prot · GQ0944 · 2003-01-22 00:00:00 — Det är en fruktansvärtorättvis resursfördelning. Dessutom förbrukar videssa naturresurser i en takt som är alldeles för hög iförhållande till hur snabbt de nybildas. Det innebär attvi för det första gör slut på ändliga råvaror, för detandra bidrar till en massa utsläpp i naturen. Dessapåverkar exempelvis klimatet, vilket gör att vi fårproblem med gifter i naturen, som i sin tur gör att vifår en mängd kemikalier på ställen där vi inte vill hadem. Det är ett mycket stort problem.Dessutom är det ett mycket stort problem attmänniskor mår allt sämre. Pressen påmänniskor ökar. Det görs neddragningar, nedskär-ningar, och man pressar folk till att utföra mer arbetepå . Trots detta används i den politiskadebatten ordet tillväxt som något allena saliggörande,något som ska lösa alla våra problem. Det finns ingensom helst problematisering. Man hänvisar tillOECD:s så kallade välfärdsliga, som egentligen barahandlar om pengar och inte om hur människor egent-ligen mår. Jag förstår inte hur man så lättvindigt kanprata om tillväxtligor utan att problematisera det hela.Det verkar som om man tror att vi först ska skapa ossen ekonomisk tillväxt, för att med de pengarna sedankunna lösa de problem som vi skapade då vi intetänkte efter på vilket sätt vi skapade tillväxten frånförsta början. Då kan vi inte köpa tillbaka de naturre-surser som vi har förbrukat. Vi kan inte köpa tillbakade människor som vi har slitit ut.Anf. 36 ():Herr talman! Det brukar sägas att den politiskadebatten inte får vara en dialog mellan döva, men denhär debatten håller på att bli en dialog mellan stummaeftersom de som förväntas delta inte har någon talar-tid kvar för att kunna yttra sig.Det jag nu visar upp inför kammaren är en fem-kronorssedel. Den gäller inte längre, och vem bryr sigom det? Jag har sparat den som ett minne, men den ärnumera utbytt mot femkronorsmynt - fullständigtodramatiskt, fullständigt ointressant. Precis så odra-matiskt kommer det att kännas om och när Sverigebyter till eurosedlar.Det har sagts att det är vår generations största be-slut. Jag tror att den formuleringen leder tanken litefel. Det är ett beslut som på många sätt är ganskaodramatiskt, ganska vardagligt, där de vardagligakonsekvenserna inte på något sätt ska överdrivas.Det talades tidigare om en företagare som hadefått sin orderbekräftelse via fax från . Förhonom eller henne är det en fördel om betalningensker i en valuta så att företagaren inte behöver be-kymra sig om valutafluktuationer. Så visst finns detett antal klara fördelar om majoriteten röstar ja den14 september. Men företagaren i fråga hade uppen-barligen gjort affären även med skilda valutor. Visstgår det att hanka sig fram med hjälp av valutasäkringoch andra sådana konstruktioner, även om det ärsvårare.Det som gör att jag med mycket stor entusiasmkommer att tala för ett ja fram till den 14 septemberär att detta för mig är en del av ett mycket större pro-jekt. Frågan gäller om ska sitta på läktareneller vara med på spelplanen. Jag tycker att det äroerhört inspirerande att tänka på hur mycket Europakan uträtta om det står enigt.Tänk på världen runtomkring oss! Världen svälter,delvis beroende på en osolidarisk handels- och jord-brukspolitik från det rika . Den måste föränd-ras.Se hur kvinnor och barn exploateras i vår egenvärldsdel! Och politikerna gör alldeles för lite. Därhar det eniga en enorm uppgift.Se på miljön! Alldeles för lite görs för att ta itumed de långsiktiga överlevnadsfrågorna för mänsk-ligheten. Ett enat skulle kunna betyda oerhörtmycket. Och står i de allra flesta fall i dessasammanhang på den sida som verkar för frihandel,mot protektionism, för minskade jordbrukssubventio-ner, mot dem som alltid tror att ökade subsidier löseralla problem. står på kvinnors och barns sidamot dem som vill vara passiva inför trafficking ochandra sådana problem. har i många fall ståttpå miljöns sida gentemot dem som är passiva.För mig är det väldigt viktigt att den svenska rös-ten blir starkare. Sanningen