prot · GR0916 · 2003-10-21 00:00:00 — Det finns dessutom väldigt lite som talar för att takten ska höjas i arbetet, som näringsministern säger. Det uppdrag som näringsministern stolt refererar till om att ge 45 myndigheter uppdraget att se över detta och återkomma ges helt utan ett kvantitativt mått och helt utan ett mål för myndigheterna och departementen att sikta in sig mot. Man kan säga att det är myndigheterna mer än näringsministern som sätter takten, som bestämmer och som leder arbetet, och det måste vara bekymmersamt för näringsministerns ledarskap. Gör en myndighet lite på det här området passerar det förbi. Det enda som gäller är att de här åtgärderna ska presenteras för . Anser då att det är otillräckligt måste myndigheterna göra om arbetet, och så går det utan att någonting händer i arbetet på att avskaffa och förenkla lagar, regler och förordningar. , och det är det beklagliga, ser vi å andra sidan hur regelverken växer, regelbördan blir tyngre, krånglet ökar, byråkratin blir värre. Vi ser just den politiska logiken alltför ofta i det här huset. På det här området är regeringen och ledamöter i allians med byråkrater väldigt produktiva och kreativa när det gäller att foga regel till regel, att lägga krav till krav och förordning till förordning. Sammantaget bildar det här ett nät som fjättrar den enskilda människans kreativitet och företagsamhet. Den politiska logiken är därför ett problem för oss alla. Jag tror, fru talman, att beslutade att regeringen måste intensifiera regelförenklingsarbetet redan under det här året, 2003. Ett mål ska fastställas, en mätmetod ska tas fram och sedan användas . är det oktober, och det är anmärkningsvärt att näringsministern inte klart vill redogöra för hur det uppdraget från ska hanteras. Därför vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att leva upp till beslut vad gäller mål för att avskaffa och förenkla regler. När, , sätts det upp ett mål för arbetet med att förenkla och avskaffa reglerna? 86 Näringsminister (): Ytterligare en av dessa totalt onyanserade svartmålande beskrivningar av allt elände som råder i kungariket. Enligt de internationella och mer distanserade och opartiska studier som görs ligger bland de bästa när det gäller den här typen av aspekter. Få andra länder har mindre krångel. Få andra länder har regler som är mindre betungande för de mindre företagen. Det är det perspektiv som vi startar ifrån. Det räcker inte för oss. Vi måste bli bättre. Vi måste utnyttja ny teknik konsekvent för att röra oss framåt, och det ska vi göra. Men det underlättas inte av en debatt som är så totalt utan kontakt med verkligheten, så totalt utan proportioner. säger att ingenting händer och att allting går i stå. ställde faktiskt en fråga till mig om vad som kommer att ske, och jag har redovisat vad som kommer att ske. frågat mig vad som har skett som har gått, hade jag svarat på vad som har skett som har gått. Men om jag nu kommer hit och svarar rakt och tydligt på den fråga som han har ställt, förväntar jag mig något annat än en utskällning för att jag svarat på den fråga som han har ställt och inte väljer att prata om något helt annat. Jag är helt övertygad om att ett sådant här arbete om det ska få seriösa resultat måste bedrivas med systematik och ordning. har arbetat hela det här året med att ta fram ett bra mätinstrument. Det finns nu framme. Vi diskuterar nu med de berörda, nämligen näringslivsorganisationer, hur det här ska göras konkret användbart i de enskilda företagen och på de enskilda institutionerna. Det arbetet förtjänar respekt, inte förakt. Det tycker jag att ska tänka på i den fortsatta diskussionen. Jag kan berätta att vi gör väldigt mycket på det konkreta planet som förändrar vardagen för . viftar föraktfullt bort det som tullen gör och menar att det väl inte betyder någonting. Tusentals svenska företag handlar med utlandet, inte minst små företag som har agenturer och annat och som representerar utländska producenter eller som