prot · GQ0953 · 2003-02-06 00:00:00 — Låt mig säga att jag inte ärsärskilt nöjd med svaren, och det tror jag inte attstatsrådet hade väntat sig heller.Den framförhållning som , ochPortugal har innebär att man testar IMO, man testarvad som är förenligt med rätten där för att kunnaskydda sina kuster på bästa möjliga sätt.Vad som har skett i är att den nyamycket stora ryska oljeterminalen i Primorsk är fär-dig och i full drift. Det är fråga om en mångdubblingav tjockolja som ska gå genom till raffina-derier i och andra ställen i världen, menprimärt i Västeuropa.Prestige hade varit i innan denförliste utanför den spanska kusten. Den fördärvadeöver av den spanska kusten med mycket storaekonomiska och miljömässiga konsekvenser, dettatrots att den förliste ganska långt ut från kusten. Denbehöll dessutom en stor del av sin last i skrovet i ochmed att den sjönk på ett utomordentligt stort vatten-djup jämfört med vad som finns i . skett i kan man med fog misstänkaatt större delen av kuster hade blivit all-varligt oljeskadade. Och vi vet ju att det har före-kommit tillbud och incidenter i med fartygsom liknar Prestige under den korta tid som termina-len i Primorsk har varit i gång.Jag kan inte se annat än att vi med mycket storkraft måste pröva alla tillgängliga medel att skärpakraven på fartygen som går genom Östersjön.Jag noterar det mycket stora allvar som de frans-ka, spanska och portugisiska regeringarna har tagitdetta på för att verkligen testa vad som går och ärförenligt med IMO genom att sätta denna gräns på200 sjömil. Jag efterlyser större aktivitet från densvenska regeringen.Så sent som gjorde ett enhälligt miljö-och jordbruksutskottet ett tillkännagivande till rege-ringen. Utskottet var enhälligt såtillvida att man skaavvakta Helcoms möte . Men sedan måste mangå vidare då sannolikheten för att nå enhällighet närdet gäller att göra till ett särskilt skyddathav tyvärr inte är särskilt stor.Genom att sätta tryck och pröva gränserna är detsätt på vilket man kan driva dessa frågorna för attkomma framåt.Jag noterar nu också att den finske regeringen ochpresidenten, både statsrådets partivän, president ochpremiärminister, har varit ute när det gäller isloss-ningen där man har samma problem. Även min egenpartivän, kommunikationsminister iFinland, har varit ute när det gäller att just den ryskaisklassningen är undermålig och kan leda till exaktsamma katastrof.Jag vill därför ställa följande frågor:Vilken tidtabell har statsrådet? Är det intressantockså för statsrådet att agera när det gäller isklass-ningen som de finska kollegerna är mycket upprördaöver? Vad kommer statsrådet tillsammans med kolle-gerna i regeringen att ta för initiativ med anledning avmiljö- och jordbruksutskottets enhälliga tillkännagi-vande till regeringen? Ämnar man agera med kraftnär det gäller denna typ av båtars anlöpning tillsvenska hamnar? Det har ju varit aktuellt i dessa fall.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med det som Per We-sterberg tar upp om sin finske kollega på det fartyg som finns i . Detär ett väldigt bra exempel på att vi i detta samman-hang har gjort exakt samma sak. Vi har kontaktermed . Vi är lika angelägna som kommunika-tionsministern i och den finska regeringenom att det nu gäller att gå från ord till handling. Deträcker inte att med fina ord vara överens om interna-tionella åtaganden, utan nu måste varje stat också upptill bevis och se till att deras fartyg lever efter deinternationella överenskommelser som finns. Det äroerhört viktigt. Här kommer vi att agera tillsammansmed , och vi är också angelägna om att få medoss de andra baltiska länderna i det arbetet. Men jagtar gärna ett ansvar för att tillsammans med den fins-ka ministern vara motor i dessa diskussioner och idessa aktiviteter.