prot · GR0921 · 2003-10-29 00:00:00 — Kravet föreslås införas i avfallsförordningen och gälla . har fört och för en långsiktig miljöpolitik. Vi har genomfört stora infrastrukturssatsningar vilket i sin tur har lett till ett internationellt försprång i att få fram tekniska lösningar på miljöområdet. Det gäller inte minst på avfallsområdet där svenskt nytänkande och tekniska lösningar hör till de främsta i världen. Vi har också haft ett starkt stöd hos våra medborgare för en ambitiös kretsloppspolitik, och värdet av det kan knappast överskattas. Hushåll och verksamhetsutövare gör utomordentliga insatser för ett svenskt kretsloppssamhälle och för svensk avfallshantering. Det visar en vilja som det är viktigt för oss att tillmötesgå som politiker så att vi ytterligare kan utveckla systemen så att de blir smidiga och bra att hantera för alla parter. Vi vet alla att det på kort sikt kan vara lönsamt att slänga alla sopor, samla dem på hög eller bränna osorterat, men att det på lång sikt är förödande. Vi är på väg bort från soptippen som lösning. Vi ser att avfall är både en resurs och ett miljöproblem. Det är en resurs som ska användas och ett miljöproblem som ska minimeras. Tack ska ni ha för den här debatten. 34 () replik: Jag ställde ett par frågor i mitt anförande som miljöministern av förklarliga skäl inte hann svara på i sitt anförande. Vi tar det , som hon också sade. Om man ser avfallsfrågan och materialåtgången i ett globalt perspektiv och vilket ansvar vi har i , är det då inte möjligt att omformulera delmålen under rubriken miljö så att det klart framgår att målet är att den totala avfallsmängden ska minska, inte bara som att det avfall som ska läggas i deponi ska minska och så vidare? Jag vill också följa upp en fråga som miljöministern var inne på som hastigast, om systemet för återvinning, framför allt återvinning av glas. Det är ett akut problem. Svensk Glasåtervinning betalar nu själv för återvinning av privatimporterat glas. Man får ingen ersättning för den. Vad gör regeringen nu för att rädda återvinningssystemet för framför allt glas? Är det rimligt att Svensk Glasåtervinning själv ska bära den kostnaden? 35 Miljöminister () replik: Det skulle naturligtvis kunna övervägas om vi ska ha ett mål för att minska den totala mängden avfall. Jag vill inte lämna något löfte om det , och i så fall skulle vi återkomma till det i miljömålspropositionen. Jag vill dock understryka att finns ett mål om att avfallsmängderna inte ska öka. Det kan också finnas ganska stora tekniska problem att göra ett mätbart mål på det sättet. Det pågår arbete både i och inom EU för att se på dessa frågor. Jag vill också understryka att det även handlar om att minska de farliga mängderna i avfallet, att över huvud taget ändra våra konsumtions- och produktionsmönster, vilket är en del av till exempel den IPP-strategi integrerad produktpolitik som vi talar om. När det gäller glasförpackningarna är vi väl medvetna om problemet. Vi har så sent som haft konsultationer med industrin. Detta är ett mycket stort problem, och vi tar det på allvar. Vi kommer att ge ett utredningsuppdrag där man ska se över frågan hur detta kan hanteras och finansieras samt hur vi helt enkelt ska gå vidare med privatimporten. Jag vill dock understryka att producenten har ett ansvar för att samla in alla förpackningar som sätts på marknaden. Svensk Glasåtervinning insamlar inte av vad de själva sätter på marknaden; de har en bit kvar. Den situation som råder innebär att glasåtervinningsaktörerna har ett ansvar för att hantera detta. Men vi tar frågan på stort allvar, inte minst eftersom privatimporten ökar. 36 () replik: Här tycker jag att miljöministern ställer hårdare krav på glasindustrin än vad hon själv skrivit under i miljömålsarbetet. Där ska av glaset återvinnas. Svensk Glasåtervinning klarar , enligt uppgifter från dem, och de betalar själva. Det kostar dem ca , som de inte har täckning för. När det gäller att ta emot och återvinna