrened i åldrarna. Vi avser därför att ändra läroplanernaså att skolans ansvar för att erbjuda och anordna re-gelbunden fysisk aktivitet betonas. Myndigheten förskolutveckling kommer att få i uppdrag att nära följahur skolorna arbetar med att förverkliga detta nyamål.Dessutom har regeringen för avsikt att inrätta ettnationellt resurscentrum för idrott och hälsa vid . Centrumets främsta uppgift ska varaatt stödja skolor i deras arbete med att utveckla barnsoch ungas attityder till fysisk aktivitet.Anf. 2 ():Herr talman! Inget, absolut inget, gör så ont ochkänns så fel som när barn och ungdomar far illa, närde känner vilsenhet, otrygghet och stress, när de gårtill skolan efter ytterligare med dålig sömn,rödgråtna och med en klump i magen av rädsla ochoro att bli utsatta för fortsatt mobbning, eller kanskesexuella trakasserier.BRIS får alltfler samtal om problem. Rapporterfrån redovisar att hälsotillståndethos flickor och pojkar i skolan har försämrats mar-kant . Nio av tio tillfrågade skolku-ratorer, skolpsykologer och skolsköterskor uppger attden psykiska ohälsan har ökat. Det rör sig om depres-sioner, ätstörningar, övervikt och ångesttillstånd.Så kan vi inte ha det. Vi måste göra något åt situ-ationen, i första hand förebygga så att inte problemenuppstår. Om det ändå inträffar att elever mår dåligteller blir utsatta måste snabba åtgärder sättas in. Re-surser måste finnas och regelverk och handlingspla-ner fungera.Jag är inte skolpolitiker. Men, trots ministernssvar, är mitt intryck av skoldebatten att den är ganskakunskapsfixerad och att betydelsen av att elevernamår bra och har hälsan inte riktigt får det utrymmedet förtjänar. Jag vill medverka till att lyfta framhälsofrågorna tydligare och att klargöra att elevernashälsa har en direkt avgörande betydelse för hurmycket kunskaper de kan ta till sig. Varje kommunoch skola har ju ansvar och skyldighet att se till attelevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och attingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Elevvårdenfick, ärligt talat, stryka på foten i besparingstiderna,vilket var olyckligt. Det måste vi ändra på. Det gerCenterpartiets politik möjligheter till.Jag har inte så mycket att invända mot ministernssvar när det gäller skolhälsovården. Vi är ganskaöverens om att det behövs förstärkningar. Det förut-sätter - och det önskar jag också få bekräftat av mi-nistern - att framöver kontinuerligt kom-mer att följa frågan.När det gäller mobbningen redovisar ministern enrad åtgärder. Det är åtgärder som jag till största delentycker är bra. Men det räcker ju inte när man ser attuppåt 130 000 barn och ungdomar, enligt en del be-räkningar, är utsatta för någon form av mobbning.Det är en förskräcklig situation, fullständig oaccepta-bel. Jag har några följdfrågor till ministern.Jag har tagit del av det utredningsförslag som lig-ger. Men anser ministern att ska ges sank-tionsmöjligheter? När kommer i så fall ett skarptförslag från regeringen? Anser ministern vidare attlärare ska ha möjligheter att hänvisa elever till enskildundervisning och omplacering i extraordinära situa-tioner? Jag vill dessutom fråga om en kommun kanbli skadeståndsskyldig för skador till följd av mobb-ning. Det framgick av ministerns svar. Men hur oftahar det inträffat, och vem är det som har bevisbördan?För mig är detta en oklarhet. Från sidavill vi att man ser över detta så att det blir mer verk-ningsfullt med en skadeståndsmöjlighet.Slutligen, herr talman, undrar jag om en möjlighettill fler idrottslektioner på schemat är något som dis-kuteras och om ministern kan ha en viss förståelse föratt det skulle kunna vara verkningsfullare än de idéersom har presenterats.Anf. 3 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är väldigt viktiga frågeställning-ar som tar upp. På min begränsa-de tid, som redan har börjat löpa, kommer jag inte attkunna gå in på djupet på var och en av dessa