Över huvud taget vill jag vara väldigt tydlig medatt säga att alla stater som accepterar att fartyg gårunder deras flagg måste ta ett ansvar för att dessafartyg också lever upp till de regler som varje stat harskrivit under. Så är inte fallet . Låt oss vara tyd-liga mot alla nationer och säga att vi har mer att göranär det gäller att leva upp till dessa regler i ett förstaskede.I dag diskuterar vi också två EG-direktiv som påolika sätt kommer att skärpa kraven. Det första direk-tivet gäller en skärpning av kraven på hamnstatskon-troller och klassificeringssällskap, vilket är en viktigdel i arbetet för att hindra att de katastrofer som vi harsett inte ska uppstå igenom.Det andra direktivet handlar om riskfartyg i europeis-ka farvatten. Det är en viktig fråga som engagerarmånga som arbetar ombord på dessa fartyg. Men detär också en viktig fråga för oss andra eftersom den såtydligt trycker på behovet av utbildning och kompe-tens bland personalen.Vi kommer att driva på den linje som kommissio-nen nu föreslår om att vi ska gå fram tidigare än detsom ministrarna beslutat om tidigare i fråga om attställa krav på utfasning av fartyg med enkelskrov. Jagstöder kommissionens arbete och skyndar gärna påden processen. Men det räcker inte med dubbelskroveller ens trippelskrov om inte de som arbetar ombordpå fartygen också har utbildning och kompetens närdet gäller det gods som man ska frakta och de frågorsom rör ett fartyg. Det är en lika viktig fråga.Sedan kommer vi fram till Helcoms möte till-sammans med de andra Östersjöstaterna att fortsättaverka för att få en gemensam ansökan till IMO om attklassificera som ett särskilt känsligt hav-sområde. Lyckas vi inte få en enighet om det är jagberedd att gå fram för egen del från sida.Anf. 12 Förste vice talman ():Fru talman! Först tackar jag för statsrådets förtyd-liganden. Jag noterar engagemanget från statsrådet.Men jag noterar även engagemanget från den finskepresidenten och premiärministern, även om bemötan-det från rysk sida inte har varit särskilt trevligt. Jagtycker att ju fler som gör detta sätter ökat tryck påden part som då mångdubblar transporterna med justtjockolja genom . Det är ju tjockoljan somär så farlig för miljön i och med att den kletar nedstränderna, förstör djurlivet och förstör havsområdenoch mycket annat.Jag vill ställa några kompletterande frågor. Jag ärväl medveten om att vi inte vet om de franska, spans-ka och portugisiska regeringarnas utspel om att ensi-digt förbjuda tankfartyg som är eller utandubbelskrov att gå närmare än från deraskuster är förenligt med . Men är statsrå-det beredd att stödja deras initiativ? Det är ett sätt attsätta större press för att försöka nå fram i detta sam-manhang. Det är ett sätt att testa hur långt man kan gåför att komma till rätta med ett mycket allvarligtproblem.Det här med EG-direktiv, hamnstatskontroller ochklassningssällskap är bra men jag tror att vi bägge ärväl medvetna om att man egentligen i praktiken barakan göra lite vid hamnstatskontrollerna. Det är för-enat med livsfara att inspektera lastrum på fartyg medenkelskrov med mera. Det behövs mycket störresaker. Möjligen kan klassningssällskapen komma åtdetta. Det handlar alltså om en bidragande faktor, inteom avgörande faktor.Tyvärr handlar det väldigt mycket om fartygensålder och om besättningens utbildning - det håller jaggärna med om. Det handlar också om dubbelskrov.Sedan gäller det att försöka få bort de sämsta och"grisigaste" båtarna från de känsligaste vattnen.De båtar som nämnts - med dålig isklass ellersom är gamla och vanskötta - går med laster på100 tjockolja, medan vi har en upptag-ningskapacitet på . Vi har alltså inte enchans vid en större incident eller katastrof i Östersjönav den typ som skedde när det gäller Prestige. Därfördriver jag - jag har gjort det tidigare i miljö- ochjordbruksutskottet och gör det även här - att vi måstevara aggressiva för att komma fram.Jag vill därför också fråga statsrådet om det tidi-gare uttalandet här är ett löfte om att vi, om man intekommer överens eller senast , kommer attfå se ett ensidigt svenskt agerande - om möjligt till-sammans med andra stater - för att skydda Östersjön.Jag skulle också vilja ta upp en sista fråga här. Detgäller då hamnarna. Både EG och sitter isammanhanget med en viss trumf på hand. Jag tänkerpå en del av den tjockolja som transporteras frånPrimorsk. har en båt medtjockolja uppmärksammats. har den angjort . Sedan tuffar den tillbaka och har i stället ettsysterfartyg inne på Östersjön.Vi som mottagarland och mottagandehamn hartillsammans med exempelvis möjligheteratt också sätta viss kraft bakom orden för att verkli-gen gå från ord till handling.