prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — På det sättet kan man bättresäkerställa kvaliteten på tillsynen och garantera enlikvärdighet över landet. Det är också viktigt att kun-na upprätthålla en bra kompetens. Det kan vara svårtför varje liten kommun. En tillsyn sätterförutsättningarna för en neutral konkurrenssituationhelt ur spel.Det är viktigt att hålla isär begreppen när det gäll-er möjligheten att räkna in skolpliktskostnader, somLennart berörde i sitt anförande. Det ärkommunen som huvudman som har skolpliktskostna-der och inte enskilda kommunala skolor. Sedan kanskolor ta på sig det ansvaret, vilket i och för sig ocksåskulle kunna gälla för en fristående skola.I dag räknar man redan in det, om man kan visapå skolpliktskostnader. Det tror jag faktiskt görs i deflesta kommuner. Bidragen ska ges på sammagrunder som i kommunala skolor. Kommunen kanredan enligt lagen, innan bidraget till friskolornabestäms, tillgodoräkna sig en viss del av övergripandekostnader för skolväsendet i kommunen, kostnadersom friskolorna inte har. Det kallas för skolplikts-kostnader.Det viktiga är att ha en bra kvalitet i skolan, intevilken huvudman det råkar vara som driver skolan.Jag yrkar därmed bifall till reservation 11.Anf. 123 ()replik:Herr talman! Jag kommer att uppehålla mig vidungefär samma frågeställningar som jag hade tillCenterpartiets företrädare i debatten. Den första frå-gan rör kommunens ansvar för att tillse att vi har enutbildning av god karaktär oavsett huvudman, somMikaela själv säger. För det ansvaret medsig några som helst konsekvenser för något slagsexklusivitet för kommunen, enligt ?Den andra frågan är också intressant. Miljöpartietär ju representerat i styret av flera kommuner runt-omkring i landet. Har man från central nivå inomMiljöpartiet fått några som helst indikationer om attdet finns problem med regelverket?Anf. 124 ()replik:Herr talman! Kommunpolitiker hos oss, precissom hos andra partier, kan ibland vara bekymradeöver att det som jag pratadeom kan bidra till merkostnader, innan man har ställtom kostymen. Men om man besinnar sig lite grann,och det gör våra kommunpolitiker, och tänker efteratt det är elevperspektivet som ska vara prioritetnummer ett och inte det kommunalekonomiska per-spektivet, inser man att det är det viktiga. Valfrihetenoch möjligheten att välja en annan skola är det vägle-dande. Det är under en övergångstid.Som jag sade kan det vara precis tvärtom i mångakommuner, att friskolorna har bidragit till att ta handom en elevökning som annars hade lett till kostnader ikommunen. Det ser också våra kommunpolitiker.Anf. 125 ()replik:Herr talman! fick ju uppdra-get från representant att redogöra förden samlade reservationen runt de konfessionellaskolorna. Jag försökte lyssna noga men jag kan fort-farande inte se den stora skillnad som finns mellanmajoritetstexten i utskottet och reservanternas text.Jag ser det snarare som något slags markering. I stäl-let hade vi haft behov av att visa ett samlat utskott.Jag ger chansen att för migförklara den stora skillnaden mellan reservanternaoch majoriteten i det här fallet.Anf. 126 ()replik:Herr talman! Det ska jag gladeligen göra. Jag kanförklara den stora skillnad som ryms i detta lilla ord"indikationer". Den text som socialdemokrater ochvänster var överens om innebar precis det resone-mang jag förde om hur man snabbt tar till sig rappor-terna och dömer innan man har hela bilden klar. Manhar på en gång tagit dem till intäkt för att det är ensanning till , allt som har visats i ettTV-program. Vi ville nyansera det och säga att vi fårha respekt och vara seriösa i riksdag och låtaSkolverkets granskning få ha sin gång. Därför kanman inte så entydigt uttala sig, i svart eller vitt. Dengranskningen har inte varit än.Anf. 127 ():Herr talman! I sitt anförande sade att det har förekommit missförhållanden på ettantal friskolor. I debatten med hon att det har förekommit indikationer på det.Det är lite anmärkningsvärt.Herr talman! I går fick alla vi ledamöter i