exporterar. av all svensk industriproduktion säljs på export. Det går inte att bara fnysa åt att knappt någon företagare längre behöver besöka ett tullkontor, att i stort sett varenda tullhandling som man förr behövde lämna in har ersatts av enkel kommunikation mellan olika datorer via Internet och att tullbesöken i stort sett är ett minne blott. Vi går vidare offensivt. Jag kan berätta för , även om han kanske inte vill höra något om tullen, att vi nu arbetar på ett förslag som inom kommer att innebära att en tullbehandling kan räcka för flera länder på en gång. Om till exempel ett företag säljer från till , ska det inte behöva ha att göra med både det svenska och det italienska , utan det svenska ska kunna ta hand om tullklarering för båda länderna. Eller om man köper från och leverantören har fixat med sin tullmyndighet ska det räcka. I ett slag halverar vi då ytterligare en gång det lilla arbete som vi redan i utgångsläget har pressat ned det här till. Alla de människor som bedrivit ett hängivet arbetet för att förbättra servicen för de mindre företagen i våra myndigheter och i våra departement förtjänar respekt och beröm för detta, inte den fnysning som består dem med. Jag skulle vilja avsluta med en uppmaning. I regeringen gör vi nu så att alla förslag som kommer till ska vara försedda med en beskrivning av hur de påverkar administrationen för mindre företag, vilka sådana kostnadseffekter de har. här säga till mig att också ni moderater tänker göra det från och med nu i alla era motioner eller att åtminstone tänker arbeta för det i den moderata riksdagsgruppen? Då kunde vi föra debatten på mer jämställd fot. 87 (): Näringsministern svarar inte på min fråga. Frågan var när vi kommer att få ett mål som sätter upp ambitionsnivån för regelförenklingarna. Det var frågan. Det är en central frågeställning för det arbete som ska ske framöver. Den frågan får jag ställa till näringsministern en gång till. Näringsministern pratar om svartmålning. De referenser näringsministern gör till ett fåtal utländska undersökningar ställer inte svenska företagare upp på. De känner inte igen sig i den verklighetsbilden, i det politiska språket. Om vi ska prata om den största internationella undersökning som har gjorts vad gäller företagarklimatet hamnar på en föga hedrande 31:a plats av de 37 undersökta. Näringsministern känner säkert till den undersökningen, GEM-undersökningen. Jag vill stryka under att näringsministern måste sätta upp ett mål, en ambition för hur mycket regelmassan ska minska. Visst går det att börja med att sätta målet. Precis som näringsministern säger är en mätmetod presenterad och håller på att diskuteras. Men när regeringen har slagit fast alla sina andra mål som man omger sig med har det inte hindrats av att man inte hade någon exakt mätmetod. På det här stadiet gäller det för näringsministern att visa på ett politiskt ledarskap, vad som är ambitionen, riktningen och målet, för att på allvar kunna sätta press på myndigheter, på byråkrater och på de generaldirektörer som näringsministern ska ha seminarium med. Det är väldigt viktigt. Jag sade att jag har respekt för de förenklingar som har gjorts. Men de är för få. Det stora uppdraget är att minska den totala regelmängden. Den blir en snårskog som ökar rättsosäkerheten och otryggheten. Problemet är sällan att en enskild regel är krånglig eller svår. Det är när regel adderas till regel, när förordning adderas till förordning som det blir just en snårskog som det är omöjligt att överblicka, även om de enskilda reglerna i sig inte är speciellt svåra att begripa. Därför är ett mål för regelförenklingsarbetet essentiellt. Där måste näringsministern komma med ett svar: När kommer detta mål? Det finns nu många länder som går före när det gäller politiska målsättningar och ambitioner att minska företagens regelbörda. I har parlamentet beslutat att minska regelbördan . Redan under den första mandatperioden märkte man att regelbördan för företagen minskade . Både och har satt upp samma ambition som . De har börjat arbetet med att förenkla och avskaffa regler. Varför, näringsministern, ska vi komma efter? Varför ska vi vara sämre? Milt uttryckt tror jag att det finns en stor potential för att minska regelbördan här i landet. Det är 75 myndigheter som utfärdar sammanlagt 1 150 blanketter där man kräver in uppgifter från människor som försöker förverkliga sina idéer och framtidsdrömmar i företagandets form. Vi kan räkna med att ungefär 13 000 heltidsjobb går åt enbart till att fylla i blanketter, så en potential finns. lanserade de fyra borgerliga partierna en motion där ambitionen var tydlig: att minska regelkrånglet till 2010. En enkel fråga till näringsministern: han den ambitionen eller inte? 88 Näringsminister (): har talat i åtta minuter. Jag nöjde mig med att ställa en kort fråga. Inte med ett andetag kom ens i närheten av den. Jag beklagar det och upprepar frågan. Han har ändå kvar. Frågan går ganska snabbt att besvara det räcker med ett ja eller ett nej. Vi från regeringens sida förser alla de förslag vi lägger på bord med en bedömning av hur de påverkar företagens krångel om de innebär administrativa kostnader eller inte. Vi kan få kritik för att utredningarna ibland inte är tillräckligt vetenskapliga eller tillräckligt långa doktorsavhandlingar som bygger under de bedömningar som görs. Vi arbetar med detta och gör dem allt bättre och mer ambitiösa. Det är en viktig fråga för oss att foga detta till de olika förslag som läggs fram för . Min enkla fråga var: Kan vi skaka hand, , på att också sent omsider börjar att, precis som vi, förse sina förslag med en krångeldeklaration när de läggs på bord? Det gäller hur mycket nytt krångel de innebär, hur mycket det kostar och om det är värt besväret. Jag har läst den motion som beskriver. Där står det hur man ska göra, att man ska göra det mera och man klagar på att regeringen inte gör tillräckligt. Men det står inte ett ord om hur de förslag som ni lägger fram för beslut ska hanteras. Svara mig nu: Tänker åtminstone verka för att det egna partiet ska börja med det? Sedan till frågan om mål för krångelminskningen. Det är enkelt för ett litet oppositionsparti att kräva mål och i allmän demagogisk och populistisk anda säga att vi ska öka eller minska något. Men om det ska vara någon mening med det måste det mål man utformar vara kopplat till någonting som går att mäta. fick jag kritik för att vi lägger tid på att utveckla en mätmetod. Det är klart att jag kan säga att vi ska minska krånglet om jag inte säger i vilket avseende eller hur det ska utvärderas. Vi jobbar ambitiöst tillsammans med näringslivet på att utforma en effektiv mätmetod baserad på den metod man använder i . Man har problem i med den, och vi vill vidareutveckla den. Det är det vi jobbar med. När den finns framme kan vi diskutera hur det målet ska formuleras. Men att börja med det , utan att vara intresserad av mätmetoden och kanske till och med kritisera att vi mäter, är inte seriöst, . 89 (): Näringsministern får ta chansen i sitt sista inlägg att faktiskt besvara min fråga tydligare. Budet är givet. Det var jag som började ställa frågor, . Att inte besvara den är faktiskt ett hån mot riksdagsbeslutet som är taget . Framför allt är det ett hån mot de företagare som kämpar för att hålla sig flytande i ett hav av paragrafer. Det är inte bara en debatt mellan dig och mig, näringsministern, utan det är fler som är intresserade av ett seriöst svar på frågan. ställer också en fråga. Det är en väsentlig skillnad mellan att vara i majoritetsställning och att sitta i opposition. Om vi hade varit i regeringsställning hade vi definitivt verkat för hårdare och tuffare konsekvensanalyser av bättre kvalitet från regeringen. Det kan jag säga utan att darra på manschetten. Regeringen skriver i sin senaste skrivelse, som vi delvis har kommenterat här, att en stor del av arbetet handlar om perspektiv- och attitydförändringar när man tar fram nya regler. Men debatten här och det år som har varit med näringsministern visar att det stora attitydproblemet i mångt och mycket verkar ligga hos näringsministern själv eller på . Så särskilt mycket har vi inte sett. Om vi blickar framåt får vi heller inga besked om när det kommer ett mål. Jag ställer frågan en gång till. Det är sista chansen för näringsministern att svara. Vad säger näringsministern om det bud som ligger från fyra borgerliga partier? Stöder han ambitionen att sätta upp ett mål för att minska krånglet, byråkratin och regelbördan , en fjärdedel, till 2010? 