prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Men dessa tankar tonas nedbåde i propositionen och i betänkandet. Därför blirmin fråga till utskottsmajoriteten och till statsrådetLövdén: Håller ni på att smygvägen införa socialhousing i ?Hela förslaget präglas just av det vi inte behövermer av - kortsiktiga bidrag , nu kalladeinvesteringsstimulans, som dessutom tränger undanbyggande som ändå skulle ha blivit av. Det är bara attläsa innantill i propositionen, där det står att investe-ringsstimulansen beräknas motsvara ett totalt skatte-bortfall på 4,3 miljarder kronor.Jag citerar ur propositionen: "Större delen av dettotala intäktsbortfallet avser den grundkostnad somuppstår för projekt som, enligt prognos,skulle komma till stånd även utan dessa åtgärder.Kostnaden för att hålla nere hyran i dessa projektberäknas uppgå till . Detta inne-bär att resterande utgör kostna-den för den effektiva delen av åtgärden, dvs. den delsom genererar det avsedda lägenhetstillskottet. "Min fråga till representanterna för Socialdemo-kraterna, Vänstern och som står bakomförslaget är: Är detta ett bra sätt att använda skatte-betalarnas pengar på? Har majoriteten och statsrådetLövdén möjligen hört talas om Simplex? Det är dengrupp som regeringen tillsatte förra mandatperiodensom ska se till att alla förslag som kan ha effekter avbetydelse för småföretag ska föregås av en särskildkonsekvensanalys.Är det någon här i kammaren som tror att dagensförslag ens har varit i närheten av Simplex får nigärna räcka upp en hand. Jag ser, fru talman, ingensom räcker upp en hand, så jag förstår att så inte ärfallet.Fru talman! Det jag har sagt räcker mer änväl för avslag på hela förslaget, men det finns ytterli-gare två allvarliga invändningar. Den första gäller denteknik som regeringen har valt, det vill säga kredite-ring av fastighetsägares skattekonto.Det är inget annat än ett budgettricksande, om interegeringen avser att minska utgiftstaket med motsva-rande belopp. Såvitt jag förstår har man inte tänktgöra detta. Men jag kanske kan få ett klart besked avstatsrådet om man tänker göra så.Riksskatteverket har i ett remissyttrande påpekatatt förslaget står i strid med budgetlagens krav på attinkomster och utgifter ska bruttoredovisas på stats-budgeten och investeringsstimulanser nettoredovisas.Den andra invändningen är att det är konstitutio-nellt tveksamt att bemyndiga regeringen att bestämmadagen för ikraftträdande. Skälet till att i daginte kan besluta när stödet ska börja gälla är att vi inte vet när eller ens om förslaget kommer attträda i kraft beroende på att ännuinte godkänt stödets utformning.Konstitutionsutskottet har uttalat att möjlighetenatt bemyndiga regeringen att bestämma dag förikraftträdande ska användas restriktivt och inte till-lämpas annat än undantagsvis. Vi moderater delarkonstitutionsutskottets uppfattning. För det här fallettycker vi inte att något undantag ska göras.Moderaterna anser att alla olika upplåtelseformerbehövs, hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. För attsnabbt få fram boende till studenter vill vi höja grän-sen för att skattefritt hyra ut del av sin privatbostad.Det krävs ett batteri av åtgärder för att stimuleraett ökat bostadsbyggande och bygga som folk vill bo.Vi måste få långsiktiga och hållbara regler fördem som ska bygga, äga, förvalta och bo. Skatte-sänkningar behövs för att göra boende billigare menockså för att folk ska ha mer pengar kvar efter skattför att kunna betala sina boendekostnader. Fastighets-skatten måste också avskaffas.Regelverken för plan- och byggprocessen måsteförenklas. Vi måste få en bostadsmarknad där säljareoch köpare ska kunna träffa avtal. Möjligheten att ägaden egna bostaden måste även kunna gälla i flerfa-miljshus genom så kallade ägarlägenheter.Det måste vara efterfrågan som styr byggandetoch inte kortsiktiga politiska nycker. Politisk detalj-reglering fungerar inte när utbud och efterfrågan skamötas. Verkligheten och den politiska planen stäm-mer alltför sällan överens.Planprocessen