utbild-ningsutskottet ett mejl från i Stock-holms och . Man vädjade till oss om attvärna den nationella likvärdigheten och säkra att detgörs en helhetsbedömning när fristående skolor sökertillstånd att starta. Vi möter också kommunpolitikersom måste spara hastigt på skolan, ibland för att mötaen kostnadsexplosion för friskolorna. Där finns det enrisk att de barn som har det jobbigt kommer i kläm.Den allmänna skolan är en mötesplats för barnfrån olika kulturer och miljöer. Den delar inte uppbarnen i vi och dem. Tvärtom grundläggs bland barnsom en gång lekt tillsammans på samma skolgård enrespekt för människor med olika bakgrund.I dagens säger skolministern att ommålet om en skola för alla förvanskas och i stället bliren skola för varje typ av barn, då blir samhället fatti-gare. Skolan ska ge en gemensam kärna av kunskaperoch öppna dörrarna till nya utbildningar på sammavillkor för barn från olika delar av , från olikasamhällsklasser och med olika etnisk bakgrund.Vi socialdemokrater vill förena en allmän skolamed fristående skolor som värdefulla komplement.Det kräver, och det har vi i , generösa reglerför de fristående skolorna. Men det kräver också enärlig vilja både hos friskoleföreträdare, statliga myn-digheter och kommunpolitiker att säkra att de fristå-ende skolorna inte äventyrar enskilda barns rätt tillgoda möjligheter. De får inte heller äventyra möjlig-heten att erbjuda alla barn en bra utbildning. Den enesfrihet får inte bli den andres ofrihet.Därför föreslår vi socialdemokrater tillsammansmed Vänstern att ställer sig bakom fyratillkännagivanden till regeringen. Det är frågor sombehandlades vid förra och då röstades nedav en majoritet bestående av de borgerliga partiernaoch . återkommer de med motionsyr-kanden till riksdagen.Sedan förra ganska heta debatt omfriskolorna hade vi hoppats att något eller några av defem partierna skulle ha tagit intryck av de farhågorsom många känner för utvecklingen i en del friskolor.Men det verkar inte som om ens omtanken omfriskolorna är så stark att man är beredd att ge vikaför prestigen. Friskolor som inte håller måttet drabbarockså de seriösa friskolorna.Jag vill särskilt ta upp två av de frågor där vi be-gär tillkännagivanden. Säkert återkommer de andrafrågorna i debatten som följer. Den första handlar omvilket ansvar ska ta vid sin bedömning avvilka skolor som godkänns som fristående skolor ochfår rätt till ersättning från kommunerna.Moderater och folkpartister menar att det bara ärkvaliteten i den fristående skolan som avgör omkommunen ska betala eller inte. Inget av de fem par-tierna vill vidga bedömningsgrunder förnär man godkänner fristående skolor. Det är olyck-ligt. När bedömer etableringsrätten måstede göra en helhetsbedömning där både kvaliteten hosden fristående skolan och konsekvenserna för utbild-ningen i kommunen vägs in.Det har, herr talman, skett en mycket snabb ök-ning av antalet fristående skolor, och mångaspännande och fina fristående skolor har startats. Menibland har den snabba ökningen fått konsekvenser fördet övriga skolväsendet. På en ort har friskoleetable-ringen kanske betytt att det inte längre finns tillräck-ligt många barn för att man långsiktigt ska kunna varasäker på att skolan finns kvar. Hur stämmer det medCenterns syn på regional utveckling?En snabb etablering av många fristående skolorkan i vissa kommuner betyda att det inte finns någonfaktisk valfrihet för den som vill välja en kommunalskola. Hur stämmer det med tal om val-frihet?Om den kommunala ekonomin urholkas slår detmot elever som har stort behov av stöd. Det är jobbigtför kommunpolitikerna, men det är framför allt job-bigt för de barn som behöver stöd. Hur stämmer detmed vilja att värna om de elever sombehöver extraresurser i skolan?Det andra tillkännagivandet jag vill tala omhandlar om kommunernas insyn och ansvar för densamlade skolverksamheten i en kommun. Det harförekommit allvarliga missförhållanden i ett antalskolor. Det är allvarligt. Regeringen gör nu en kraft-insats för att stärka