90 (): Jag satt på mitt rum och lyssnade på debatten. Vi kan ju göra så, om vi inte är i kammaren. Ni ska veta att det finns trägna lyssnare vid apparaterna. Jag hörde interpellantens fråga, som är väl tänkt, och ministerns svar. Då slog det mig: Har vi något ansvar för det här? Ja, det har vi. Vi har varit med regeringen och diskuterat företagsamhetens villkor. Vi måste ha fler arbetade timmar, speciellt i de arbeten som inte finansieras via skatter, om vi ska kunna ha en rejäl skattefinansierad sektor. Då måste vi ha fler mindre företag. Då är regelförenklingen oerhört viktig. Jag minns mina vänner och släktingar i , som miste arbetet på varvet. De startade egna företag och satt och kämpade med blanketter och regler. Det måste bli enklare. Därför, fru talman, skrev vi i jag gjorde det själv till och och bad att få förslag. Vi bad inte om några procentsatser utan om konkreta förslag till regeländringar som vi kan göra. Om jag säger till mina morbröder och farbröder att vi har minskat reglerna så säger de: Så bra, men det är just den här krångliga regeln vi har problem med. Procent gör ingen företagare glad. I stället är det regelförenklingar som gäller. Därför säger jag till ministern och min vän eftersom vi säkert är vänner i den här ambitionen att låt oss inte tala om procent, utan låt oss tala konkret. Vilken regel vill ta bort? Ge exempel på tre konkreta regler i stället för att ange procentsatser. Låt oss tala konkret för företagens skull. I den sovjetiska planekonomin sade man att man skulle slå planen . Däremot är det ingen konstruktiv marknadsekonomi att tala om procentsatser. Tala om konkreta förslag i stället. Det tog tid för näringslivets organisationer att svara mig. Jag fick svaret från Företagarna . De tog på sig. sitter vi och analyserar deras idéer. Låt oss alltså tala i konkreta termer och inte i procentsatser. Jag tror att det är vad regeringen försöker göra att tala konkret. Varför inte bjuda över och säga: Hundra procent av alla onödiga regler ska bort! Däremot ska ingen regel som behövs för att skydda hälsa, liv eller miljö bort. Många regler som i förstone verkar vara onödiga är till för att skydda hälsa och miljö och för rättvisa företagsvillkor. Det är väl viktigt, ? kan väl ange tre förenklingar som han vill göra så kanske vi kan tala konkret och slipper luddigt tal om procentsatser. 91 Näringsminister (): Jag tackar för inlägget. Även jag tycker att det är de konkreta enskilda reglerna som är de viktiga. Här har vi haft en diskussion om målsättningar i ganska demagogiska och populistiska termer, vilket är en flykt från det krav som vi politiker borde ha på oss, nämligen att vara konkreta. Jag har läst den borgerliga motionen. Där finns inte ett enda konkret förenklingsförslag. Vad vill man förenkla bort? Är det salmonellakontrollen, hälsokontrollen av korv, arbetsmiljöregler eller arbetsrättsregler? Ingenstans nämns att man vill göra en annan avvägning mellan skydd för allmänna intressen och viljan att förenkla på de områden som har omfattande regelverk. Jag anstränger mig att hitta former för att kunna tillämpa viktiga regler på ett sätt som blir mindre krångligt. Jag återkommer till frågan om tullen. Det är inte ett unikt men ett tydligt exempel. Det har skett en revolution kring hur enskilda småföretagare måste ägna tid åt krångel i sin vardag om de handlar med utlandet. Vi går vidare steg för steg, och vi gör det med de