och överklagandemöjligheterna vidbyggnation måste ses över om även små byggherraroch fastighetsägare ska våga vara med. Det är i dagett av hindren för att konkurrensen på byggmarkna-den ska kunna fungera fullt ut. De stora byggbolagenkan vänta på att börja bygga. Men de mindreföretagen och aktörerna saknar ofta den möjlighetenav förklarliga skäl.Det är självklart människors efterfrågan som skaavgöra var och hur bostäder ska byggas. Politiker skagarantera långsiktiga och rättvisa regler för bostads-marknaden men också undanröja hindren för en fun-gerande valfrihet och konkurrens.Vad folk vill ha och efterfrågar ersätts av den röd-gröna majoriteten med: Vi vet vad som är bäst fördig. Just nu är det 60 kvadratmeters lägenheter somgäller. De gamla hjulspåren i bostadspolitiken fort-sätter. I stället för att ge människor ekonomiska möj-lighet att efterfråga bättre boende slirar Socialdemo-kraterna, Vänstern och vidare med sub-ventionspolitik trots att effekterna är mycket osäkra.Flera remissinstanser, bland annat Statskontoretskriver: Effekterna är osäkra, och ett kostnadseffek-tivt byggande förutsätter inte ett stöd. Vi kan se attdecennier av regleringar och subventioner av olikaslag har resulterat i en icke-fungerande bostadsmark-nad för just hyresrätter.Ska hyresrätten ha en chans att överleva är rege-ringens och riksdagsmajoritetens förslag, som finns ibostadsutskottets betänkande, helt fel väg att gå. Ellerför att citera statsminister från den 20februari här i kammaren: "När räntorna uppgicktill behövde vi en subvention för att komma nedtill . När man nu kan låna till ränta är fi-nansieringsproblemet löst. handlar det om kon-kurrens i byggsektorn, och det är där som viska sätta in stöten, inte med ytterligare regleringaroch bidrag. "Vän av ordning kan undra om statsrådet ingår i regering.Fru talman! Givetvis står vi moderater bakom allavåra reservationer. Men jag nöjer mig med att yrkaavslag på propositionen, det vill säga bifall till reser-vation 1.Anf. 155 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillendast reservation nr 1 för tids vinnande, men vi stårsjälvfallet bakom alla våra reservationer.Dagens debatt avser det nya investeringsbidraget,Åtgärder för att främja byggande av mindre hyres-bostäder och studentbostäder. Förslaget skulle varaen momssänkning. gick inte detta med moms-sänkningen, utan det har omvandlats till ett investe-ringsbidrag. Det ska enligt regeringen ska lösa pro-blemen på bostadsmarknaden och leda till att detbyggs små bostäder.Regeringen har administrerat investeringsbi-dragen , och frågan infinner sig: Vilkennytta har dessa gjort? Det har inte byggts hyresrätter,trots bidragen.Investeringsbidrag och subventioner innebär attnågon annan än bostadskonsumenten bestämmer vadsom ska byggas. Med det nya investeringsstödet villregeringen öka byggandet av små ettor. Ser man tillefterfrågan från människorna som behöver bostäderär det snarare lägenheter större än 60 kvadratmetersom är en bristvara.I dag är av de kommunala bostads-bolagens lägenheter ettor och tvåor. I dessa sitterbland andra barnfamiljer och väntar på att få flytta tillnågoting rymligare. drömmer en del inte längreom ett eget rum för barnen utan även om ett eget rumför föräldrarna. Dåtidens utdragssoffa i köket har mednutidens årsmodell blivit en mer lyxig, stoppad vari-ant som står i vardagsrummet.Investeringsbidrag åtföljs alltid av ett regelverk,en snårskog av regler och villkor. Så även dennagång. Vi i påtalade redan i remissdebatteni mars att det kommer att krävas en hel del avmyndigheterna för att kunna utvärdera alla de krång-liga villkor som ställts upp för att bedöma ansökanom investeringsbidraget.I tilläggsbudgeten för kan vi konstatera attäven regeringen har insett detta. omvandlar mandelar av bidraget för byggandet av studentbostäder tillatt finansiera den kompetensutveckling och den öka-de administration som det nya investeringsbidragetleder till. Bidragspengarna åker karusell.Men om någon får för sig att söka bidraget kom-mer