den statliga tillsynen. Skolverketlovar också göra en riktad tillsyn av de religiösa sko-lorna och se över regler och former för tillsynen.Detta räcker emellertid inte. har säkertalla förutsättningar att bedöma skolornas arbete närdet gäller renodlade kunskaper till exempel i svenska,engelska och matte i landets över 6 000 skolenheter.Men det kan ibland vara svårare att fånga sådant somarbetet med värdegrunden, synen på pojkar och flick-or i skolan, kvaliteten på sexualundervisningen ellerallsidigheten i undervisningen. Där skulle ett samar-bete mellan kommunen och kunna bidratill att staten tidigt får signaler när det inte står rätt tillsamt en stabilare kunskap att grunda sina beslut på.Vi vill vidga kommunernas ansvar för uppföljningoch kvalitetssäkring till att omfatta alla barn, inte baradem som går i den kommunala skolan. Vi tror att allahar att vinna på det. De fristående skolorna vinner pådet genom att de blir en del i en pedagogisk helhet,kommuninvånarna eftersom de kan följa utvecklingenför alla barn i kommunen, och först och främst barnensom kan lita på att det finns vuxna som har ett endauppdrag, nämligen att ta barnens parti och säkra attalla barn får en bra skolgång.Ändå säger de borgerliga partierna och Miljöpar-tiet nej. Man ser den kommunala skolan som en kon-kurrent till den fristående skolan, och genom att tävlamed varandra på en marknad ska skolorna bli bättre.Jag tror att detta är en förödande syn. Dels lederden till att fristående skolor vakar över pedagogiskutveckling som om det vore fråga om en affärshem-lighet, dels bygger den upp barriärer mellan olikaskolor i kommunen i stället för samarbete för barnensskull.Ytterst leder den också till en uppdelning av detsvenska skolsystemet i bra och dåliga skolor. Till debra skolorna söker sig de starka och välinformerade.De skolor som har problem kan få ännustörre problem, och de som drabbas är barnen - justde barn som borde få mest stöd och hjälp i skolan.Det är genom att komplettera och inspirera somden fristående skolan blir till glädje inte bara för debarn och föräldrar som valt den utan för alla barn.Om vi däremot ser på skolorna som konkurrenter tillvarandra river vi ned det som är det finanste med densvenska skolan, nämligen likvärdigheten och synenatt alla skolor ska vara bra skolor och att alla barn skaha rätt till en bra skola.Herr talman! Jag yrkar bifall till utbildningsut-skottets förslag i betänkandet.Anf. 128 i Tyre-sö (m) replik:Herr talman! Jag tänkte uppehålla mig lite grannvid nationell likvärdighet. Jag kan inte riktigt förståresonemanget. vill Socialdemokraterna införakommunala veton och kommunala bedömningar närdet gäller friskolornas vara eller inte vara. Den kom-munala bedömning som då görs kommer att bli väl-digt skiftande mellan olika kommuner.Därför kan jag inte heller förstå det vackra taletom likvärdighet och lika villkor när man nuvill föra ännu mera makt till kommunerna för att deska att kunna förhindra, eller för den delen släppafram, friskolor.Om vi tittar på nationell likvärdighet och hur för-hållandena är i dagens skola ser vi att kommunernalägger olika mycket pengar på skolan. Vissa kommu-ner - företrädesvis borgerliga - satsar mycket pengarpå skolan, medan en del socialdemokratiska kommu-ner inte förmår satsa lika mycket.Vi ser också, beträffande likvärdigheten, att i endel skolor är resultaten väldigt goda medan andraskolor är så dåliga att de omgående borde stängaseftersom de inte lyckats förmedla den kunskap someleverna behöver för framtiden.Pratet om nationell likvärdighet är ett slags slöjasom ni försöker gömma er bakom. Vi från moderathåll ser det som viktigt att man ger lika förutsättning-ar, men också valfrihet och mångfald. Därför vill viha en statligt finansierad skolpeng som följer eleven.Den skulle möjliggöra mångfald och valfrihet genomatt man utifrån egen förmåga fick välja. Detta skullege mera mångfald.När socialdemokraterna talar handlar det om entillbakagång till något som var för länge sedan då viinte hade