för sko-lan centrala frågeställningar. Det handlar om hela detbreda uppdrag som skolan har när det gäller delskunskaper, dels elevers utveckling i ett bredare syn-sätt - tryggheten, möjligheterna att lära sig grundläg-gande värderingar. Vi har hela diskussionen ommobbning och kränkande behandling i skolan. Därmåste vi bli mycket bättre på varje skola - dels meddet förebyggande arbetet, dels med att ta resolut ak-tion när detta inträffar. Sedan har vi frågan om fysiskaktivitet och idrottens ställning i skolan. Detta är tremycket stora områden som vart och ett förtjänar endjupare debatt.Låt mig börja med att säga till jag inte tror att problemet är en kunskapsfixering iskolan. Jag tror att de här synsätten är nödvändigabåda två och befruktar varandra. Det går inte att sägaatt vi ska lägga mindre vikt vid kunskaper i skolan,utan vi måste lägga mycket stor vikt vid att barn ochungdomar får de kunskaper de behöver för att kunnaleva ett gott liv som självständiga medborgare. Menvi behöver också bli bättre på det bredare perspekti-vet, elevernas utveckling som ansvarstagande männi-skor som behandlar varandra väl och som lär siggrundläggande värderingar i skolan.Det är riktigt som säger:Elevvården har fått stryka på foten. Den utsattes imånga kommuner för ganska tuffa besparingar undersaneringsåren. Jag tror att det har smärtat både Ken-neth och mig mycket att se detta, men detär sådant som en ekonomisk kris ställer till i ett land.Då är det desto mer glädjande att se att när nu resur-serna till skolan åter ökar - mycket tack vare att rege-ring och riksdag har tagit fram ett extra statligt stödtill kommunerna riktat mot skolan, ett stöd som alltsåbara får användas för att anställa lärare och andraspecialister i skolan - har vi också fått en vändningnär det gäller elevhälsan.En inte så liten andel av den nya personal som nuanställs - och de är tusentals - är skolkuratorer, skol-sköterskor och den typen av personalgrupper som ärså oerhört viktiga för elevhälsan, för tryggheten ochför barns och ungdomars utveckling. De kommer tackvare att vi har varit väldigt tydliga i att en sådan härresurs ska öronmärkas till skolan. Många områdenbehöver nya resurser, men skolan är av största vikt.Därför har vi öronmärkt de här pengarna, 5 miljarder,som möjliggör anställning av 15 000 personer.Trots engagemang är jag be-sviken över att behöva notera att inte ställerupp på att pengar ska riktas direkt till skolan. Jaghoppas att ni överväger det framöver. Jag tror attskolan behöver det, inte minst för möjligheterna attstärka elevhälsan.När det gäller kränkande behandling i skolan ärdet naturligtvis ingen fråga där någon av oss kan sägaatt vi är nöjda med dagens läge. Så länge det finns ettenda barn eller en enda ung person som utsätts förkränkande behandling återstår mycket att göra för attfå en bättre miljö i skolan. Jag tror också att vi kanstärka det arbetet genom att gå mot mer av den typ avhandlingsplaner som visar sig fungera i realiteten.Därför har vi gett i uppdrag att ta framkunskap kring detta: När nu varje skola har ett före-byggande arbete och ett handlingsprogram mot krän-kande behandling, vad kan vi nu se har fungerat väloch mindre väl? Verket ska också ge mer handfastariktlinjer och råd till skolorna om hur man bör arbeta.Detta uppdrag till är ett strategiskt viktigtuppdrag, eftersom det också ger grunden för att taytterligare steg.Nu är min talartid ute. Det återstår mycket att sägaom flera av frågorna, men jag får återkomma.Anf. 4 ():Herr talman! Jag delar det allra mesta som utbild-ningsministern framför. Det handlar både om kun-skapsinhämtande och om att se till helheten och häl-san. Mitt intryck är som sagt att det är för starktfokus på den ena delen. Jag hoppas att det kan bli merbalans här.När det sedan gäller resurser har vi olika synsättpå hur dessa ska fördelas. Jag har fullt förtroende förförtroendevalda om de har tillgång