dessa byggherrar vara tvungna att avsätta resur-ser för att kunna göra denna ansökan. Det kostar likamycket på den sidan av bordet i administration, kost-nader som ska betalas av hyresgästerna, de boende.Sedan gäller det att inte bygga för snabbt. UlrikFällman, vd för i , beskriver i vad som händer omman bygger för snabbt och hyresgästerna hinner flyttain. Det visade sig omöjligt att få bidrag eftersomreglerna förutsätter att ingen får bo i huset när bidra-gen beviljas. Genom att bygga med fabriksbyggdalägenheter lyckades man få bostäderna klara på någramånader - för fort med andra ord. Ett citat ur debat-tartikeln: "Gärna billiga bostäder åt ungdomar, menbygg långsamt! Så ser regeringens ungdomsbostads-satsning ut i praktiken. "Fru talman! Hur ser då de villkor ut som är kopp-lade till detta nya investeringsbidrag? Jo, bidragenska utgå till byggande i tillväxtregioner med bostads-brist. Någon ska definiera "tillväxtort". Hyresnivånska fastställas till per kvadratmeter i Stock-holm, 1 000 i och 900 i övriga landet. har redan föreslagit att man mjukar uppdetta villkor eftersom nivåerna är för låga. Hur häng-er detta ihop med trepartsöverenskommelsen mellanSABO, och Fastighets-ägarna? Regeringen har ju tillsatt en utredning ochhar varit positiv till denna överenskommelse, somsyftar till att reformera hyressättningen både i nypro-duktion och i befintligt bestånd.Bostäderna ska också förmedlas genom kommu-nal bostadsförmedling eller i samarbete med kom-munen. Man kan få ersättning för bostäder upp till 70kvadratmeter, men ytan för bidrag är endast . Om en aktör i en kommun får endera bidra-get kan andra aktörer ej söka det andra. Byggandetska uppnå kraven på hållbar utveckling. Det finnskrav på miljöplan. Bidrag ges ej till projekt med di-rektverkande el, vilket diskvalificerar användningenav flyttbara moduler.Förmedlingen av dessa bostäder ska riktas mothemlösa och dem med bostadssociala problem samtmotverka segregation. Byggandet ska gynna socialutveckling. Det ska ske en kostnadsanalys baserad pålivscykelbedömning för att ge helhetssyn på långsik-tiga kostnader och miljöpåverkan. Slutligen har viåterkrav om något av de uppställda kraven inte upp-fylls. Listan är lång.Remissinstanserna har ju, som tidigare talare varitinne på, varit oerhört kritiska och ifrågasatt i mångtoch mycket. Det finns ett och annat positivt menmycket kritik. Vi i tror självfallet att det ärhelt andra åtgärder som måste till.Ökat bostadsbyggande förutsätter långsiktigt godaspelregler och sänkta skatter - inte fler kortsiktiga,snåriga, snävt riktade bidrag där det ena bidragetanvänds för att man ska kunna bevilja det andra. Vivill ha en generell översyn av mervärdesskattesatsen isyfte att sänka den. Vi berör detta i vår reservationnr 3. Det behovs en genomtänkt markpolitik ävenfrån statens sida. Staten ska inte gynna de storabyggjättarna. Vi vill ha bättre byggkonkurrens ochmer muskler åt . Prissättningen avbyggandet måste stå i fokus. Det är något annat änproduktionskostnaden. Planprocessen måste revide-ras. Hyressättningen måste reformeras. Vi är förskattefrihet för uthyrning av studentrum och industri-ellt byggande för billigare lägenheter.Det handlar om tredimensionell fastighetsbild-ning, som ska tillåta en mix av olika typer av bostäderi samma fastighet. Det kan vara en räddning för hy-resrätten. Sedan har vi ägarlägenheter. Vilka möjlig-heter för att bygga nya spännande kvarter!Sänkt fastighetsskatt är viktigt. Husen ska ju stå i50-100 år, och förvaltningskostnaden även för hyres-rätter innefattar fastighetsskatt. Det är också viktigtmed ett reviderat inkomst- och kostnadsutjämnings-system som är tillväxtfrämjande, inte tillväxthäm-mande och som stimulerar bostadsbyggandet.Vi har mängder av förslag att delge regeringen.Sverige behöver en bostadspolitik där människor-nas, bostadskonsumenternas, önskemål styr vad sombyggs. Vi i liberalerna vill skapa förut-sättningar för ökat bostadsbyggande. Bostadsbyggan-det kan ökas, men det kräver andra och bättre åtgär-der som inte leder till social housing.Anf. 156 ():Fru talman! Det är som om tiden stått stilla - detkan väl hålla med om? För fyra årsedan stod jag i samma talarstol och lyssnade påungefär samma debattörer som höll ungefär sammatal. Några nya ansikten har kommit till. Det är jagglad för. Tyvärr verkar inte manuskripten ha bytts ut,för det är samma medicin som ska råda bot på det här.Det är ungefär samma verklighetsbeskrivning.Men en hel del har hänt. kommer 15 000studenter att kunna lägga sig i sina ganska nybyggdastudentlägenheter. 