valfrihet. Jag vill hävda att det framför alltär de mest utsatta barnen som i så fall får ännu mind-re förutsättningar att hitta en skolform och en peda-gogik och att också bli sedda. Det som har skett ifriskolorna är nämligen att eleverna har börjat ses merän vad som var fallet tidigare.Anf. 129 () replik:Herr talman! Med likvärdighet menar vi att allabarn ska få samma chans i skolan, att inga barn ochinga skolor ska överges, att vi inte ska säga att det härär en så usel skola att den bara duger åt de ungar sominte har samma möjlighet som andra att söka sig annan skola.Man måste ställa kravet att stärka varje skola.Därför är bland annat de insatser som görså viktiga, och därför är det så viktigt att rikta resur-ser utifrån varje enskilt barns behov. Där har kom-munerna ett ansvar, men där har också staten ett an-svar för att granska och säkra att varje kommun full-gör den skyldigheten.När jag ändå har ordet skulle jag vilja passa på attfråga varför hon sade att Skolverketlånar ut sig när man från verkets sida säger att man ärbekymrad över vissa segregationstendenser i skolvä-sendet. Är det så att generaldirektören i ett statligtverk lånar ut sig när han pekar på sådant som kanvara bekymmersamt i den svenska skolan? Borde viinte i stället vara glada över den integritet han visar?Eller är det så, , att ni vill förnekaalla problem som kan finnas med de fristående sko-lorna?När vi diskuterade de friståendeskolorna ville ni till och med förvägra kommunernarätten att få insyn i skolornas ekonomiska redovis-ning.Anf. 130 i Tyre-sö (m) replik:Herr talman! Tack så mycket, ska med glädje berätta hur hante-rade den rapport som kom. Rapporten visade i alltväsentligt att de elever och föräldrar som valt fristå-ende skolor var mycket nöjda. valde dockatt till sälja in den på segrega-tionstemat.Ungefär tre veckor innan rapporten skulle offent-liggöras ringdes jag upp från ett debattprogram ochman berättade om denna häpnadsväckande upptäckt.Det var just för att skapa publicitet och engagemangkring en fråga som är viktig att diskutera, nämligensegregationen.Jag vill hävda att friskolorna har bidragit till attminska segregationen genom att man inte blir hänvi-sad endast till skolan på bostadsorten, vilket tidigaretalare också tagit upp.Jag menar att lånade ut sig och för-sökte sätta fokus på en liten del av rapporten som idet stora hela visade på just det en majoritet i den härkammaren tycker, nämligen att friskolorna har varitbra, precis som eleverna och deras föräldrar säger.Detta med att stärka varje skola och kommunernaska se till att ingen skola lämnas efter kommer baraatt betyda att man på något sätt centralt ska fortsättaatt betala ut pengar, eller hur?När jag säger att man ska stärka skolor handlar detinte bara om ekonomi. Det handlar om att ge valfrihetoch mångfald och pedagogisk förnyelse i form avskickliga skolledare, och de lärare som finns ochverkar i skolan får ta ansvar och vara med och kon-kurrera.För mig är inte konkurrens något fult. För mig ärkonkurrens, lite grann av tävlan och mångfald enmöjlighet att skapa alternativ som gör att vi hittar justden förmåga som vi behöver . Vi måste setill att det finns olika pedagogiker och att förnyelsehela tiden sker.Det som håller på med handlarväldigt mycket om att försvara den kommunala sko-lan genom att ge sig på friskolan. Låt oss istället taupp handsken, som har sagts här. Låt ossdiskutera de av barnen som går i kommunalaskolor som tyvärr inte uppnår de resultat som viskulle vilja se.Anf. 131 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktigt att skolorna in-spirerar varandra. Bra kommunala skolor ska inspire-ra friskolor och andra skolor. Spännande försök ifriskolorna ska inspirera den kommunala skolan ochandra friskolor. Därför är det så viktigt att vi hargemensam kvalitetsuppföljning och gemensammabedömningar.Gunilla talar väldigt mycket om konkur-rens. Jag tror att konkurrens är väldigt värdefull påmånga marknader. Men vi ska vara medvetna om attkonkurrens innebär