privatimporterat glas vill jag fråga: Är det som regeringens myndighet och miljöministern själv är inne på en rimlig ordning, nämligen att Svensk Glasåtervinning ska ha ansvar för att också ta emot och återvinna privatimporterat glas, alltså glas som inte är producerat i ? Jag kan inte se att det är rimligt. Jag förstår inte miljöministern på den punkten. När det gäller miljömålet om minskning kan det ju inte vara svårare att mäta en minskning än att mäta ifall den totala mängden inte ökar. 37 Miljöminister () replik: Låt mig än en gång understryka att vi tar problemen med privatimporten på mycket stort allvar. Vi har arbetat hårt med den frågan och kommer alltså att lägga ut ett uppdrag för att se hur vi kan hantera denna situation. I förlängningen handlar det också om ett ökat EU-samarbete, och därför är även inblandat i frågan om privatimporten och hur vi ska hantera den. vill jag göra ett förtydligande. Producentansvaret innebär att man har ett ansvar för att ta tillbaka inte bara de förpackningar som man har skyldighet att materialåtervinna, utan alla förpackningar. Det är viktigt att klarlägga. Däremot innebär det inte att vi inte har en stor ambition att ta tag i de mycket svåra problem som Svensk Glasåtervinning har när det flödar in glas över gränserna. Målen är intressanta att diskutera, men vi har mål både om att mängderna inte ska öka och att vi ska minska de deponerade mängderna. Det handlar om att diskutera om det är vettigt att ha ett mål också för det här området. Det kan vi återkomma till i miljömålspropositionen. 38 () replik: I mitt huvudanförande lyfte jag fram vikten av att ha styrmedel som strävar åt rätt håll och regler som stimulerar till nytänkande och nya tekniska lösningar. I sitt anförande framhöll miljöministern fyra problemområden: konsumentperspektivet, miljöhänsynen, livscykelperspektivet samt organisation och infrastruktur. framhöll miljöministern också att vi i ligger långt framme när det gäller tekniska lösningar. Och det är ju sant. Jag vill dock peka på att det är farligt att slå sig till ro. Om man inte ständigt fortsätter att bli bättre är man snart inte längre bra. Jag lyfte i mitt huvudanförande upp det faktum att finns skatteregler där biogas som genereras via biologisk behandling är skattebefriad, medan biogas som genereras via termisk behandling inte är det. Detta, menar jag, hämmar utvecklingen. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig en stark utveckling där vi i stället för att bränna avfall får termisk behandling av avfall. På så sätt skulle vi inte skapa några problem, utan i stället skapa nyttigheter. Min fråga till miljöministern är om det kunde vara en uppgift för Samordningskansliet inom att göra en översyn av vilka styrmedel och regler vi har, så att styrmedlen strävar åt rätt håll och reglerna inte hämmar utan snarare stimulerar teknisk utveckling och nytänkande. 39 Miljöminister () replik: Vi är helt eniga om betydelsen av att främja teknisk utveckling och vikten av att ha regelverk som i bästa möjliga mån främjar teknikneutralitet. Det är också regeringens linje, och som känner till är till exempel de gröna certifikaten just ett sätt att vara teknikneutralt. har vi problem. När det till exempel gäller särskilda regler för skattebefrielse för biobränslen är det en del av ett undantag som vi har inom EU, och det ställer ibland till problem i fråga om skatterna. Men jag är helt öppen för att se över skattereglerna på det här området. Det är också regeringens ambition och där pågår ett arbete. En viktig del i detta är då naturligtvis att främja goda innovationer och teknisk utveckling. 