10 000-12 000 människor kommeri natt att kunna lägga sig i sina nybyggda hyreslägen-heter med en hyra till en rimlig kostnad. Visst har viproblem. Vi har bostadsbrist. I våra tillväxtorter harvi rejäl bostadsbrist - trots att vi har byggt över12 000 nya studentlägenheter har vi fortfarande stu-dentbostadsbrist.Men marknaden kommer inte, som borgerlighetenföreslår, att lösa ett enda av de här problemen. Vi harfaktiskt prövat den vägen. Vi hade borgerlig regeringmellan och 1994, en borgerlig regering somavskaffade nästan alla regleringar på bostadsmarkna-den. Nästintill allt stöd till bo-stadsmarknaden försvann.Klarade då marknaden att ge människor i Sverigebostad när alla dessa tvångsregleringar försvann?Klarade marknaden att ge vanliga människor en bo-stad? Man hade ju önskat att det skulle vara såenkelt, men bostadsbyggandet i störtdök. Detenda som byggdes var bostadsrätter för dem med deabsolut högsta inkomsterna. Det var villor för demmed de absolut högsta inkomsterna.Fru talman! ser vi en annan utveckling. ökar byggandet av bostäder i fjärde året i rad! ökade bostads-byggandet i ! Alltså: Under förraåret ökade bostadsbyggandet i !Det som ökade mest var hyresrätter. Och blandhyresrätterna ökade de mest som vi ger mest stöd till,nämligen studentbostäder. Vår framgångsrika politikför att bygga studentbostäder har ju lett till att deborgerliga partierna har börjar ompröva sin politik.När vi införde stödet var samtliga borgerliga partieremot det. har åtminstone ett borgerligt parti insettatt det var en bra politik, att den har givit resultat ochatt studenterna inte vill ha mindre utan snarare merstimulans för att bygga studentbostäder.Kanske kommer vi eller när vimöts här i kammaren att ha total uppslutning bakominvesteringsbidraget till studentlägenheter. Kanskehar då de andra partierna lämnat sitt dogmatiska mot-stånd mot att stödja bostäder till rimliga priser förungdomar.Naturligtvis räcker det inte med bara stöd. Vimåste öka konkurrensen på bostadsmarknaden. Vi hargenom vår politik, med ,med Byggkostnadsdelegationen, kunnat visa att detmed ganska enkla åtgärder går att bygga mer än 30 %billigare än . Med det nya stödet, som vi i dagdebatterar här i kammaren, vill vi stödja den utveck-lingen. De hyresvärdar och byggherrar som klarar attbygga billigare bostäder kan också få subventionerför det.Kd vill gå den motsatta vägen. Man vill halveradet stöd som vi föreslår i propositionen och betän-kandet för dem som bygger billiga lägenheter. I stäl-let vill man smeta ut och ge mindre till alla. Det fåren del märkliga konsekvenser. Jag skulle vilja ställafrågan till kd om det verkligen är de konsekvensernani vill ha.Det innebär bland annat att den vanliga hyreslä-genheten med den rimliga kostnaden och med denlåga hyran kommer att få en högre hyra än med vårtförslag. Men det innebär också att man i , därdet byggs hus för 11 miljoner, kommer att få en nättskattesubvention på i storleksordningen . På vilket sätt kommer det att gynnabostadskonsumenterna? Det blir dyrare för de vanligahyresgästerna, medan det blir billigare för dem somhar lyxbostäder. Kommer subventionerna av Gåshagaoch andra bostäder för de absolut rikaste att leda tillett ökat byggande? Kommer det att leda till det somKristdemokraterna i sin reservation säger sig viljagenomföra?Det blir också lite parodiskt när samma kristde-mokrater säger att de vill ha fasta spelregler på bo-stadsmarknaden. ska det bli långsiktigt, och nuska linjen läggas fast. säger de