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Per frågar om han kan tadet som ett löfte att jag, om vi inte får med oss deandra länderna runt , är beredd att ageraensidigt från svensk sida. Svaret på den frågan är ja.Jag tycker att det är oerhört viktigt och angeläget attvi alla gör allt vi kan för att minska riskerna för storakatastrofer i fortsättningen. Jag tycker också att det ärviktigt att vi är en "motor" för det gemensamma ar-bete som ändå kan vara en väg för att lyckas här.Till exempel ska vi ha en träff i Göteborgmed experter från , , ochRyssland för att diskutera isklassning. Inför det mötethar jag skrivit ett brev till min kollega i föratt trycka på allvaret i de överenskommelser som viträffar. Det är oerhört angeläget att varje stat nu tar ettansvar för sina fartyg.Kanske är det naturligt att de tre länder som drab-bades allra hårdast av olyckan med Prestige ocksåkänner ett oerhört behov av att vara de första att testade internationella överenskommelser som finns. Jaghar förståelse för det. Men har jag ingen annanambition än att följa de andra tolv medlemsländernasom säger: Vi låter dem testa de gränsdragningsfrågorsom finns. Men vi fortsätter att göra vad vi kan för attleva upp till de internationella åtaganden som vi hargjort och försöka att på olika sätt skynda på här.Anf. 14 Förste vice talman ():Fru talman! Jag är glad över att statsrådet är be-redd att ensidigt gå fram i fråga om omman inte lyckas komma överens . Jag tror att detär hög tid och mycket angeläget, med tanke på kon-sekvenserna av en katastrof av typen Prestige ochframför allt med tanke på den kraftigt ökande oljetra-fiken. Får vi en fem- eller tiodubbling av oljetrafikeni är det hög tid att verkligen komma i gång.Vi vet ju bägge att det kommer att ta tid - oavsett vadvi gör - att nå fram till en bättre tingens ordning.När det gäller , och Portugalsregeringar och detta med att ensidigt förbjuda fartygutan dubbelskrov eller fartyg att gånärmare än från nämnda länders kuster är detnog min mening att det har varit positivt med ett stöd,just därför att man agerar åt rätt håll. Man testar reg-lerna och försöker ta bort - som en kollega sagt -grisbåtarna från de närmaste farvattnen. Dessutomskickas en mycket tydlig signal. Ju större stöd de får,desto större möjligheter har vi att nå fram och att fåuppmärksamhet och möjligheter att komma fram medtydliga regler.Jag är alltså glad över att statsrådet är beredd att ijuni ensidigt ta initiativ om det inte lyckas att kommafram vad gäller . Men jag beklagar bristenpå stöd för , och . Vidareefterlyser jag - som jag allra sist i föregående inläggtalade om - svar beträffande hamnkapaciteten. Visjälva tar i svenska hamnar emot ett antal "grisbåtar",precis som ett antal andra EU-länder. Vi har möjlig-heter att sätta så att säga ett visst mått av hårt mot hårti en sådan här diskussion. Är statsrådet beredd attgöra det?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Genom det nya EG-direktiv som viarbetar med får vi större möjligheter till hamnkon-troller på olika sätt. Detta är en viktig del i det före-byggande arbetet.En annan viktig fråga när det gäller just hamnarnaär att ha gemensamma regler för nödhamnar. Däragerar vi lite olika som nationer. Både Per Wester-berg och jag vet att Prestige inte släpptes in i lugnarevatten utan gick ut igen i stormigt vatten. Kombina-tionen stormigt vatten och en dålig båt blev katastro-fal. Låt oss lära också av det och ha gemensammaregler för nödhamnar så att vi tar