40 () replik: Jag tackar för svaret som kändes positivt. Jag vill också tacka utskottets majoritet för den behandling som vår motion fått i denna del. Utskottet är väldigt positivt och nästan så nära ett tillkännagivande till regeringen som man kan komma. Man förutsätter att regeringen tittar på detta i sitt fortsatta arbete med strategi för alternativa drivmedel. Jag ser stora utvecklingsmöjligheter. Det handlar alltså om miljödriven affärsutveckling. Om vi fortsätter att bli bättre ligger vi i långt framme, och därför ser jag stora möjligheter i ett sådant arbete. Men då måste vi kanske våga utmana det konservativa både från andra departement och från . Där ser man uppenbarligen inte problem i till exempel skattelagstiftningen i det här fallet. 41 Miljöminister () replik: Låt mig än en gång säga att vi är väldigt eniga på detta område, och också regeringen är enig. Jag tror att vi här ska driva en offensiv politik. Den politiken ska inte bara drivas i , utan det handlar om att i EU som helhet få en bra politik när det gäller alternativa drivmedel. Vi har drivit på väldigt starkt både för att få ett mål för biodrivmedel inom EU och för att få möjligheter att behandla dessa på ett bra sätt så att de främjas. Jag ser alltså detta som en bred strategi, där vi både på svensk nivå och på EU-nivå måste arbeta för att nå framgång. 42 () replik: Som jag sade i mitt huvudanförande såg väldigt många fram emot den här propositionen. Det har talats länge om kretsloppspropositionen. Därför kan man bli lätt besviken när regeringen i propositionen skjuter flera saker framför sig i form av utredningar. Jag kan förstå att det är svåra frågor och därför vill jag fråga ministern när hon återkommer till med lösningar på till exempel rötslamsproblematiken, hanteringen av hushållens farliga avfall och avkommunaliseringen av hanteringen av farligt avfall. Jag vill också fråga ministern om hon inte är beredd att sätta ned foten något när det just gäller förbränningsskatt. Jag ska inte låsa ministern vid ordet skatt, men hon kan till utredningen säga att det måste tas fram ekonomiska styrmedel som styr rätt när det gäller förbränningen. Man ska inte bara lämna öppet frågan om vi ska ha styrmedel eller inte. 43 Miljöminister () replik: Precis som säger är dessa frågor komplicerade. Vi har haft ett antal omfattande utredningar till grund för detta, och på flera punkter ser vi att vi måste diskutera vidare. Det finns intressekonflikter, och det finns också kunskapsluckor där vi behöver gå vidare. Då har vi bedömt att det är viktigt att nu gå till med allt vi har och tala om vilken strategi och vilken linje den här politiken kommer att ha framöver. Vi arbetar intensivt med de frågorna. Vi återkommer med rötslamsproblematiken i miljömålspropositionen. Det gäller eventuellt också andra delmål som kan bli aktuella. När det gäller avkommunaliseringen av ansvaret för det farliga avfallet har vi nu tillsatt en utredning för att följa upp det. Jag kan inte här i talarstolen just nu säga i vilken proposition det kan bli aktuellt med ett förslag eller exakt när vi kan återkomma. Vi ska följa upp det. När det gäller avfallsskatten har vi tillsatt utredningen därför att vi ser att det finns goda skäl att styra ekonomiskt just med en sådan skatt. Skattesatserna ska styra efter avfallshierarkin. Om vi har en skatt för deponi och vi anser att materialåtervinning är bättre än sopförbränning bör det också avspeglas i skattesatserna. Jag gissar att det är samma syn som har. Det ska vara tydliga riktlinjer. Vi har tillsatt en utredning för att få en mer genomarbetad bedömning av om det ska genomföras och konsekvenserna. Vi är väldigt tydliga med hur vi ser på det som ekonomiskt styrmedel. 44 () replik: Det är bra att regeringen har tillsatt ytterligare en utredning. Men det är inte så att avfallsförbränningsskatter tidigare är outrett. utredare pekar just på att man borde kunna gå vidare. Han ger olika förslag på hur man skulle kunna utforma en sådan förbränningsskatt. Jag kan förstå att man vill fortsätta att titta på just hur utformningen ska vara. Men det hade varit bra om man politiskt satte ned foten i dessa frågor så att vi kan ha en debatt om inriktningen. Jag går tillbaka till frågan om rötslam. Det är ett av de allvarligaste problemen vi har. Vi har inte kommit vidare med att återföra fosfat