att de idagsläget kan tänka sig en minskning av momsen förflerbostadshus som de vill öka omfatt-ningen av till att även innefatta andra former. Innan man ens har fått gehör för sittförsta förslag vill man förändra det.Fru talman! Vi föreslår att takten ska öka när detgäller det investeringsbidrag för vanliga hyresbostä-der och det investeringsbidrag för studentbostädersom har varit så lyckosamt och som har lett till attbostadsbyggandet har ökat, att 13 000 studenter harfått tak över huvudet och att 7 000 människor harkunnat få flytta in i en hyreslägenhet med en lågkostnad. Vi ska fortsätta den framgångsrika politiksom har lett till att byggandet ökade med29 % i det här landet.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de och avslag på samtliga reservationer.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte börja med ett referat avBismarck. Han sade ungefär följande:Det ljugs aldrig så mycket som inför ett val, underett krig och efter ett fiskarfänge.Det kanske skulle behöva justeras och omfattaäven tiden efter ett val.Socialdemokraterna har här ett uppenbart be-kymmer. De har lagt fast vissa målsättningar ochutmålat sin politik som löftesrik. Den var löftesrik.De sade att det skulle skapas 30 000 bostäder per år.När det har gått in på mandatperiodentvingas de konstatera: Vi kommer nog inte att grejadet här. Vi kommer inte ens i närheten av det målsom vi har satt upp. Vad gör vi då? Vi får hoppa påoppositionen i stället och säga att deras förslag ärvärdelösa. Visserligen har de inte fått pröva, men detär nog den modell som får gälla.Bostadsbyggandet har ökat i någon mån och detfrån en historiskt oerhört låg nivå. Historiskt ochinternationellt ligger vi nere på nivåer som hade fåttsvenskar att kippa efter andan för ett drygt decenniumsedan. Ingen trodde att vi skulle befinna oss nere påså här låga nivåer så här . Behoven finns, menSocialdemokraterna förmår inte att skapa en politiksom gör det möjligt för den som är beredd att investe-ra att göra investeringen eftersom den inte går atträkna hem. Spelreglerna är inte sådana att någonvågar göra de långsiktiga investeringarna.Anders Ygeman sade att det behövs stöd, men intebara stöd, utan att det också behövs konkurrens. Mendet behövs också en regeringspolitik som skaparspelregler som gör det möjligt för människor att vågainvestera. Man kan skylla på arbetsgivare för att detfinns för få jobb. Men det måste finnas incitament föratt anställningar ska göras, och det måste finnas inci-tament för att byggandet ska komma till stånd. Ochden politiken saknas i dag.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag vill ge rätt. Detbehövs incitament för att sätta i gång byggandet. Detbehövs incitament för att få fart på produktionen avbilliga hyreslägenheter. Det behövs incitament för attfå fart på byggandet av studentlägenheter. Och det ärdärför som regeringen har lagt fram den här proposi-tionen med kraftfulla incitament och stöd för att fåfart på byggandet i Sverige.Det är sant att bostadsbyggandet har ökat med ba-ra . Vi hade velat att bostadsbyggandetskulle öka ännu mer. Vi får ta på oss ansvaret för det.Därför lägger vi fram en politik som ska öka byggna-tionen i . Men den politiken måste då ocksåvägas mot den politik som föreslårmed sämre incitament som är utsmetat och som inne-bär att man inte stöder dem som vill bygga billigtutan smetar ut detta till att gälla alla och framför alltdå kanske till dem som vill bygga de dyraste bostads-rätterna och de dyraste villorna.Med förslag här kommer vil-lan i att få en subvention på 500 000-1 mil-jon kronor. Är det rimligt, som ni föreslårmindre stöd, eller sämre incitament, för att användaGöran språkbruk, till den vanliga hyres-gästen som söker en vanlig hyreslägenhet för sina surtförvärvade pengar?Våra incitament, , är tydliga. Viska skaffa fram fler lägenheter, vi ska skaffa frambilligare lägenheter, och det ska vara lägenheter somvanligt folk har råd att bo i.