ett gemensamt an-svar för att undvika risker.En annan viktig fråga som vi också kan driva ge-mensamt är att ha ett automatiskt och gemensamtidentifieringssystem så att vi vet var de farliga båtar-na går - var de har varit och vart de är på väg - ochpå olika sätt kan ha en gemensam beredskap i detavseendet.I fråga om de direktiv som vi nu arbetar med är viväldigt noga med att också säga att det också kanfinnas annat farligt gods. Vi är överens om att oljetra-fiken kommer att öka. Men vi måste också ställahårda krav på annat farligt gods, till exempel kemi-kalier. Det har vi talat väldigt lite om, och vi har endålig beredskap vid en stor katastrof när det gällerannat farligt gods.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:129 om mo-nopolbildning i jordbrukssektornAnf. 16 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad jagavser att göra för att främja konkurrensen i produk-tionen av jordbruksprodukter.Som utgångspunkt för sin interpellation berörHamilton Dansk Landbrugs Grovvareselskabs, DLG,och Svenska Lantmännens förvärv av Svenska FoderAB, vilket skedde föregående år. menar attdenna affär hotar att skapa ett de facto-monopol.Den svenska konkurrenslagen är uppbyggd efterförebild från EU och innehåller förbud mot konkur-rensbegränsande samarbete och mot att dominerandeföretag missbrukar sin ställning på marknaden. Lagenstadgar även om obligatorisk prövning av företags-koncentrationer som överstiger en viss omsättning.I är det som har tilluppgift att tillämpa och tolka konkurrenslagen. För attstoppa ett förvärv krävs i första hand att förvärvetskapar eller förstärker en dominerande ställning. Utanatt i sak kommentera den prövning som har gjort angående detta företagsförvärvkan jag konstatera att verket gjort bedömningen attden aktuella affären innebär att DLG får ensam kon-troll över i konkurrenslagens mening.Konkurrensverket meddelade i samband med sittbeslut att man ansåg att Svenska Lantmännens ställ-ning på marknaden inte förstärks i och med förvärvetoch att verket därför lämnade själva förvärvet utanåtgärd.Konkurrensverket har i samband med sitt beslutdock angett att man noterar att köpet av SvenskaFoder skapar stor oro på marknaden, särskilt hosköpare av djurfoder. Dessa befarar bland annat sämreinköpsvillkor.Konkurrensverket har därför öppnat ett så kallatinitiativärende och avser att granska avtal med merasom ligger till grund för DLG:s och Svenska Lant-männens ägande i . Konkurrensverkethar även deklarerat att om man finner tecken på attSvenska Lantmännen och DLG/över-träder konkurrenslagens förbud kommer man inte atttveka att ingripa.Regeringen för en aktiv politik för en ökad kon-kurrens då det är en viktig del i arbetet för att stärkaoch utveckla den svenska ekonomin. Effektiva mark-nader med väl fungerande konkurrens är en förutsätt-ning för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Jordbruks-sektorn utgör inte något undantag. Man måste docksamtidigt acceptera att det löpande sker strukturför-ändringar. Marknader utvecklas och därförär det viktigt att vi också är flexibla.Lagstiftningen ska vara så anpassad att möjlighe-terna till utveckling tas till vara. Det är inte hellermöjligt för regeringen att reglera marknadsvillkorinom vissa sektorer eller branscher. I stället försökerregeringen att arbeta för att skapa förutsättningar föraktörer att verka på marknader där det råder effektivkonkurrens.Strukturförändringar behöver inte nödvändigtvisinnebära att konkurrensen försämras. För att motver-ka en sådan utveckling är det viktigt att det finnseffektiva konkurrensregler och att det sker en ända-målsenlig konkurrensprövning.För närvarande pågår det på EU-nivå ett över-synsarbete av för prövning av företags-koncentrationer. Översynsarbetet initierades i decem-ber 2001 när kommissionen presenterade sin grönbokom översyn av koncentrationsförordningen. I decem-ber 2002 presenterade kommissionen sitt förslag tillnya regler för kontroll av företagsförvärv. Förhopp-ningen