och näringsämnen till jordbruksmarken. Vi var på ett MISTRA-seminarium där man sade att vi kanske till har resurser kvar i marken med de sätt vi använder . Löser vi inte problemet har vi ett ganska allvarligt försörjningsproblem framför oss. Det finns ett antal projekt om hur man skulle kunna göra det. Det finns projekt som handlar om återföring till skogsmark och energiskog. Det finns också projekt som handlar om att plocka ut näringsämnena ur rötslammet och återföra dem på det sättet i stället för att återföra rötslammet direkt. Jag vill veta hur mycket ministern tänker satsa på den typen av åtgärder. 45 Miljöminister () replik: Vi ser det som mycket högt prioriterat. är det ett svårt område. Vi måste arbeta på flera fält när det gäller både forskning och utveckling för att få till stånd en god kvalitet. Vi måste också arbeta med andra sidan. Vi tror mycket på samarbete mellan avnämarna och producenter. Vi ser fler bra exempel, precis som nämner, på att vi nu utvecklar detta och får fram en god produkt som inte är smittbärande och som innehåller lägre halter av tungmetaller, och så vidare. Vi kommer att arbeta intensivt med detta. Vi kommer att lägga fram förslag i miljömålspropositionen om det. Jag har också för avsikt att ta initiativ för att ska utveckla ett forskningsprogram för avfallsfrågorna generellt. Där blir naturligtvis också detta en del. 46 () replik: Först av allt vill jag ge miljöministern beröm. Jag tror att hon är en av de ministrar som är flitigast här i kammaren. Att miljöministern visar sig här och deltar i debatten är någonting som vi här i kammaren sätter stort värde på. Så till min fråga. Regeringen föreslår ett mål för hur stor del av avfallet som ska återvinnas. Syftet är att i rötad form återföra avfallet till åkrarna. Vad vill miljöministern säga till dem som jag gärna vill värna, nämligen de bönder som varken ser miljönytta eller ekonomisk vinst med detta och framför allt är uppriktigt rädda för hälsoriskerna? I har många bönder valt att odla ekologiskt. Tanken är att undvika konstgjorda bekämpningsmedel. Risken är att det rötade avfallet innehåller bekämpningsmedelsrester. ska detta förorenade avfall ut på åkrarna enligt betänkandet. Risken är att bönder förlorar sina säljkontrakt för ekoprodukter när livsmedelsindustrin stoppat leveranserna eftersom man hittat rester av bekämpningsmedel i råvarorna. Det är ett fullt möjligt scenario. Vad säger miljöministern till dessa bönder i den situationen? 47 Miljöminister () replik: Miljöministern säger att regeringen inte på något sätt har för avsikt att köra över någon och tvinga någon att ta emot något på sina åkrar som man inte vill ha. Det är väldigt klart. Här har man också från lantbrukssidan varit väldigt tydlig. Orsaken till att vi driver frågan är bland annat att vi långsiktigt behöver en återföring av fosfor i kretsloppet. Vi vinner alla på att försöka hjälpas åt att få ett sådant kretslopp att fungera. Vi går stegvis fram. Vi arbetar för att förbättra kvaliteten på alla sätt genom teknikutveckling och så vidare. Vi arbetar i form av samarbeten där båda parter är ense om att man vill samarbeta. Vi kan börja på områden där det är mindre känsligt, till exempel när det gäller salixodlingar. 48 () replik: Vi delar väl alla farhågorna kring fosforbehov och sådant. slås det fast i betänkandet att målet är att av avfallet ska återföras till åkrarna. har vi inte tekniken för att garantera att inte bekämpningsmedelsrester förs vidare i kretsloppet. Ändå fastställer ett mål för detta. Betänkandet vi behandlar heter Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp, men det håller inte. Hur ska miljöministern garantera att bönderna kommer att vara skadeslösa när vi ska upp till dessa nivåer? Kan miljöministern garantera att de bönder som accepterar detta avfall inte får bekämningsmedelsrester med sin gödning när vi uppnår dessa mål? Jag är orolig för den framväxande avfallspolitiken och avfallshanteringen. Först väljer vi