till resurser ochom inte det statliga kommer med alltför mycket pek-pinnar och lägger sig i det kommunala arbetet. Därhar vi en skillnad. Den debatten är dock inte så frukt-bar . Men tilldelar kommunerna mer iresurser än vad regeringen gör. Sedan fördelar vi detpå olika sätt.Vidare tycker jag att en rätt dimensionerad skol-hälsovård med hög kompetens är oerhört viktig att fåtill stånd. Jag utgår ifrån att det också kommer att blifallet, att vi kan tilldela mer resurser, oavsett metod,och att vi kan uppvärdera yrkesrollen. Det finns un-dersökningar som visar att till exempel skolsköterskorhar en mycket svår arbetsmiljö och ett mycket ensamtjobb. Detta är ett exempel på ett arbete som behöverses över. Vi behöver uppvärdera både dem och annanpersonal inom elevvården.När det sedan gäller mobbningen handlar det omresurser och förebyggande insatser. Jag ställde någrafrågor som jag kanske kan få svar på i nästa inlägg.Jag frågade: Bör enligt ministerns upp-fattning ges sanktionsmöjligheter? Vi från Centerpar-tiet tycker det. Utredningen säger det. Men vad ärregeringens uppfattning?Vi tycker också att det kan vara befogat att för-stärka lärares sanktionsmöjligheter i form av enskildundervisning och omplacering i extraordinära fall.Hur ser ministern på det?Sedan har vi tagit upp detta med skadeståndet.Centerpartiet vill utreda om en skolhuvudman sominte tar itu med mobbningen också ska bli tvungen attersätta eleven ekonomiskt via skadestånd. I minis-terns svar står det "kan", men det är luddigt. Migveterligen har detta inte använts, men rätta miggärna om jag har fel i den delen.När det slutligen gäller den fysiska aktiviteten iskolan har vi från påtalat,tillsammans med andra, betydelsen av idrott och hälsai skolan. Vi vet att förebyggande hälsovård i form avgoda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet ärjätteviktigt för bra resultat i studiearbetet. Jag tyckeratt det är bra att ministern har aktualise-rat den delen. Viktigt är dock att den metod som väljsockså får det resultat som jag utgår från att ministernvill ha, nämligen ökade fysiska aktiviteter och ettbättre hälsoläge. Då är min fråga: Hur ska det se ut?Vore det inte bättre om man fick in mer av idrott ochhälsa direkt på skolschemat? Finns det inte annars enrisk för att det som presenteras i slutänden inteleder fram till önskat resultat?Anf. 5 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig uppehålla mig en del vidden viktiga diskussionen om hur vi skärper agerandetnär det gäller att stoppa kränkande behandling i sko-lan. En viktig grund för detta är de förslag vi nu harfått från och som vi alldeles snartkommer att lämna ut på remiss. Här finns ett antalfrågeställningar som lyfts fram. Det är exempelvismöjligheterna för skolans ledning att agera om man ivissa fall måste flytta på en elev för att eleven ärvåldsam och stör miljön så att det blir till en reellskada för kamrater i skolan. Den möjligheten finnsockså , men gör det tydligareoch lägger ansvaret hos rektor att vidta nödvändigaåtgärder. Det är ett principiellt bra förslag. Sedan skavi se på remissynpunkterna angående den praktiskatillämpningen och hur skolorna reagerar på den typenav lösning. Det är bra att göra det tydligare.Sedan en kort tid tillbaka har varje skola enskyldighet att upprätta en handlingsplan där rektoransvarar för att det faktiskt finns en konkret idé omhur man ska jobba både förebyggande och ingripa närnågon behandlas kränkande.Det här är ett utvecklingsarbete. En del skolor gördet bra, andra gör det inte bra. Också här kommer enny skollag att kunna skärpa det ansvaret, men vi kanockså använda oss av arbete för att sevilka metoder som fungerar och vilka som inte funge-rar.I använder man i stor utsträckning metodersom är forskningsbaserade; man har tittat på vilkametoder som har fungerat. Jag tycker att vi ska gå åtdet hållet, men kanske inte så renodlat som Norge.Där har man