är att om vi väljer utan-förskapets väg när det gäller valutan kommer densvenska rösten inte att ljuda lika högt. Ja, det är möj-ligt att vi kommer att skrika lika högt, men de somska lyssna kommer inte att ta intryck, eftersom Sveri-ge definierat sig som ett land som inte riktigt villmedverka i detta enhetsprojekt.Jag deltog i de liberala ledarnas möte i Köpen-hamn kvällen före det riktiga toppmötet som fullfölj-de detta enhetsverk genom att släppa in de nya EU-medlemmarna. Det var en fantastisk upplevelse,måste jag säga. Sanningen är ju den att i EU:s ut-veckling är det framför allt socialistiska och kristde-mokratiska politiker som gjort de största insatserna,eftersom liberalerna i de flesta EU-länder varit svaga-re. För mig som liberal var det fascinerande att fåuppleva att enhetsverket har fullbordats, eller i varjefall förts vidare till en mycket viktig etappframgång,medan i hög grad varit under liberal ledning.Den mycket kritiserade , underden italienske liberalen , har oförtrutet jobbatvidare och klarat problem efter problem och kunnatvisa på resultat efter resultat.Den danske statsministern har jag en del synpunkter på när det gällerhans flyktingpolitik. Men man måste verkligen lyftapå hatten för det fantastiska sätt på vilket Danmarkfullföljde sitt ordförandeskap och lyckades med ut-maningen att fullfölja utvidgningen.Prodi och hade god hjälp av Eu-ropaparlamentets talman, . Han ärirländare och har ett fantastiskt nätverk, inte minst ikandidatländerna, vilket bidrog till att man i Köpen-hamn kunde konstatera: är slut.Nu har vi fullföljt det som vi så länge har väntat påefter murens fall. håller på att bli enat. Det ärfantastiskt, och det vore mycket sorgligt om svenskafolket valde att markera distans motden processen och det projektet, i stället för att hel-hjärtat signalera delaktighet och engagemang.Det sägs att beslutet är så viktigt därför att vifrånhänder oss instrument att påverka våra förhållan-den. Vi frånhänder oss ett instrument, nämligen ränte-och valutapolitiken. Sanningen är där att vi har en radandra instrument som är minst lika viktiga för attforma framtid.Historiskt sett har under långa perioderdeltagit i valutaregimer, det vill säga olika valutasam-arbeten. Under rekordåren, de ekonomiskt verkligtframgångsrika åren för ,ingick vi i det så kallade Bretton Woods-systemet.Det byggde på att hade guldmyntfot och att densvenska kronan var knuten till dollarn.Det var en mycket framgångsrik period. Inte kla-gade man då på att vi var klavbundna och inte hadepåverkansmöjligheter. Man koncentrerade sig på attpåverka det som är mycket rimligare att ett parlamentoch ett land påverkar än att mixtra med valutakursen.Så kommer det att bli också . I den de-len instämmer jag med det har sagt.Nu har vi en självständig riksbank. Vi kommer att haen självständig riksbank också när vi går med i euro-samarbetet. Det som återstår för oss här i parlamentetär att spela på hela den klaviatur av möjligheter somandra politiska beslutsområden erbjuder.Jag vill gå över till ett av dem, nämligen skolpoli-tiken. sade att vi var isolerade. Ja, vitrivs bra i den isoleringen. Om vi är isolerade frånSocialdemokraterna sitter vi tillsammans med majo-riteten av svenska folket. Det är i själva verket enöverväldigande majoritet som stöder vår skolpolitikoch inte regeringens skolpolitik. Det är regeringensom är isolerad.Leif sade i en debatt att ärisolerat i energipolitiken därför att det vill behållaBarsebäck. Det kom en opinionsundersökning här-omdagen som även där visar att det är ni som är isole-rade. Om vi är isolerade sitter vi tillsammans medmajoriteten av svenska folket.Statsministern sade att pensionären iEskilstuna ska få döma av debatten. Jag antar att detär kommunalrådet . Det är möjligt atthan tillhör den hårda kärna av sörmländska socialde-mokratiska veteraner som kommer att följa GöranPersson oavsett vad än säger. Menfolket i övrigt håller med mig när det gäller både enkunskapsinriktad skolpolitik och en ansvarsfull