prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Att bara diskutera de skatter vi tar ut,utan att också något reflektera över vad de finansie-rar, är inte en särskilt meningsfull sysselsättning.De skatter vi nu diskuterar betalar en del av vårvälfärd: undersköterskorna som tar hand om sjuka,lärarna som utbildar barn, personalen som ger gamlaen trygg omsorg. Med skatter minskar vi också, somArne Kjörnsberg sade i ett tidigare inlägg, ekonomis-ka skillnader och sociala klyftor. Vi investerar i kun-skap och tillväxt i hela landet.Därför fylls åtminstone jag av en viss oro över atti det aktuella betänkandet så i reserva-tioner och motioner läsa "sänk skatten", "ta bortskatten", "avskaffa skatten", "skjut upp skatten","slopa skatten". Det handlar om åtskilliga miljardersom skulle tas bort från statskassan.Det är emellertid inte bara skatter som försvinnerom motioner och reservationer vinner riksdagensbifall. En konsekvens av den politiken blir också attlärartjänster måste avvecklas, undersköterskor av-skaffas, utbildning och forskning skjutas på framtidenoch de ekonomiska klyftorna växer.Herr talman! Utskottets majoritet tycker att det ärviktigt att skattepolitiken utvecklas på ett sådant sättatt arbete och tillväxt stimuleras som denfördelningspolitiska träffsäkerheten ökas. Dessutomvill vi stimulera omställningen till ett ekologiskt håll-bart samhälle.Att tillväxt och ekonomisk utveckling kräver an-nat än stora skattesänkningar borde stå klart för deflesta, åtminstone står det klart för oss. Sedan densocialdemokratiska regeringen tog över regerings-makten - här kommer väl en del av ryggsäcken- har den svenska tillväxten varit relativt god i eninternationell jämförelse. Detsamma gäller utveck-lingen av arbetslösheten. Vi är naturligtvis inte nöjdamed detta. Det kan alltid bli bättre, men utvecklingenhar de facto varit sådan.Det innebär inte att vi helt avvisar sänkta skatter.Under de senaste åren har vi kontinuerligt sänktskatten för människor med låga och normala in-komster genom att löntagare och enskilda näringsid-kare i tre steg kompenserats för den allmänna pen-sionsavgiften. I enlighet med den strategi för skatte-växling som Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet är överens om har skatten på arbetesänkts bland annat genom höjda grundavdrag ochsänkta arbetsgivaravgifter.De skattesänkningar som genomförts har skett påett sätt som gjort att vi inte har behövt skära i välfär-den. På ett sådant ansvarsfullt vis vill vi gärna fort-sätta att utveckla skattepolitiken. Olika skatter, en-skilda skattesatser, detaljer i skattesystemens kon-struktion behöver förändras i takt . I denbemärkelsen är inte den socialdemokratiska skattepo-litiken huggen i sten. Men vi kommer inte att gå medpå att sänka skatten på ett sätt som äventyrar välfär-den eller ökar orättvisor och ekonomiska klyftor.Vårt besked för den här mandatperioden är likaklart nu efter valet som det var före. I första hand skanya resurser användas för att öka tryggheten ochrättvisan. Om det uppstår utrymme för skattesänk-ningar ska löntagare och småföretag prioriteras.Under den förra mandatperioden genomfördes enrad åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Flerta-let stoppregler för fåmansföretag avskaffades, möj-ligheten att avsätta vinstmedel till periodiseringsfon-der utvidgades, deklarationen för fysiska personersom driver enskild näringsverksamhet förenklades.Det är några exempel.Under den närmaste tiden kommer ock-så att få möjlighet att behandla förslag från regering-en gällande skattefrihet på kapitalvinster och utdel-ningar på näringsbetingade andelar. Detta talade PerRosengren om . Även i fråga om arvs- ochgåvoskattereglerna avseende generationsskiften är enproposition aviserad.När det gäller de särskilda reglerna för fåmans-bolag pågår beredningsarbetet i Rege-ringskansliet kring de förslag som 3:12-utredningenlade fram. Majoriteten i utskottet vill inte föregriparesultatet av det beredningsarbete som har bäring påde frågor som