valt en modell, och jag tvivlar på att justen modell alltid är den som fungerar.I arbete kommer också frå-gan om sanktioner mot kommuner fram. Man kon-staterar att det är sällan eller aldrig som en kommunhar brutit mot lagen i ett tillsynsärende som Skolver-ket har utfört. Man ifrågasätter till viss del att detbehövs, men man föreslår ändå att det tillkommer ensanktionsmöjlighet.Det är ett intressant förslag som jag har en försik-tigt positiv inställning till. En av anledningarna är attvi har sett att man i kommunerna har börjat användamöjligheten att bryta mot lagen som ett politiskt in-strument. Det är någonting nytt för svensk politisktradition. Det har funnits en del kommuner i Stock-holmsområdet, ledda av nyliberala ledningar, som harsett det som ett slags politisk idé att genom att brytamot skollagen eller andra lagar - budgetlagen är ettpopulärt exempel - få mycket uppmärksamhet ochgenomslag i medierna, och så händer kanske någon-ting positivt av det. Det är ett slags nyliberalismensAFA i utomparlamentariska aktioner. Det är en väl-digt dålig metod att bedriva politik. Därmed finns detskäl att fundera kring sanktionsmöjligheter, om mannu börjar uppfatta lagstiftningen som ett slags boll-plank att bryta mot för att skapa uppmärksamhet ävenfrån politiskt, vanligtvis, ansvarsfulla grupper.Skadestånd döms ut av domstolar. När vi skärperansvaret för skolledningar att agera och ha genom-tänkta planer innebär det också att skadeståndsgrun-den skärps. En domstol kan då bedöma om givnauppdrag följs. Sedan den senaste skärpningen finnsdet, mig veterligt, inget domstolsavgörande, men detbör ha skapats en skärpning i möjligheten att få ska-destånd.Sist kommer jag till frågan om idrott i skolan. Jaghar kvar, och jag får återkomma i nästareplik.Jag tror inte att det bara handlar om idrottstimmar.Undersökningar visar, och idrottsrörelsen pekar självpå dem, att många elever inte tar del av idrottstim-marna. Det är kanske de eleverna sombäst behöver röra på sig. Det visar att vi behöverangripa dessa problem på bredare front än i skolan.Anf. 6 ():Herr talman! Jag får tacka för diskussionen. An-ledningen till att jag ställde interpellationen till skol-ministern var ju att lyfta fram hälsofrågorna i skolantydligare - mot bakgrund av att situationen inte ärtillfredsställande utan snarare på vissa områden harförsämrats. Vi i vill medverka till enhälsosammare skola. Vi vill satsa mer på förebyggan-de insatser och vid behov ingripa . Vi har varittydliga med att vi vill se en förstärkt skolhälsovårdoch ytterligare åtgärder mot mobbning. Ingen elevska behöva må dåligt av att gå till skolan. Elevernasmöjligheter till fysiska aktiviteter i skolan behöverförbättras.Av de svar jag har fått från ministern framgår detatt det finns en samsyn vad gäller att det behövs för-stärkningar i skolhälsovården. Vi kommer att bidramed den kraft vi har.Mobbning är ett oerhört komplext problem somkräver en mångfald av insatser. Det är inte minst stödtill föräldrar. Det är stöd- och kunskapsutveckling förpersonal. Det handlar om lagstiftning, regler och ettverkningsfullt handlande från skolledningens sida.Jag är övertygad om att det här krävs ytterligare åt-gärder. Jag hör att en del saker är på gång, och jag harredovisat en del ytterligare synpunkter som vi i Cen-terpartiet driver. Arbetet får inte misslyckas. Härkrävs en nollvision.Slutligen kommer vi till frågan om idrott och häl-sa. Låt oss se på möjligheten att där finns verknings-fulla modeller. Jag tror att det är fråga om både-och.Det handlar om att både få in mer idrott på schematmen att också utnyttja kontakter med föreningsliv ochandra i skolarbetet. Då tror jag att vi kan få en hälso-sammare skola.Anf. 7 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag noterar också att det finns enbred samsyn mellan och Center-partiet och Socialdemokraterna i de viktiga skolfrå-gorna. Här har vi en möjlighet