mycket kraftfulla förslag som jag beskrev . Det arbetet förtjänar bättre respekt än den svartmålning som ger. Även jag är bedrövad över den brist på konkretion som man ibland hör i den allmänna debatten där det anges ett antal tusen sidor som måste förenklas, men däremot ges inga konkreta förslag. Man får lätt intrycket, och frestas att tro, att detta är en flykt från kravet att själv behöva göra svåra avvägningar och peka ut vilka regler man inte vill ha kvar, i stället för att gripa sig an de svåra uppgifterna. Vi som sitter i regeringsställning, och även som deltar i att utforma en politik som påverkar människor och företag i , har kravet på oss att veta vad vi gör och vad vi pratar om. Vi kan inte nöja oss med luftigt snack. Jag vill än en gång upprepa det som jag sagt tidigare: När det finns en bra mätmetod då kan man diskutera mål. Vi är snart där tack vare det arbete vi bedriver och som bara fnyser åt. 92 (): Det är uppenbart, och , att vi inte får låta sökandet och behovet av tydligare regler eller tydliga mål bli en ursäkt för att fördröja arbetet med att avskaffa eller förenkla regler. Ni får inte ta fel på detta. Det är ju inte så att det råder brist på fält där man kan börja arbetet med att förenkla reglerna. Det finns förslag på regler som regeringen skulle kunna avskaffa eller övermorgon om den tog kontakt med de borgerliga partierna. Det gäller bara att läsa förslagen noggrannare. Läs de borgerliga partiernas motion noggrannare! Vi kan börja med att avskaffa de statistiska totalundersökningar som myndigheter ägnar sig åt. Vi kan införa enhetliga beräkningsunderlag för ersättningar från de allmänna försäkringarna. Vi kan avskaffa lagen om obligatorisk platsanmälan. Vi kan förenkla semesterlagen. Näringsministern kan ge tilläggsdirektiv till att se över . Det finns en uppsjö förslag. Man skulle kunna ge en lista på lagar som är möjliga att avskaffa, och som det också finns en majoritet för i kammaren. Det är inte bristen på förslag om att avskaffa regler som är problemet utan bristen på politisk vilja. Den politiska viljan och den politiska makten i den här frågan har näringsminister . Han har för lite vilja och för mycket makt, vilket är ett problem för svenska företagare. 93 (): Näringsminister ska naturligtvis svara för sig själv. Jag talar för mig. Det finns ingen brist på vilja hos mig eller mitt parti att gripa oss an regelförenklingarna. Däremot finns det brist på konkreta förslag framför allt från de borgerliga partierna och från näringslivsorganisationer. De förslag som finns handlar om allmänna tilläggsdirektiv. Just det tillsätt en utredning! I många av dessa fall handlar det om svepande formuleringar som Gör någonting och Bli bättre. Jag skickade en förfrågan till Företagarna och fick svar . När jag läser deras svar ser jag inget konkret, utan det handlar om idéer kring vad man kan göra som i sin tur kräver utredningar och beredningar. Det är just det som är det belysande. Jag har inte fått tre konkreta förslag från Företagarna utan idéer och uppslag som i och för sig kan vara bra men som kräver beredning. Poängen med Simplexgruppen är just att man går igenom regel för regel i samråd med näringslivets organisationer och diskuterar med dem. Det är den svenska modellen som gäller inte yxhuggsmodellen. Ni får ursäkta mig, men ett parti som försvann från kammaren brukade säga: Ta bort all onödig byråkrati! Så sade och . Men det höll inte i längden. Varken vänster-, höger- eller näringslivspopulism slår den svenska politiska modellen. När det exempelvis sägs att man ska minska antalet tillfälliga anställningsformer i lagen om anställningsskydd det var det första Företagarna skrev till mig undrar jag hur detta ska gå till. Vilket antal handlar det om? De skrev också att man ska behålla provanställningen. Mig veterligen finns provanställningen. Vidare föreslogs att man skulle införa överenskommen visstidsanställning och ytterligare någon form. Ja, det var ju konkret så det förslog! Det är här vi får sätta oss ned och diskutera. Det går inte fort om man jobbar seriöst. Min mormor sade en gång: Fort och väl följs inte alltid åt. Min mormor var en klok företagare som drev ett jordbruksföretag. Det är bra om ni på den borgerliga kanten blir lika kloka politiker som min mormor var. Vi ska förenkla och göra saker och ting bättre, och vi ska göra det noggrant och bli konkreta. 