vi nu diskuterar. Den debatten får vianledning att återkomma till . Inte heller vill viföregripa det utredningsarbete som sker på kapitalbe-skattningsområdet.Därför, herr talman, vill jag yrka bifall till försla-get i skatteutskottets betänkande nr 8 och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 87 () re-plik:Herr talman! Vi har fått lyssna på ett anförandefrån Socialdemokraternas representant i skatteutskot-tet. Det handlade inte särskilt mycket om företagen.Detta är ganska typiskt. Socialdemokraterna diskute-rar av hävd och tradition inte företagen särskilt myck-et. Snarare diskuterar man hur de skatter man lyckatsdra in ska användas. Det var precis vad vi fick höra.Låt mig kommentera detta en smula. Skatternaska användas till välfärd. Vård, skola och omsorglåter väldigt bra. är det tyvärr så att merparten avskatterna inte används till vård, skola och omsorg.Om det hade varit så hade det varit utmärkt. Proble-met är att merparten av skatterna används till transfe-reringar, till att betala sjukersättning, arbetslöshetser-sättning och andra bidrag till de miljoner människorsom inte arbetar men som trots allt befinner sig iarbetsför ålder. Det är problemet. De höga skatternaoch de höga transfereringarna har gjort situationenganska besvärlig och minskat incitamenten för män-niskor att arbeta.Låt mig hänvisa till en av Socialdemokraternasstörre tänkare, verksam -. påpekade att det skattesystem och transfereringssystemsom då tillämpades hade förvandlat det tidigare såhederliga svenska folket till ett folk av fifflare ochfuskare. Utifrån detta pläderade han för en förändringav skattesystemet. Jag undrar om inte hans tankarfortfarande är aktuella.Anf. 88 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt att det finnsockså andra utgifter i statens budget som betalas viaskatter - barnbidrag, studiebidrag, polisen, försvaret.Det är viktiga områden som också behöver pengar.Det gäller naturligtvis också de transfereringssystemsom tog upp. Detsamma gälleregentligen där, nämligen att vi antagligen alltidkommer att behöva betala en del av dem, även om vårambition är att arbetslösheten ska minska och att färreska vara sjuka. Men där har vi olika metoder. Vi villhellre ta ut skatt så att vi också har råd att betala enrimlig sjukersättning och a-kassa, även om det natur-ligtvis också delvis finansieras på andra sätt än via deskatter som vi diskuterar nu.Anf. 89 () re-plik:Herr talman! Jag undrar om det aldrig har före-speglat och attdet kan finnas ett samband mellan skatterna ochtransfereringarna på så sätt att höga transfereringarger höga skatter och att höga skatter gör att det ärmindre ekonomiskt motiverat att anställa människoratt utföra arbeten?Fredrik talar sedan om polis, barnbidragoch liknande och försöker göra gällande att det skullevara fråga om stora belopp. Men återigen mörkarman. Varför talar inte i stället omersättning till sjukfrånvaron? Skattebetalarnas ersätt-ning för sjukfrånvaron - vi är sjukast i - är120 miljarder kronor inkluderande de förtidspensio-nerade. Det är den beräknade kostnaden. Det motsva-rar mer än de samlade utgifterna som vi har för allutbildning från årskurs 1 till och med doktorsexamen.Detta säger jag bara för att man ska få lite proportio-ner på det hela. Det vore faktiskt aptitligt om manmera diskuterade de stora posterna och lämnade demindre posterna därhän, i varje fall i denna typ avdiskussioner.Jag vill även passa på att kommentera tillväxten.Vi har kanske inte en så tokig tillväxt trots allt. Menfortfarande har vi inte avancerat ett dugg på välfärds-ligan. Vi ligger fortfarande kvar bland EU:s fattigastemedlemsländer. När vi gick med i EU sänkte vi ge-nomsnittsinkomsten. Det är lite genant. Arbetslöshe-ten ökar, nyföretagandet minskar, och vi är sjukast iEuropa.Anf. 90 () replik:Herr talman! För mig är inte utgifterna för skola,vård och omsorg, om jag får använda det uttrycket,några små poster. Jag tycker att det är oerhört viktigaposter. Sedan är det naturligtvis som