till fortsatta diskussio-ner när det gäller hur vi ska uppnå målet att alla barnfår möjlighet att röra på sig i skolan. Id-rottstimmarna är naturligtvis en viktig beståndsdel,men precis som pekar på kan detvara ett intimare samarbete mellan skolan och före-ningslivet, där inte minst idrottsrörelsen - och denmiljard vi bidrar med - också blir mer aktiv i skolanoch bidrar till att skapa modellerna för daglig fysiskaktivitet i skolan.Det finns jättefina exempel. Bunkefloskolan är ettsådant exempel. På flera håll i landet har man redanbörjat arbeta på detta sätt. Jag ser fram emot ett sam-arbete med på det området.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2002/03:155 om uni-versitetsstatusAnf. 8 Utbildningsminister ():Herr talman! Per har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att säkerställa att högskolor nåttupp till de uppsatta kvalitetsmålen innan de får sinuniversitetsstatus och för att säkerställa universitets-begreppets trovärdighet.Sverige har ett högskolelandskap med ettflertal universitet med examensrätt i forskarutbild-ningen inom samtliga vetenskapsområden och någrahögskolor som tilldelats vetenskapsområde, det villsäga som har rätt att utfärda examina inom forskarut-bildningen inom ett avgränsat område. Därutöver harvi ett stort antal högskolor som inte har rätt att själv-ständigt bedriva forskarutbildning men som däremotnumera även de har fasta forskningsresurser. Dettahögskolelandskap är ett uttryck för regeringens strä-van att skapa minst en stark högskola i varje län.Givetvis måste en mycket noggrann kvalitetsbe-dömning göras inför ett beslut om att ge en högskolauniversitetsstatus eller vetenskapsområde. Därförbegärs ett yttrande från innan beslutfattas.När ska göra sin prövning av enhögskolas förutsättningar att erhålla vetenskapsområ-de tillsätter verket en bedömargrupp som gör en kva-litetsbedömning. På grundval av bedömargruppensrapport fattar sedan sittbeslut om yttrande.Högskoleverkets yttrande ligger sedan till grundför det beslut regeringen sedan fattar, antingen dettaavser vetenskapsområde eller universitetsstatus. Detär också denna procedur som säkerställer att högsko-lor uppfyller högt ställda kvalitetskrav innan de fårsitt vetenskapsområde eller sin universitetsstatus.Jag vill i detta sammanhang påpeka attdet svenska systemet för kvalitetsutvärdering av denhögre utbildningen, som trädde i kraft , ansesvara ett av de mest ambitiösa i . Det innebärbland annat att regelbundet ska ut-värdera alla lärosäten, ämnen och program och somen sista åtgärd kan återkalla ett examenstillstånd.Högskoleverket ska även regelbundet kvalitetsgrans-ka forskarutbildningen.Vad gäller det nu aktuella lärosätet, Mitthögsko-lan, vågar jag påstå att få lärosäten i har ge-nomgått så omfattande kvalitetsutvärderingar somMitthögskolan. Beslutet att tilldela Mitthögskolanuniversitetsstatus har föregåtts av en ingående be-dömningsprocess.Mitthögskolan ansökte 1997 om att få benämnasuniversitet . Regeringen förklarade attMitthögskolan skulle ges förutsättningar att utvecklastill universitet. anslag till forskningoch forskarutbildning har därefter under perioden2000-2003 höjts med 47 miljoner kronor.Mitthögskolan inkom med en kom-plettering till den tidigare inlämnade ansökan om attfå bli universitet. Regeringen beslutade i oktober2000 att från tilldela Mitthögsko-lan naturvetenskapligt vetenskapsområde, eftersomhögskolans naturvetenskapliga forskning av bedömdes uppfylla högt ställda kvalitetskrav.Mitthögskolan återkom med en an-sökan om humanistisk-samhällsvetenskapligt veten-skapsområde och prövning av benämningen univer-sitet. Ansökan om vetenskapsområde remitterades tillHögskoleverket för yttrande.I sitt beslut om att ska få universi-tetsstatus från har regeringen tagitfasta på bedömning att de humanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsmiljöerna börges ytterligare att konsolidera sig.