utslagning. Med en hårtkonkurrensutsatt skola där skolor slåss mot varandraslås några skolor och framför allt några barn ut. Såvill inte vi socialdemokrater har det. Det är därför detär så viktigt att värna det vi inledningsvis sade, lik-värdigheten och möjligheten för andra elever.Jag tycker att bör titta efter vadSkolverket faktiskt sade. Det problematiserade segre-grationsfrågan, men det redogjorde också för attmånga föräldrar var nöjda med valfriheten. Att medi-erna sedan i första hand skrev om problematiseringenav segregationsfrågan kan vi inte lasta ett statligt verkför.Anf. 132 () replik:Herr talman! talade lite grann omCenterns regionalpolitik och ställer lite frågor omden. För oss är en självklarhet att man i den regionalapolitiken värnar om skolorna i de små orterna. Vad ärdet som säger att man om det finns vikande elevun-derlag måste skjutsa barnen till den stora skolan?Varför inte skjutsa dem till den lilla skolan? Därkan man ha bättre överblick över vad som verkligenhänder med barnen. Mobbningen kan märkas bättre,och så vidare. Det borde vara något som passar ävenför Socialdemokraterna. Ni borde också värna om atthela landet ska leva. I varje fall har jag hört att nisäger det i era debatter.Dessutom ökar friskolorna konkurrensen, som vihar varit inne på. Det bör ge bättre kommunala sko-lor. säger att konkurrensen ledertill utslagning. Så ser inte vi i det. Detbör i stället leda till att alla skolor ökar kompetensut-bildningen av sin personal.Jag skulle vilja veta hur Socialdemokraterna serpå det. Dessutom tog jag i mitt huvudanförande uppLO:s utredning. Där hävdar man att det är så mycketdyrare med friskolorna. Vi kunde höra socialdemo-kraterna säga: Det är så fruktansvärt dyrt. Dessa siff-ror verkar inte vara riktigt rätt underbyggda. Jagskulle vilja veta hur ser på det.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag har ingen enkel sammanställningav de ekonomiska konsekvenserna av friskolorna.Tyvärr har inte någon av oss gjort en sådan. Men vibörjar nu se att ett antal kommuner har ekonomiskabekymmer som delvis är relaterade till friskoleexplo-sionen.Jag hörde att man nu har lagt upp sparbeting på 6miljoner kronor på var och en av de tre gymnasie-skolorna i . Det är 6 miljoner som är direktrelaterade att man nu har kostnader på runt 23 miljo-ner för elever på de fristående gymnasieskolorna.Detta är ett sakligt bekymmer för politikerna i Halm-stad. Sedan har säkert friskolorna inneburit mycketpositivt. Men vi kan inte bortse från att dessa be-kymmer finns. Jag vet att kommunpolitikerna i Öre-bro nu på samma sätt brottas med mycket stora spar-beting på skolsidan. Det är delvis beroende på enväldigt snabb explosion av antalet fristående skolor.Jag delar uppfattning att Centernoch Socialdemokraterna har goda förutsättningar attkomma överens när det gäller de regionalpolitiskainsatserna. Jag tycker också att det är spännande atttänka sig att man kan stötta glesbygdsskolor om detfinns intresse bland föräldrarna. Det kan man ocksågöra genom att barn som inte tillhör glesbygdsskolor-na ibland får möjlighet att delta i den skolgemenska-pen. Det är spännande och roliga uppslag som ocksåtillämpas på en del håll.På ett område lyckas man väldigt väl med utveck-lingen av de fristående skolorna. Det är när det gällerförskolan. Där har vi nu av förskolorna i enskildregi utan att det stör möjligheten att erbjuda bra möj-ligheter i kommunerna. Det kanske beror på att mansamarbetar. Där är det kommunen som godkänner defristående förskolorna. Det finns bryta upptillsammans med de andra partierna. Det tycker jag ärsynd.