Anne-MariePålsson säger, att också andra utgiftsområden, somman har fått lära sig att det heter, kostar mycketpengar.När det gäller sjukfrånvaron har vi alla ett gemen-samt ansvar för att minska den. Men jag tror inte attvi gör det genom sänkta skatter. Jag tror inte att nå-gon kommer att bli vare sig friskare eller sjukare omvi sänker skatten. Och framför allt blir det besvärliga-re för dem som är sjuka att få vård om vi har en sådansituation att vi dränerar statens och landstingens re-surser på pengar i den utsträckning som den moderataskattepolitiken skulle medföra.Anf. 91 () replik:Herr talman! Vi diskuterar just nu skatteutskottetsbetänkande som handlar om motioner om företags-och kapitalbeskattning. Men när i talarstolen tycker jag, precis som Anne-MariePålsson, att det handlar mycket om vad pengarna skaanvändas till, inte på vilket sätt de ska tas ut. Jag ärhelt överens med om att pengarnaska användas till de viktiga områdena vård, skola ochomsorg.Innan jag hamnade i den här kammaren undervi-sade jag i nationalekonomi på tekniska univer-sitet. Där försökte jag lära mina studenter att om manhar en god tillväxt finns det mer pengar till just dessaområden skola, vård och omsorg. Det som vi diskute-rar är egentligen inte hur mycket pengar som viska ha i skolan, vården och omsorgen, utan det är hurtillväxten ska kunna bli så hög som möjligt så attresurserna finns till detta.Fredrik sade från talarstolen att han intehade fått med sig något bagage. Arvsskiftet inomsocialdemokratin hade inte fungerat. Men jag tror nogdessvärre, herr talman, att det har fungerat. Det ärnämligen fortfarande så att när sitt tal i talarstolen är det mest bara fagra ord.Det är inte så mycket handling. Jag önskar, FredrikOlovsson, att du hade kunnat berätta lite mer konkretvad Socialdemokraterna ämnar göra för att förbättraföretagsklimatet i detta land.Anf. 92 () replik:Herr talman! Det går alldeles utmärkt att ställa defrågor till mig som man tycker att man inte fick svarpå. Jag antar att den här replikomgången är till förbland annat det.Den svenska tillväxten har varit för dålig. Ja, detkan vi säkert alla hålla med om. Vi önskar nog alltidatt den skulle vara 1 eller kanske högre, åtmins-tone om det är en tillväxt som är uthållig i längden,bland annat miljömässigt. Men vi har en vikan-de ekonomi, och det har vi haft i världen under ett parårs tid. Det påverkar naturligtvis viljan och förmåganatt starta företag men också att utveckla de företagsom finns i dag.Trots det har vi haft en god utveckling i Sverigeom vi jämför med vår omvärld. Tillväxten har varithögre i jämfört med exempelvis EU:s ge-nomsnitt. Jag tittade på hem-sida för att titta på förra årets siffror. Trots att vi iSverige inte är nöjda kan man konstateraatt det var högre än genomsnitt, högre ängenomsnittet i de sju största ekonomierna i den orga-nisationen, högre än genomsnittet i EU och högre än ieuroområdet. Mot den bakgrunden får man väl ändåsäga att vi har lyckats ganska bra i . Vi villnaturligtvis mer, men det är ganska bra. Jag tycker ska nyansera debatten något i alla fall.Anf. 93 () replik:Herr talman! Vi har under de socialdemokratiskaregeringsåren, men knappast just på grund av attSocialdemokraterna har regerat, haft väldigt mångagoda år. Och det förvånar mig lite grann, när mantittar tillbaka och så att säga har facit i handen, inte har gjort tillräckligt under dessa år för attförbättra för exempelvis just företagarna som vi vet ärså väldigt viktiga för att öka tillväxten.Herr talman! Jag förstår att det är väldigt svårt attgöra någonting åt det när vi är på väg ned i ensvikande konjunktur. Men det hade funnits utrymmetidigare.Problemet i är att det görs alltför liteför att stimulera arbete och företagsamhet. Och det ärdärför som ekonomin går dåligt. Hade Socialdemo-kraterna reagerat när tid fanns är det inte säkert attden konjunkturnedgång som vi nu ser framför osshade blivit så djup. Då hade nämligen företagsklima-tet varit ett annat, och det hade funnits möjligheter förentreprenörer att etablera sig.Jag ställer fortfarande den fråga, , som jag inte tycker att jag har fått svar på: Vadtänker ni konkret göra för att förbättra för företag-samheten i ?Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är lite märkligt inte något reflekterar över att den internationellautvecklingen är så dålig. Jag har just beskrivit att vi iSverige har klarat oss bättre än omvärlden. Det ärnaturligtvis en klen tröst att klara sig bättre när detgår ned också. Om hade haft möjlig-het att svara på några ytterligare frågor hade jag gärnasett att du hade förklarat hur den svenska ekonominoch det svenska företagandet faktiskt påverkas av deninternationella konjunkturen. Jag tror att det finns ettsådant samband som är väldigt tydligt. Det har detvarit under de goda åren också. har ocksålegat något högre än genomsnittet, vilket jag redovi-sade. Någonting rätt gör vi uppenbarligen. Det hand-lar om mer än skatter om man vill ha tillväxt ochföretagande.Ett antal utredningar är tillsatta. Jag har valt attinte föregripa det beredningsarbete som sker. Detgäller både 3:12-utredningen och . Propositioner är aviserade, och vi kom-mer säkert att få anledning att återkomma i den de-batten.Anf. 95 () replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande tidiga-re är det väldigt lätt att lova utgifter och nya reformer.Fredrik säger i sitt anförande att nya resur-ser i första hand ska användas till reformer. Och omdet finns utrymme ska de användas till småföretagare.Jag tror att han nämnde inkomsttagare också.Vi har till exempel problemet att Socialdemokra-terna lovade väldigt mycket i valrörelsen. Tillväxtbe-hovet när det gäller redan utlovade reformer är därförväldigt stort, så den aktivitet som vi har i ekonominräcker inte alls med den tillväxt som vi har.Därför tror jag att utrymmet för att göra något när detgäller företagande och kapitalbeskattning - vad sombehövs är ju att få fart på nyföretagandet - kommeratt vara väldigt litet under mandatperioden.Därför vill jag fråga : Hur villSocialdemokraterna stimulera nyföretagandet? Det ärju något som behövs. Nyföretagandet minskar i Sve-rige och även i hemlänet . Förutsättningarför företagen att växa är vad vi behöver. Vi behöveren politik som börjar i andra ändan. Det gäller alltsåatt tala om inte bara hur vi ska fördela utan också hurvi ska skapa. Frågan är alltså hur Socialdemokraternavill stimulera nyföretagandet.Anf. 96 () replik:Herr talman! Innan jag svarar på den sista fråganmåste jag få reagera på vad sadetidigare i sin replik, nämligen att Socialdemokraternabara lovar och lovar, att de lovar stort - oerhördabelopp. Så är faktiskt inte fallet. Vi bedrev en valrö-relse där vi var väldigt återhållsamma med nya löften.Förutom de löften som vi redan hade en finansieringför i budgeten handlade det om ungefär 15 miljarderkronor, som vi förhoppningsvis ska klara av undermandatperioden. Om går hem ochräknar på vad vallöften skulle kosta serhan att det blir fråga om en betydligt högre summa.Sedan har vi frågan om nyföretagandet. Ja, jagtror att en viktig anledning till att nyföretagandet harminskat - inte i som jag kommer från,för där har det ökat väldigt kraftigt; dock har vi andraproblem - är att vi har en vikande internationell kon-junktur och en vikande efterfrågan både i ochi . Det påverkar naturligtvis företagen oerhörtmycket. Naturligtvis kan man inte bortse från efter-frågan i ekonomin när småföretagandet och dessvillkor diskuteras.Sedan gäller det småföretagarnas villkor specifikt.Här handlar det om vad vi tidigare talat om, exempel-vis 3:12-reglerna. Vi har ju klart deklarerat att vi villgöra något åt den saken. Statsministern hade meddetta i sin regeringsförklaring. Detsamma gäller förfinansministern som, kanske inte från denna talarstolutan från den som finns här snett bakom mig, har gettsamma besked.Anf. 97 ():Herr talman! Det är intressant att lyssna till Fred-rik . När det går bra hänvisar man till egnaförtjänster, och när det går dåligt är det någon annansfel. Det