är att förordningen ska kunna antas senast pårådsmötet och att den ska kunnaträda i kraft den 1 maj 2004.Förslaget till nya regler för kontroll av företags-förvärv är inriktat på att skapa ett öppnare, mer flexi-belt och mer rättssäkert handläggningsförfarande förkontroll av företagsförvärv. Frågor som diskuteras ärbland annat val av jurisdiktion, det vill säga hänskju-tande av ärenden mellan kommissionen och med-lemsländernas konkurrensmyndigheter samt materi-ella kriterier, det vill säga vilket konkurrenstest sombör användas. I den diskussionen inkluderas ävenfrågan om beaktande av effektivitetsfrämjande effek-ter av de företagssamgåenden som prövas. Ävenfrågan om själva förfaringssättet vid koncentra-tionsprövning behandlas i förslaget.Sverige har ännu inte tagit ställning till förslaget isak men är positivt till att ändra koncentrationsför-ordningen på ett sätt som leder till ett mer effektivt,flexibelt, öppet och rättssäkert förfarande för kontrollav företagskoncentrationer.Huvudansvaret för konkurrensfrågor ligger sombekant inom regeringen hos näringsministern. Jagavser dock att noggrant följa utvecklingen inom mittansvarsområde. En god konkurrens inom jordbruks-sektorn är central såväl för producenternas framtidsom från ett konsumentperspektiv.Anf. 17 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag är ännu inte nöjd med det, men det finns ju chansatt komma tillbaka.Frågan rör om ifall konkurrenslagen är tandlösoch ineffektiv på ett sätt som kanske inte förutsågsnär den skrevs och utarbetades. Detta har aktualise-rats genom den här affären. När man nu reformerarkonkurrenslagstiftningen på EU-nivå - och därmedpå svensk nivå - bör man fundera på implikationerna.Den här affären har också en speciell aspekt för-utom att den skapar en större marknadsandel. Från attha varit ett dominerande företag blir det nu ett defacto-monopol som har ett starkt inflytande överutrikeshandeln genom att företaget har de anlägg-ningar som krävs för utrikeshandel med den här typenav jordbruksprodukt. Därmed kan man påverka kon-kurrenternas kostnader och konkurrenskraften inomlandet.Bakgrunden är att jordbrukskooperationen harhaft en dominerande ställning när det gäller handelnmed spannmål, foder och insatsvaror. Man har haft enandel på , och den största konkurrenten harvarit danskägda som har haft ca 20 %av marknaden. Sedan finns det också ett antal mindreföretag, men de är inte särskilt viktiga, men de ärberoende av som fodertillverkare,exportör och importör via Svenska Foders anlägg-ningar i svenska hamnar. Denna utrikeshandelsaspektär också en försvårande omständighet i den här affä-ren.Nu hotas, som sagt var, den här delen av jord-brukssektorn att bli ett de facto-monopol. I DagensIndustri har man kunnat läsa att jordbrukskooperatio-nen tillsammans med sin danska motsvarighet DLG -som statsrådet nämnde - redan i utgångsläget har ettlångtgående samarbetsavtal med varandra. De är nu ifärd med att tillsammans förvärva Svenska Foder.Man uppger att ska fortsätta att kon-kurrera med den svenska jordbrukskooperationen, detvill säga man ska konkurrera med en av sina huvud-ägare. Bara detta skapar ju ett trovärdighetsproblem.I själva verket finns det starka kommersiella skälatt tro att köparen siktar på en i det närmaste 100-procentig marknadsställning i . Sedan driverman på ett sådant sätt att man efternågra år når nollresultat. Sedan överlämnar man fö-retagets kvarlevor till ägaren.Det här en ganska komplicerad och diabolisktupplagd affär där man når en total kontroll övermarknaden.Det är en viktigt del av svaret att Konkurrensver-ket kommer att fortsätta att följa den här frågan ge-nom att man har gjort den till ett initiativärende. Dettycker jag är alldeles utmärkt. Det vore värdefullt omministern kunde redovisa vilka kriterier som gällerför ett ingripande i ett fall som detta, vilka ingripan-den som kan bli aktuella och vilken typ av åtgärderdet handlar om. Hur ska detta kunna ske i efterhand?Det tror