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag kan inte gå in i debatt om kostna-derna i och , och så vidare, även omdet i mina öron låter som orimliga siffror.Inger betonade att det skett en snabbexplosion av antalet friskolor. Jag kan inte riktigtförstå det heller. Vi ser att går i friskolan i grund-skolan och i friskolan i gymnasieskolan. Detkallar inte jag för en snabb explosion.Jag skulle också vilja ha en förklaring. En förut-sättning för de fristående skolorna är att deras villkoroch ekonomiska förutsättningar blir så lika de kom-munala skolornas som möjligt. utnyttjar mångakommuner de kryphål som finns så att de friståendeskolorna missgynnas. Man missar till exempel att gefriskolorna del av Wärnerssonpengarna.Det är ett statsbidrag som är till för att man ska nåen bättre måluppfyllelse för barnen i skolorna oavsettvilken huvudman det är för skolan. Jag skulle viljahöra hur ser på det som dessvärrehänder ute i landet.Anf. 135 () replik:Herr talman! Jag fick inget svar av var beredd att titta på hur väl det fungerarmed de fristående förskolorna. Jag kräver inte det , men det vore spännande att få fortsätta den dia-logen med för barnens skull.När det däremot gäller frågan om en snabb ut-veckling förekommer det ganska snabba kostnadsex-plosioner på en del håll. var kostnaderna förde fristående grundskolorna i kommun 55miljoner kronor. är de 80 miljoner. Det äralltså en ökning på väldigt med 35 miljonerkronor.Det motsvarar ungefär 100 lärartjänster. Även omman kan ställa om är det klart att det frestar påväldigt mycket ekonomiskt i ett kortsiktigt perspek-tiv. Det kan också långsiktigt skapa problem att verk-ligen möta varje barns behov.Jag vet att är ett väldigt jordnära parti.Jag skulle tycka att det vore väldigt spännande att seom ni ändå skulle orka med att tränga in i hur denpraktiska verkligheten ute på fältet ser ut och intebara slå undan all oro.Vi socialdemokrater vill inte heller måla någrajättejobbiga bilder. Vi vill förena bra fungerandefriskolor med den allmänna skolan och göra det på ettsådant sätt att skolorna berikar varandra. Men då fårvi inte blunda för de svårigheter som kan finnas.Anf. 136 () replik:Herr talman! började sitt anföran-de med att tala om att i de kommunala skolorna finnsinget vi och de. Jag måste säga att det är en sanningmed väldigt stor modifikation. Där handlar det nogom att vara ute lite mer på fältet och se hur det kan seut, tyvärr, vill jag säga.När sedan fortsätter andas helaanförandet ett vi-och-de-tänkande. Vi, det är makten.Det är vi som har majoriteten. Det är vi som vet hurdet ska vara i skolorna. De, det är de här jobbigaföräldrarna som vill göra något annat, som vill ha enannan inriktning på skolan än den "vi" har bestämt ärbäst.Jag vill fråga : Vilket är viktigast?Är konsekvenserna för den kommunala planeringenviktigare än att föräldrar känner sig tillfreds med detval de har gjort för sina barn och att barnen kännersig trygga och trivs i den skola där de går? Vilket ärviktigast?Anf. 137 () replik:Herr talman! Det allra viktigaste är att barn ochföräldrar känner sig trygga i skolan, alla barn, intebara de som har starka föräldrar. Jag tycker inte attskolplanerare är någonting att värna om som personermer än någon annan av oss som enskilda personer.Däremot tycker jag att det är oerhört viktigt att värnaen skola där varenda unge får en chans och att maninte blundar för att vi riskerar att få en väldigt segre-gerad skola.Jag vet lika väl som att det finnsbekymmer i den kommunala skolan. Det finns barnsom är elaka mot varandra. Det finns barn som mob-bar varandra. Men vad jag också vet är att om manskapar mötesplatser mellan barn från olika miljöerskapar man mycket mindre av vi-och-de-tänkande iett samhälle än om man har en mycket kraftig upp-delning. Det var därför, , som manefter , med erfarenheten av defruktansvärda motsättningarna mellan olika grupper,sade: Aldrig någonsin får vi hamna där igen. Det vardärför man hade en bred gemenskap som omfattadealla, utom den tidens högerpartister, när man valde attha en gemensam skola. Det viktiga vi vann med dengemensamma skolan tycker jag inte att vi får kastabort när vi nu utvecklar den nya skolan med mer avvalfrihet än vi har haft.Anf. 138 () replik:Herr talman! Problemet är att varenda unge intefår en chans i den kommunala skolan och aldrigkommer att få det därför att barn är olika och harolika behov. Samma mall passar inte varje barn.