är väl en lärdom, oavsett pärmar eller intesom har fått med sig i partiet, att använda den retorik som stats-ministern och andra använder. Jag tycker att det ärlite passivt, att man bara flyter med.Ja, det är sant att Socialdemokraterna var återhåll-samma med nya löften i valrörelsen. Men alla löftenhade getts i vårbudgeten. Det är de löftena som nikommer att ha väldigt svårt att också infria. Uppläg-get var ju att presentera löftena tidigt och att sedanvara väldigt återhållsam i valarbetet. Men ni lyckadesinte heller med den strategin. De löften som var vill-korade ekonomiskt blev ju sedan definitiva.Återigen: Det skulle vara intressant att höra Fred-rik säga något om löftet beträffande 3:12-reglerna. Kommer det att innebära en skattesänkning,eller ska det hela vältras över på småföretagandet iandra delar?Anf. 98 ():Herr talman! Jag tror inte att det bara är så attmajoriteten gärna tar åt sig av en uppåtgående kon-junktur. Det är alldeles uppenbart också så att oppo-sitionen använder en nedåtgående konjunktur för attskylla sådant på regeringen och majoriteten som manegentligen inte direkt kan göras skyldig för. Kanskefinns det någonting i den politiska debatten här sominte är särskilt intellektuellt hederligt i alla avseendenmen som det kan vara svårt att så att säga slänga avsig. Det erkänner jag gärna, vilket jag tycker att Ro-ger och också andra i oppositionspartiernaskulle göra.När det sedan gäller våra vallöften kan jag säga attvi i den budget som vi har lyckatsklämma in det mesta. Det som diskussionen harhandlat om är taken i sjukförsäkringen och föräldra-försäkringen. Naturligtvis hoppas jag att vi kan klaraut den saken så fort som möjligt eftersom det är enviktig reform; det vill jag gärna understryka.Sedan har vi detta med eventuella skattesänkning-ar eller andra åtgärder. Jag tycker att det är bra om vikan se till att de förslag som läggs fram är finansiera-de. Jag har sagt att en utredare kanske inteborde ha det kravet på sig. Det kan vara en trevligövning rent seminariemässigt men i verkligheten skaju förslag finansieras på ett eller annat sätt.P.-O. Edins upplägg om skatteväxling, att mankan ersätta skatter som anses mindre lämpliga medandra skatter som är betydligt bättre, tycker jag kanvara en framkomlig väg. Men jag vill avstå från defi-nitiva löften eller ställningstaganden tills berednings-arbetet, remisstiden och annat är över när det gällerden utredningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )14 § Allmänna motioner om mervärdesskattFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU10Allmänna motioner om mervärdesskatt.Anf. 99 ():Herr talman! Det är ett ivrigt utskott som debatte-rar . Också i skatteutskottets betänkande nr 10behandlas motioner från den allmänna motionstiden ihöstas. Den här gången är det mervärdesskatten -eller, mera vardagligt uttryckt, momsen - som harvarit föremål för riksdagsledamöternas motionsiver.I betänkandet behandlas så mycket som 44 motio-ner. Bredden mellan de olika förslagen i dessa ärmycket stor. Det som förenar dem är att alla rör denallmänna nivån på mervärdesskatten eller mervärdes-skatten på vissa varor och tjänster för vilka motionä-rerna begär att skatten ska sänkas eller slopas.Exempel på sådana varor och tjänster för vilkamotionärerna föreslår förändringar är nöjesparker,danstillställningar, servering, skidliftar, alternativme-dicinska sjukdomsbehandlingar, glasögon och pryd-nadsväxter - således ett brett fält.Men också mer djupgående problem behandlas,såsom frågan om mervärdesskattens lämplighet sommiljöpolitiskt styrmedel och de skilda mervärdes-skatteordningarna i verksamhet som drivs kommunalteller av ideell förening.Av skilda skäl har utskottet avstyrkt samtliga des-sa 44 motioner. 