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! I sitt anförande gjorde en poäng av att vi genom en skattesänkning gersubventioner till fler. Det träffar fler. Det gjordes dåtill en dygd att det skulle vara bättre att ha subventio-ner till färre eftersom det då kan bli mer. Det är jurätt. Skulle man snäva åt detta ytterligare och skrivareglerna ytterligare lite krångligare kunde man kom-ma ned till att en friggebod som byggs i landet skullefå gigantiska stöd. Men det innebär ju inte att vi fårtill stånd det byggande som människor efterfrågar.Det efterfrågas visserligen små lägenheter. Men detefterfrågas också större lägenheter. Men för det har niinte en politik.Jag får rätt när det gäller att det måste finnas in-citament. Men regeringen förmår ju inte att skapasådana. Hur skulle det annars kunna komma sig attbyggindustrin kvartal efter kvartal reviderar ned sinaprognoser för byggandet?Vi sänker skatterna på boendet. Vi tycker att detär orimligt med den höga boendebeskattning som vihar i . Det är rätt som Ygeman sade att sub-ventionerna till byggandet under början av 90-taletminskade dramatiskt. Har Socialdemokraterna ändratpå detta? Däremot har man dramatisktökat beskattningen av de människor som trots alltbor. Det gör att människor på många håll i landettvingas flytta från hus och hem. Andra har inte råd attefterfråga. Och i den mån de har råd att efterfrågafinns det ändå inget att bo i.Anf. 160 () replik:Fru talman! ondgör sig över attvårt stöd inte är tillräckligt stort för att sätta fart påbyggandet. Jag vill då för protokollet och för kamma-ren klargöra att vårt stöd är ungefär dubbelt så stortsom det som föreslås i reserva-tion.Göran ondgör sig över att byggindustri-erna skriver ned sin prognos kvartal efter kvartal.Göran , de senaste 16 kvartalen har bo-stadsbyggandet i ökat. , desenaste fyra kvartalen, har det ökat . Bo-stadsbyggandet är betydligt högre än när vi hadeen borgerlig regering och då sattvid rodret.Göran säger att vi inte har någon politikför större lägenheter. Det är också fel. Vi har ett in-vesteringsbidrag som ger bra förutsättningar för attbygga större och billiga hyreslägenheter. Det är ettstöd som har gett 7 000 nya lägenheter i Sveri-ge.Anf. 161 () replik:Fru talman! säger att vi har ingetnytt att komma med. Men vad är det för nytt somSocialdemokraterna kommer med? Det är ju barasubventioner. De har kommit och gått i olika formeroch sedan återuppstått. talar ni om investerings-stimulans men det är en form av subvention.Håller inte med sin statsministernär denne säger att det inte är ytterligare regleringaroch bidrag vi behöver? Men vad består det här betän-kandet av om inte regleringar och ett nytt bidrag? Detär min första fråga.I propositionen står det: i Stock-holm har anfört att det förhållandet att hyran i ett hussom byggs med hjälp av stödet kan komma att under-skrida vad som är en skälig hyra enligt hyreslagen.Det kan innebära att det påverkar hyrorna i hus sominte har fått något stöd.I kritiken instämmer kommun.Min andra fråga är: Tror att detär någon som vågar bygga utan det här stödet närrisken finns att plötsligt, med hyreslagens olika para-grafer, bli ålagd att kanske sänka hyran så att den blirlika låg - eller hög, hur man nu vill se det - somhyran i de lägenheter som fått den här subventionen?Jag undrar alltså vem som då vågar bygga.Är inte detta ytterligare ett hinder och ett beläggför att den här subventionen inte kommer att ge dettillskott som talar om?Apropå hur mycket lägenheter och studentrumsom har byggts kan jag säga att jag har frågat RUThur mycket som faktiskt har byggts. De talar om förmig att det inte finns någon statistik över detta. Mankan inte få fram uppgifter om hur mycket som harbyggts med det här investeringsbidraget. Möjligtviskan man få fram uppgifter om hur mycket som harbeviljats. Men det betyder inte att det i slutändan harbyggts.Jag var väldigt precis när jag frågade men ingenav de siffror som uppger om vadsom byggts och om att de här lägenheterna finns harjag fått bekräftad när jag frågat utred-ningstjänst.Anf. 162 () replik:Fru talman!