att stoppa deponin. Där är vi helt överens. Även om vi inte är överens om deponiskatterna är vi överens om deponiförbudet för osorterat brännbart avfall och så vidare. Därefter vill man hindra förbränningen genom skatt, i varje fall i ett första steg. Dessutom finns biocellsförsöken. Det är något som jag tror är en intressant idé som ett alternativ. Det jagas nu av skattmasen och har reducerats till att behandlas som deponier. Kvar finns biologisk behandling. Rötat avfall ska ut på åkrarna. I miljöministern drömvärld verkar alla sopor spridas på våra åkrar , och allt färre alternativ tillåts. Jag är orolig för att mångfalden på avfallsmarknaden är på väg att försvinna med den politiken. 49 Miljöminister () replik: Jag har väldigt svårt att förstå den slutsatsen. Vi har en avfallspolitik som väldigt tydligt pekar på att varje avfallsslag ska hanteras på det sätt som är lämpligt. Vi har väldigt tydligt gjort klart att det finns en plats för avfallsförbränning, en stor plats för materialåtervinning och en plats för biologisk hantering av avfall. Det mål vi har satt anser vi är rimligt. Det betyder inte att det ska bli den enda formen av avfallspolitik. Jag ser väldigt positivt på experimenterande med nya former. är det viktigt att vi också är noga med regelverken. Regelverken behöver ibland förändras när tekniken utvecklas. Det får vi se närmare på. Jag har inget som helst emot en nyutveckling. Men vad vi pläderar för är en varierad och klok sammansättning där vi tar hand om avfall på det sätt som är lämpligt. Det är inte alls någon död hand på det sättet. 50 (): Jag skulle vilja vända mig direkt till miljöministern i den lilla stund jag tänkte använda. När det gäller slutförvaring av kvicksilver har det kommit mig till del att det inte är en så stor mängd, även om det står så i utskottets betänkande. Enligt uppgift lär den metalliska kvicksilverdelen utgöra . Om det stämmer är det fyra gånger och två och . Det är den kuben vi talar om som ska slutförvaras. Den avger mig veterligt ingen strålning. Då framstår det som något märkligt att man tänker slutförvara den i berg. Varför jag tar upp frågan är att jag upplever de företrädare för industrin som hanterar kvicksilver som mogna företag. Det är ansvarskännande företag med ett tydligt miljöansvarstagande och dessutom kostnadsmedvetna. Jag vill ställa en direkt fråga. Varför måste man djupförvara metalliskt kvicksilver, som är ungefär som en vätska? Varför kan man inte som industrin vill ha detta i en sluten förvaring ovan jord till ett väsentligt lägre pris? Det är fråga ett. Jag vill inte gärna ha svaret att det är detta som har kommit fram till. Det måste ju finnas någon rimlig förklaring rent fysiskt. Min nästa fråga är knuten till vårt globala ansvar för miljön. Uppenbarligen är det så att om vårt använda kvicksilver som fortfarande går att använda skulle kunna användas exempelvis i andra länder, där man inte har samma restriktioner, så skulle det automatiskt innebära att nybrytningen motsvarande den mängden skulle kunna minska globalt på jorden. Frågan är: Vilket globalt miljöansvar finns det i att vi låser in kvicksilver här som måste nybrytas huvudsakligen i ? står ju för av kvicksilverproduktionen i världen. Vilket ansvar har i den delen? 51 Miljöminister (): Jag ville gärna begära replik när det gäller kvicksilvret, som vi ju inte har fått anledning att tala om. Det talas om vilket ansvar vi tar. Jag vill understryka att jag tycker att vi tar ett stort ansvar. Vi talar tydligt om vilka spelregler som ska gälla. Det tror jag är väldigt viktigt också för industrin att veta, även om vi har varit oeniga. Jag tycker att har gett en bra redogörelse för alla de utredningar som har gjorts och de diskussioner som har förts. Vi har kommit till slutsatsen att vi sätter en tidpunkt hyggligt långt fram man kan diskutera tiden för forskningen. vet vi ändå vad vi ska inrikta oss på. Det är inget val att vänta på vad som händer i . ligger långt bakom i