94 Näringsminister (): Eftersom jag är siste talare ska jag inte ställa några nya frågor. Jag har noterat att den enda fråga som under denna nästan timslånga debatt ställts blivit hängande i luften. Jag konstaterar att inte tycker att de förslag som lägger på bord behöver ha en beskrivning av konsekvenserna i administrativt och byråkratiskt hänseende. Han nöjer sig med att klaga på regeringens konsekvensanalyser som är de enda som kommer fram och anser att de bör bli bättre. De duger inte. Min enkla uppmaning, som jag inte gör i form av en fråga utan i form av en rekommendation, är: Sopa framför den egna dörren först, ! Sedan hade han ett antal konkreta förslag. Vi ska ge tilläggsdirektiv till en utredning om . Det var ett kraftfullt förslag. Jag kan berätta att vi gav tilläggsdirektiv till utredningen . Jag föredrar att inte tala så mycket om utredningsdirektiv och sådant som vi redan har gett. Jag väntar tills förslagen kommer, så kan vi tala konkret om hur det ska bli snabbare och enklare att klara miljöprövningen utan att sänka ambitionen vad gäller miljön. Vad gäller det oerhört kraftfulla förslaget om den obligatoriska platsanmälan handlar det om en enkel information per Internet om vakanta tjänster som man skickar till arbetsmarknadsmyndigheterna. Det kan väl diskuteras om det skulle göras annorlunda. Men någon grundläggande revolution i företagandets villkor i tror jag inte det är. Jag vill addera till reflexion om det diffusa i de förslag som ofta ställs. Jag ställde frågan till en mycket hög företrädare för svenskt näringsliv hur han prioriterade bland alla de förslag till förenklingar som fanns. Jag fick ett svar som var ungefär som det fick: Jo, jag prioriterar de 24 000 sidorna. Det sade han. Tack för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:12 om valutaspekulation 95 Statsrådet (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att uttalanden från svenska statsråd inte orsakar spekulation mot kronan. Låt mig först klara ut hur ansvarsförhållandet i valutapolitiken ser ut. Enligt lagen om valutapolitik är det regeringen som beslutar om vilket system ska ha för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor, det vill säga om vi ska ha fast eller flytande växelkurs. ansvarar därefter för den praktiska tillämpningen av valutapolitiken. har som bekant ett system med flytande växelkurs för kronan. ansvarar för tillämpningen av det system som valts och beslutar självständigt i frågor som rör denna tillämpning. Vid flytande växelkurs bestäms kronans kurs i förhållande till andra valutor på valutamarknaden. Utvecklingen hos en växelkurs påverkas av en rad faktorer, såsom ekonomiska nyheter, kapital- och handelsflöden, skillnader i tillväxt, räntenivå och inflation i respektive omvärlden. En växelkurs är priset på en valuta uttryckt i en eller flera andra valutor, varför kursen påverkas både av inhemska och utländska faktorer. av dryga som haft ett system med flytande växelkurs har vi sett betydande rörelser i den svenska kronans värde mot andra valutor. Detta har inträffat till följd av händelser i vår omvärld, som påverkat valutamarknaden, till exempel Rysslandskrisen och terrorattackerna . Kronan har också naturligtvis påverkats av utvecklingen på den inhemska marknaden. Regeringen och dess företrädare uttalar sig som regel inte om vad som skulle vara en önskvärd kurs för den svenska kronan. Däremot redovisar regeringen prognoser för den svenska ekonomin, och i dessa prognoser görs antaganden om kronans växelkurs mot euron och dollarn och för det svenska handelsviktade så kallade TCW-indexet.