ener-gipolitik.När det gäller skolan är verkligheten på mångasätt dyster. var det ett parflickor i en skola i som hotades till livet av enmanlig skolkamrat. En kille säljer narkotika på skol-gården i . En elev i hotade här-omveckan att skära halsen av sin rektor. Det är tra-giska händelser och inte politik. Det är egentligeningenting att tala om i riksdag om inte hän-delserna knöts ihop av någonting som hände sedan ialla tre fallen.Det som hände sedan i alla tre fallen var att desom var närmast händelsen, skolledningen, grep inkraftfullt och sade: Detta är inte acceptabelt. Detta ärinte försvarligt. Föräldrar i ska kunnaskicka sina barn till den här skolan utan att behövariskera att det är knarklangare på skolgården. Föräld-rar ska kunna skicka sina barn, inte minst sina flickor,till skolan i utan att de ska behöva mordhotas.Man ska kunna vara rektor i utan att be-höva höra av en elev: Jag ska skära halsen av dig.I alla dessa tre fall och i många andra har systemetbakom svikit dem som har satt ned foten och sagtifrån. En länsrätt, ett skolverk, en tjänsteman högreupp i skolhierarkin har sagt: Det där var fel, så fårman inte göra enligt lagen. Detta talade vi mycket omi valrörelsen.Det är precis som med det jag tog upp i mina re-pliker med , nämligen bristen på för-kunskapskrav i gymnasiet. Det är somhar blivit ny skolminister i . Han är gammalSSU-ombudsman och har lärt sig mycket på Bom-mersvik. Det första han gjorde som skolminister varatt skjuta på de statliga utredningar som IngegerdWärnersson hade tillsatt som skulle fundera på hur viska lösa gymnasiets kris och ordningsproblemen iskolan som hanteras med skollagen.Det ledde till att vi inte fick några vettiga svar närvi tog upp frågan i valrörelsen. Så sade man: Det därligger i eller i Gymnasiekommit-tén. Det kan vi inte svara på . Frågan om arbetsron får ingen lösning ge-nom . Det är precis lika oklartframöver som det är just nu om en skolledning harrätt att stänga av en elev. Det sker ingenting när detgäller skolledningarnas möjligheter till disciplinäraåtgärder för att skydda mobbningsoffren, de sextra-kasserade tjejerna och den utsatta personalen. Detfinns en stor besvikelse över att denna utredning somman hade hoppats så mycket på inte har lett framåt.Precis detsamma gäller Gymnasiekommittén.Vi slopar inga kunskapskrav, säger . Då är de inne på ett Orwellskt nyspråk.Sanningen är den som sade sedan.Eleverna ska släppas in, men de ska förväntas läsa inde kunskaper de har missat tidigare. Då förlorar ordetförkunskapskrav sitt värde. Ordet förkunskapskravbetyder i svenska språket bara en enda sak, nämligenatt elever ska ha vissa förkunskaper för att få påbörjaen utbildning.Nu får de börja ändå och hoppas läsa det de harmissat tidigare. Men tänk om de inte gör det. Då harde blivit lurade. Dessutom har många av deras kam-rater också att drabbats eftersom nivån kommer attsänkas på undervisningen över huvud taget. Det gårinte att bedriva undervisning om några i klassrummetinte ens har baskunskaperna.Genom att inte ge besked undvek Socialdemo-kraterna debatten i valrörelsen. Men vi kommer attfortsätta den. Vi är så glada att veta att det inte är visom är isolerade. Det är Socialdemokraterna som ärisolerade i en mycket gammaldags skolpolitik.(Applåder)Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag ville fråga omnågra saker när det gäller EMU. ochmånga andra som är ivriga EMU-förespråkare villgärna framställa det som något ganska lättvindigt ochrentav naturligt. Det är inte konstigare än att vi harbytt valör på våra egna pengar , utan detska ske mycket naturligt.Jag undrar vad det är för naturligt med detta. Detär inte bara pengarna det handlar om. Det är inte baravalörer och frågan om vi ska ha euror eller kronor ivåra portmonnäer och plånböcker. Det handlar ju ommakt och överföring av makt från denna riksdag ochtill andra mer slutna styrelserum. Det är kärnfrågan idetta.Det handlar ju inte bara om makten över penning-politiken eller valutapolitiken och räntepolitiken, utandet