17 reservationer har fogats till betän-kandet. Det är kring några av dessa som den debattsom nu följer kommer att koncentreras.Anf. 100 ():Herr talman! Mitt anförande kommer också atthandla om att sänka skatter, givetvis inte för att tabort lärare eller sjukvårdspersonal utan för att stimu-lera tillväxt och utveckling i och för att geSverige möjligheter att ta välbehövliga kliv uppåt iden internationella välståndsligan. Trots vad de vär-derade ledamöterna från Socialdemokraterna sägerhar vi nämligen många kliv att ta på den skalan. Mendet handlar också om att stimulera nyföretagandet iSverige, vilket sjunker i väldigt mångadelar av vårt land.Sverige har tillsammans med den högstamervärdesskatten i . Nivån på skatten innebärkonkurrensnackdelar för svenska företag som i alltstörre utsträckning verkar på en växande europeiskmarknad. Inom vissa sektorer, såsom kapitalvaru-marknaden, har svårigheten att konkurrera på likavillkor blivit allt större, och som exempel kan mannämna att mervärdesskatten är nio procentenheterlägre i Tyskland.E-handeln ökar, ofta med gamla etablerade post-orderföretag i spetsen och ofta från en speciell del avSverige, som jag själv och skatteutskottets ordförandeArne Kjörnsberg har en särskild relation till, det villsäga och . Dessa företag upplever problem som kan relateras till de höga momssat-serna i . Säljaren ska ta ut moms på försåldavaror enligt ursprungslandsprincipen, vilket innebären klar nackdel för svenska e-handelsföretag i kon-kurrensen med andra EU-företag med lägre hem-landsmoms.Herr talman! Det här innebär att har detsämsta utgångsläget inom Europeiska unionen i enstarkt växande bransch där tradition, kunnande ochkompetens i hög grad finns hos vårt eget svenskanäringsliv. höga moms verkar alltså tillväxt-hämmande inom en bransch där vi i vårt land harstora möjligheter att expandera kraftigt, och det visartydligt på behovet att sänka den generella momsnivånhär i landet.Det totala skattetrycket i måste sänkas avflera skäl. Det är många som har varit inne just på detspåret här under debatten. Det kanske viktigaste skä-let är den tillväxthämmande effekt som höga skatterhar. E-handelsexemplet som jag har relateratvisar tydligt att en allmän sänkning av mervärdes-skattenivån i skulle stärka svenska företagskonkurrensförutsättningar inom den europeiska unio-nen, men också minska behovet av kon-trollåtgärder på detta område.Herr talman! Jag står bakom samtliga moderatareservationer i det här betänkandet, men yrkar för tidsvinnande bara bifall till reservation nr 1.Anf. 101 ():Herr talman! Om du tycker om att röra dig tillmusik måste du betala högre moms än om du baralyssnar till musik. Men ibland på konserter är det jufaktiskt så att publiken brukar resa sig och gunga tillmusiken, eller till och med dansa. Ska man då ha ensärskild insamling med extra moms när det här hän-der? När du köper en varm kyckling och potatisgra-täng på får du betala lägre moms än om duköper samma kyckling när du är på restaurang. Vis-serligen får du diska själv i det första fallet. Dettasäger lite om den röra som finns i momsdjung-eln.I den stora skattereformen 1990/91, där Folkparti-et och Socialdemokraterna var eniga, var också enenhetlig moms en viktig ingrediens. Men därefter socialdemokratiska regeringen genomfört en radundantag från den generella momsnivån, även om endel nyinförda momsregler är föranledda av EU.Moms är den tredje största skattebasen i Sverige.Kommunalskatt och arbetsgivaravgifter är större.Därför är momsen en viktig skatt, och då är det vik-tigt att den är rätt konstruerad.Precis som sade förut hör tillde länder inom EU som har den högsta generellamomsskattesatsen, . Den lägsta skatt som ärtillåten inom EU är , men dessutom är det tillåtetatt ha två reducerade momssatser, och i harman valt att ha och . Den här differentie-ringen av momsen gör att det verkligen inte är lätt förföretag att hålla reda på hur mycket man ska betala ini moms, och inte heller för konsumenter att veta vaddet är man betalar för sin konsumtion. Gränsdrag-ningar är svåra att göra. Inte ens de som arbetar påskattemyndigheterna har lätt att hålla reda på allabestämmelser. var momshandboken ungefären halv centimeter tjock, men är den kanske tiogånger så stor, det vill säga .