kvicksilverpolitiken, precis som man har gjort i annan kemikaliepolitik. Det är och de nordiska länderna som driver de här frågorna i EU. har vi fått till stånd att kommissionen nu återkommer med en kvicksilverstrategi för . Ansvaret gentemot resten av världen ligger i att det inte alls automatiskt blir mindre brytning i därför att vi släpper ut vårt kvicksilver på marknaden. Den stora risken är att allt kvicksilver som vi har både i och i kommer ut på de globala marknaderna och att vi får en mycket större konsumtion än vad vi hade haft i annat fall. Vi ser det som ett globalt ansvarstagande att markera vägen och att försöka få med också på att få bort kvicksilvret från kretsloppet och att ta sitt ansvar både när det gäller gruvan i och allt det kvicksilver som finns i kloralkaliindustrin. 52 (): Det är förvisso viktigt att vi har spelregler. Industrin söker ju också ett europeiskt ansvar eftersom det är ganska små volymer som vi talar om. Därför skulle det finnas ett oerhört mycket bättre och mer kostnadseffektivt sätt om man samverkade inom , och därför kan man ställa sig frågan: Varför ska återigen lägga pålagor på den svenska industrin så att vi försämrar vår konkurrenskraft i stället för att samverka och därigenom uppnå ett större och bättre miljöansvar? Jag hävdar fortfarande att detta rent pragmatiskt måste innebära att om den svenska industrin skulle kunna överlåta kvicksilvret till företag i som säljer kvicksilver så minskar nybrytningen. Jag kan inte förstå att det skulle vara på något annat sätt. Därigenom borde det globala ansvaret bättre kunna tas med den typen av lösning. 53 Miljöminister (): Jag vill fortfarande understryka att vi inte automatiskt får mindre brytning. Konsumtionen i världen är ju inte . Man använder inte mindre brutet kvicksilver för att man skickar ut gammalt. Det finns en stor potential för användning av kvicksilver i världen som vi är mycket oroliga för. Det är ett stort hälsoproblem i många länder, där man har svårt att hantera detta. När det gäller pragmatiken vill jag understryka att vi gärna vill samverka, men att man har kommit en mycket kort väg i . I tar vi vårt ansvar på det sätt som vi vill att andra länder i ska ta sitt ansvar på. Den stora frågan på den europeiska agendan nu är om vi ska släppa ut de många tusentals ton kvicksilver som vi sammantaget har i på de globala marknaderna eller inte. Där tycker jag att det är viktigt att vi visar vägen. Det är vår hållning från svensk sida i frågan. 54 (): I någon mån är detta kommunicerande kärl, miljöministern. Det finns ett visst behov av kvicksilver sedan kan vi måhända vara överens om att det kanske inte behövs i samma utsträckning. Men det innebär att om vi låser in en viss mängd så måste det nybrytas en mängd för att tillgodose övriga världens behov. Den biten behöver vi väl inte träta om. Det är bra att miljöministern säger att vi behöver samverkan. Jag hade bara önskat att det också i propositionen hade framgått att denna samverkan skulle utvecklas ytterligare innan vi fattar ensidiga beslut. Jag hoppas på det, och jag önskar att miljöministern skulle kunna återkomma och kanske ge industrin i uppdrag att återkomma med förslag på en lösning kanske med en europeisk grund som bas. I vissa lägen tror jag till och med att industrin kan vara mer effektiv än nationer när det gäller att komma fram till gemensamma lösningar. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU4 Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Hemliga tvångsmedel offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering 55 (): I betänkandet behandlas regeringens proposition Hemliga tvångsmedel offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering samt fem motioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen att det införs ett system med offentliga ombud i ärenden hos domstol om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Det offentliga ombudet ska ha till uppgift att bevaka enskildas integritetsintressen.