handlar ju också om att fullt ut delta i bygget aven europeisk politisk union med en gemensam utri-kes- och säkerhetspolitik, med en gemensam för-svarskapacitet och så vidare. Dessutom handlar detförmodligen om en kommande gemensam lagstift-ning på flera områden. Detta är vad frågan handlarom. Därför är den så stor och viktig.Lars brukar ofta säga att för oss är inteden ekonomiska frågan det viktiga, utan det är visio-nerna och fredsbygget. Sedan ska allt fantastiskt somhittills inte har blivit gjort någon annanstans händaoch ske där, till exempel att röst ska ljudaöver världen. Men det gör den ju inte, och det har juhänt just sedan blev medlem i den europeiskaunionen. Då tystnade röst i världen. Hurkommer det sig, tror ?Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag har engagerat mig för att ja-partierna ska ha en så samordnad argumentation sommöjligt i den här folkomröstningskampanjen. Därförgläder det mig att kunna säga att jag instämmer medGöran , som av någon anledning nu talar medpartiets etikexpert. Jag hoppas att det inte är någotallvarligt på gång. Jag tänkte instämma med GöranPersson. Det kan väl vara trevligt att få höra? ArneKjörnsberg kommer att finnas kvar ett tag till. Hanhar alltid funnits här i kammaren ända sedan hanefterträdde tyckte det som sade om attECB:s styrelserum inte är mer slutet än vad Riksban-kens styrelserum är var väldigt bra. ju aldrig älskat den svenska . Varförbörja älska den nu så fantastiskt? ECB står underparlamentarisk kontroll på samma sätt som Riksban-ken gör. Det finns ingenting i det här framtidskon-ventet som tyder på att på något sätt skulleupphöra som stat eller att den här inteskulle ha mycket utsträckta möjligheter att påverkaSveriges och det svenska folkets öde.Den svenska rösten ska ljuda. När man spelar påen gitarr kan ljudet förstärkas av gitarrlådan. Det ärdet akustiska fenomenet som vi ska uppnå genom attvara med i EU. Genom att vi förhoppningsvis imånga fall har en samklang med andra länder i EUför demokrati i världen, för mer solidaritet, för störreinsatser mot koldioxidutsläpp och mot trafficking ochmycket annat ska den svenska rösten kunna förmerasoch verkligen åstadkomma någonting i verkligheten.Det är den visionen som driver mig. Det vore syndom den svenska rösten i inte hördes för att vivalde utanförskapet.(Applåder)Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag har full förståelse för den visionsom drivs av. Det är mycket sympa-tiskt att man ska kunna göra bra saker och att mankan göra det bättre tillsammans än var och en för sig.Jag håller fullständigt med om det. Men den europe-iska politiska unionen är inte uppbyggd för att lösa deproblem som tar upp. Tvärtom är deti praktiken så att den europeiska unionen med sinkonstruktion skapar en hel del problem. Den friarörligheten för varor skapar till exempel en hel delmiljöproblem. Unionens förhållningssätt till länderutanför EU skapar en hel del problem. Det är nog inte riktigt sant att det är genom attjust gå med i den europeiska unionen och delta i densom vi löser alla de problem som både och jag är besjälade av att lösa.Sedan finns det faktiskt en viktig skillnad mellanden och den svenska riks-banken vad gäller insyn, demokratisk kontroll och valav de ledamöter som finns där. Det är en väsentligskillnad, men den största skillnaden, ,är ju att den svenska hanterar den svenskaekonomin och den svenska räntan utifrån hur förhål-landena ser ut i . Det gör inte den europeiskacentralbanken. Den har inte till uppgift att göra det.Den ser till ekonomin för hela området. Det är natur-ligtvis en stor skillnad.Om vi frånhänder oss beslutanderätt över denekonomiska politiken har vi också lämnat ifrån oss ettav de absolut viktigaste verktygen som vi behöver föratt uppnå våra politiska mål.Anf. 40 () replik:Herr talman! sade att om vi av-säger oss makten över den ekonomiska politiken såhar vi också avsagt oss makten att nå våra politiskamål. Precis så är det, och därför ska vi inte avsäga ossmakten över den ekonomiska politiken. Vi svenskarska inte ha kvar möjligheten att mixtra med valutan,men vi kommer att ha kvar en rad andra möjligheteratt påverka svensk ekonomi.Det som försökte diskutera medGöran är ju mycket intressant. Jag håller medMaud i själva formfrågan hur beslut skakomma till, men det har pekat på är kan visa att man kan uppnå precis samma effektpå landets ekonomi genom till exempel en momsför-ändring som man kan göra genom en ränteförändring.Den makten har vi ju kvar. riksdag kommer att finnas kvar. Vikommer att ha goda möjligheter att påverka Sverigesframtid också i fortsättningen.