jag att det är många som undrar. Man kan juinte köra en affär baklänges, allra helst som den enadelen av affären leder till nollresultat.Jag återkommer senare till jordbrukssektorn istörsta allmänhet med sina konkurrensproblem, menjag stannar här just nu.Anf. 18 ():Herr talman! Vi från har ju alltidpläderat för en fri konkurrens och att den ska vara såärlig och så fri som det över huvud taget går. Jagförstår av jordbruksministerns svar till att vi i det avseendet har samma ambition.Precis som det framgår av texterna här är dennaoro väldigt djupt rotad hos den lilla del som inte ingåri den nu aktuella affären. Jag tror att vi alla är med-vetna om att motsvarande affärer eller maktblocktidigare på ett mycket effektiv sätt har motat bort justde små företagen som kan vara de som utövar denfaktiska konkurrensen och som skapar en friskhet.Carl B nämnde utrikeshandeln. För atttala klartext handlar det om utlastningsanordningarvid hamnar som gör att de små aktörerna som inte harmöjlighet att göra grundinvesteringar är fullständigtutlämnade.Jag utgår ifrån att jordbruksministern nu inte allt-för starkt tar fasta på det sista stycket i svaret om attdet är näringsministern som har ansvaret, även om detär så. Jag vet att ni umgås i regeringssammanhang, såjag hoppas att jordbruksministern inte avhänder sigansvaret utan att hon ser till att denna just för jord-brukssektorn så viktiga del uppmärksammas.Med tanke på jordbruksministerns tidigare bak-grund inom skulle jag vilja höraom jordbruksministern generellt sett är nöjd när enmarknad domineras av två ägare som har avkontrollen.Anf. 19 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker inte att konkurrenslagenär tandlös. Det är ett kraftfullt regelverk. Det är an-passat till , vilket är en fördel för företa-gen eftersom de då vet vilka spelregler som gäller påmarknaden. Det finns stränga förbud mot konkur-rensbegränsande samarbete och missbruk av domine-rande ställning, och det finns också regler för pröv-ning av företagsförvärv. Just när det gäller företags-förvärven måste man också vara noga med att struk-turförändringar ofta för något gott med sig.Lagen är i mycket skriven som en undantagspröv-ning, det vill säga att bara det skadliga ska mejslas ut.Det är inte alltid som man behöver ingripa mot en helaffär, och då finns det utrymme att mejsla ut precisdet som skadar konkurrensen och kräva åtaganden avföretagen. Så fungerar systemet, och det är bra ocksåför utvecklingen av näringslivet och tillväxten.Jag håller dock med om att vi har en mycket starkkoncentration på jordbruksområdet i flera led. Detgäller även på dagligvarusidan om vi tar det allra sistaledet. Det är ett problem, och det ger risker från kon-kurrenssynpunkt.Jag har noterat att i det aktuella fallet påverkar af-fären också hamnarna och därmed utrikeshandeln.Affären var dock upplagd på ett sådant sätt att denenligt lagens mening inte skapade eller förstärkte endominerande ställning.Konkurrensverket har deklarerat att man tagit ini-tiativ till en granskning av avtalen. Det innebär tittar på ifall dessa avtal är förenliga med förbu-det mot konkurrensbegränsande samarbete eller inte.Det kan handla om att avtalen hindrar eller förvrängerkonkurrensen. Det innebär också att man granskar hurdessa företag agerar på marknaden. Om det är ettdominerande företag får det inte missbruka sin domi-nerande ställning. Det i sin tur kräver att man läggersärskilda krav på den typen av aktör på marknaden.I det läget är konkurrenslagen alltså asymmetrisk,vilket i sig innebär att de små företagen har störremöjligheter att samverka för att därigenom stå starkamot de stora företagen. Det är på så sätt inbyggt ilagen att de små företagen ges en fördel på markna-den.Jag har tidigare verkat inom ,inte som sades, och i den rollen harjag uttalat att jag ser med oro på attvi har så koncentrerade marknader i . Detgäller inte bara inom jordbruksområdet, även omkoncentrationen finns där.Det finns förklaringar till detta.