(Applåder)Anf. 41 ()replik:Herr talman! Jag tror att jag i nästa val ska försö-ka göra så att får fler röster eftersom mandå får komma in tidigare i det här replikskiftena. Dåblir det inte så att någon annan tar upp samma frågasom man själv hade tänkt prata om.Jag tycker att har rätt i en sak närdet gäller frågan om medlemskapet i EMU. Dettamed att byta ut själva sedlarna är inte så fruktansvärtdramatiskt. Om det bara handlade om att man skullebyta sedlarna mot euro skulle jag kunna tycka att detvar helt okej. Jag har ingenting emot det. Det vore välroligt att byta valuta. Men är det inte riktigt såenkelt.Om hade fått bestämma själv vaddet skulle stå på valsedlarna inför folkomröstningenhade det antagligen stått: Ja till mer fred och interna-tionell solidaritet, en bättre och starkare miljöpolitik ivärlden och starkare välfärd åt alla. Sedan hade manfått rösta ja eller nej till det. Men det är inte fullt såenkelt heller.Det här handlar om att vi ska byta valuta ochöverföra makten över valuta- och räntepolitiken tillden . Man kan ju tycka attdet inte är så särskilt dramatiskt det heller. Men detinnebär att vi frånhänder oss vissa politiska instru-ment som vi skulle kunna använda oss av för att styraöver vår egen politik på ett bättre sätt. Dessutom hardet, som också säger, en väldigt storpolitisk betydelse. Det innebär att man tar ytterligaresteg mot att föra över mer makt till EU. tycker att det är en bra idé, och jag tycker inteatt det är bra idé. Därför är det heller inte så underligtatt vi har olika åsikter i den här frågan som handlarom euron.Eftersom redan har tagit uppdetta om EMU i ett tidigare replikskifte handlar denfråga som jag tänker ställa om en annan sak somgäller EU. Den handlar om utvidgningen till Östeuro-pa. Jag tycker att det är väldigt positivt om de ländersom ligger på andra sidan blir medlemmar iEU. Jag tycker att det är positivt av den anledningenatt det skapar möjlighet till fri rörlighet över gränser-na för människor. Det finns vissa hot som sägeratt kanske inte kommer att släppa in de härmänniskorna på vår arbetsmarknad. Jag vill höra LarsLeijonborgs syn på detta.Anf. 42 () replik:Herr talman! Det tillhör det återkommande, somfår oss andra här i kammaren att dra lite på munnen,när företrädare för säger att de tycker attdet är bra att länderna på andra sidan kom-mer med i EU - eftersom inte tycker attlandet på denna sida ska vara med i EU.Det där lär vi aldrig riktigt kunna reda ut. Jag harförstått att om svenskarna röstar ja till EMU tänkerMiljöpartiet bli för EU. Det är ytterligare ett skäl föross att rösta ja den 14 september.Jag tycker förvisso att EU ska bli starkare på deområden där vi måste ha europeiskt samarbete. Förmig är det uppenbart att de problem jag tog upp medEuropas röst i världen, trafficking, miljön, Kyotopro-cessen och handels- och jordbrukspolitiken är mycketlättare att hantera om är enat. är all-deles för splittrat när det gäller Mellanösternproble-men och mycket annat. Det är sorgligt. Det gör att vifår en sämre värld än vi skulle kunna få om Europastod mera enat.Däremot finns det mycket annat där jag inte tyck-er att EU ska få mer att säga till om. Ni kommer up-penbarligen att måla upp bilden av det hemska Brys-sel som ska bestämma allt. Det är inte det alternativvi på ja-sidan talar för. Vi talar för ett alternativ därSverige har massor att bestämma över men där viinser att en gemensam valuta är någonting praktisktoch kittar samman folken som behöver mer, intemindre, samarbete.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Ett av mina absolut viktigaste argu-ment i min kritik mot Europeiska unionen är att den imångt och mycket är en sammanslutning av några avvärldens rikaste länder för att skapa sig själva merpengar, mer av resurser, på ofta andra fattigare län-ders bekostnad. Därför är det för mig självklart atttycka att det är positivt om de människor som lever iländerna på andra sidan eller i andra delarav vill bli medlemmar i . Det blir mindreav en västvärldens egna rikemansklubb om fler länderblir medlemmar.Men om EU ska utvidgas är en av de positiva sa-kerna just fri rörlighet för människor. Om hela Euro-peiska unionen bara handlade om att människor skafå röra sig fritt över gränserna, söka jobb i andra län-der, bosätta sig var de vill, skulle det vara alldelesutmärkt. Det är också en av de saker som är positivtmed , det vill säga att fler människorfår tillgång till den rika västvärlden och EU:s arbets-marknad. De människor som lever utanför EUär förhindrade att komma in på den europeiskaarbetsmarknaden - i alla fall i Sverige.Nu finns diskussioner om att från sidabegära undantag och inte släppa in de människor frånländerna i som vill komma hit och sökajobb - trots att de blivit medlemmar i . Jag önskarett svar från på frågan vad han anserom detta.Anf. 44 () replik:Herr talman! och stod påsamma sida i denna diskussion före valet. Det gör vinaturligtvis fortfarande. Vi försvarar gemensamt enarbetskraftsinvandring till . Alltså vill vi inteha de undantagen.(Applåder)Anf. 45 ():Herr talman! Låt mig först gratulera till uppgiftensom talman.Om det skulle till äventyrs vara så att iEskilstuna fortfarande lyssnar överträffar han därmedåtskilliga av sina partikamrater i riksdag.Herr talman! Vårt land står inför många stora frå-gor. Alkoholkonsumtionen är den största på hundraår, och sjuktalen når, som alla vet, alarmerande nivå-er. Konjunkturen är svag, liksom tillväxten. Energi-politiken inriktas på avveckling i stället för utveck-ling, och elpriserna rakar i höjden efter torråret 2002.Landsting och kommuner har svårt att klara sinaåtaganden trots stora skattehöjningar. Antalet före-tagskonkurser ökade . När Finansde-partementet låter meddela - vilket redan har nämnts -att vi, trots allt vad vi ser och känner, klättrat iOECD:s välfärdsliga från 17:e till elfte plats, visardetta sig vara ingenting annat än en anka.Men vi står nu också, herr talman, inför etiskafrågeställningar som pockar på svar och som också deär av avgörande betydelse för vår framtid. För en tidsedan ställde min kollega frågan tillutbildningsministern "om skolorna påalla stadier i fortsättningen ska få bygga på värde-ringar som är förankrade i eller hämtar sin inspirationifrån etik och västerländsk humanism eller omdet finns en risk att den värdeneutrala skolan är påväg tillbaka".Thomas svarade ordagrant: "harsocialdemokraterna vårdat den läroplan som skapadesunder den borgerliga regeringsperioden 1991-1994med just de formuleringar som upp. Vi har väl inte visat något engagemangför att ta bort detta. Jag upplever heller inget tryck pådet någonstans i samhället. Vi har inga som helstplaner på att göra detta. "I radions lördagsintervju berättadestatsministern att han är irriterad över att det i läro-planen står om "etik". Det avsnitt i läroplanensom ogillar handlar om den värde-grund som skolan ska förmedla. Där talas om männi-skolivets okränkbarhet, om individens frihet ochintegritet. I avslutningen av detta stycke står det attundervisningen ska ske "i överensstämmelse med denetik som förvaltas av tradition och väster-ländsk humanism" och att detta sker "genom indivi-dens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans ochansvarstagande". Det är denna formulering som lan-dets statsminister inte tolererar eller accepterar.Göran vill stryka, och lo-var att formuleringen om "etik" ska vara kvar.Nu vill vi naturligtvis veta vad som gäller.