prot · GQ0978 · 2003-03-25 00:00:00 — Man minskar utbyggnaden med 60 miljo-ner. Ni halverar ersättningen per student vid Nätuni-versitetet och plockar därmed in 80 miljoner. Så härkan man hålla på när man skärskådar Kristdemokra-ternas politik. Inga nya initiativ, ingen förnyelse,ingen förändring - ett släpankare i högskolepolitiken.Men om interpellation antyder enförändring är han hjärtligt välkommen.Anf. 105 ():Fru talman! Socialdemokraterna har haft påsig i regering. Blir det inte en smula tröttsamt förutbildningsministern att ideligen börja prata om någotannat än sin egen politik bara för att avleda uppmärk-samheten. Det är en ganska vanlig socialdemokratisktaktik att börja tala om något annat än diskussionenhandlar om. Som vanligt, fru talman, är det inte sär-skilt mycket att bry sig om när den här typen av på-ståenden kommer. Det som är intressant, fru talman,är att det visar på att det finns en skillnad mellanregeringens ord och den verkliga politik som förs.Går vi in och läser Lärarspegeln och tittar på vadhögskolans och universitetens lärare säger hittar vi attdet är många som trivs på jobbet, javisst. Men de somtrivs är också de som får uppleva en frihet, som fåruppleva en dräglig arbetssituation, drägliga förutsätt-ningar. Men även de, ja, faktiskt det stora flertalet,pekar på den oerhört stora arbetsbördan, en arbets-börda som försvåras av att många upplever att för-kunskaperna hos studenterna försämrats, vilket ytter-ligare spär på arbetsbördan, ytterligare försvårar ar-betssituationen. Många lärare uttalar att man villutveckla sin pedagogiska kompetens, men det saknasdet i hög grad möjlighet till. Det är besvärandeeftersom inte minst studenterna ofta efterlyser dentypen av insatser.Vi kristdemokrater har noterat de här signalerna.Som ett tecken på det lägger vi betydligt mer pengarän regeringen och deras stödpartier klarar av just påatt stärka grundutbildningen, just att stärka antaletlärare vid våra lärosäten. Det här är en fortsättning avnär vi i den borgerliga rege-ringen började satsa och bygga ut högskolan, tvärtemot den socialdemokratiska 80-talspolitiken somhade skurit ned och minskat på högskolan. Skillna-den, fru talman, har vi fått se kvitto när socialdemokratin styrt. Den socialdemokra-tiska regeringspolitiken har inte varit riktigt förankradi verkligheten, och priset för det betalas av lärarnaoch i förlängningen givetvis av studenterna. Det be-talas i förlängningen av en försämrad kvalitet. Ochdet är ett pris som drabbar hela samhället.Fru talman! Det behövs insatser för att stärkakvaliteten. Vi behöver fler lärare i högskolan. Jag ärbekymrad när jag ser hur antalet forskarstuderandeminskar, inte minst inom humaniora, samhällskun-skap och medicin. Jag är bekymrad när jag vet atttrots att utbildningsministern gärna slår sig för bröstetoch talar om hur mycket satsar på forskningär ju merparten av forskningsanslagen faktiskt intefrån staten utan från det privata näringslivet, och därsjunker anslagen just . Det här kräver faktiskt mo-tinsatser. Det här kräver moteld. Det kräver en aktivregeringspolitik, inte passivitet med bara ord.Fru talman! Min fråga till utbildningsministernkvarstår trots allt: Vilka insatser kommer regeringenatt vidta för att stärka kvaliteten, öka antalet lärareoch se till att vi får en dräglig arbetssituation för lan-dets lärare och studenter vid de olika lärosätena?Anf. 106 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag förstår inte riktigt vad TorstenLindström menar med förankrad i verkligheten. Ärdet att föredra det som du själv lyfter fram, nämligenatt expandera högskolan utan att tillföra resurser - detvar det du lyfte fram som den stora bedriften i börjanav 90-talet - än att bygga ut högskolan med ersätt-ning för varenda ny student som kommer till? Det har också kostat mycketresurser, . Vi ska komma ihåg att viär ett av de länder i världen, kanske det land i värl-den, som satsar allra mest på utbildning, per capitaoch som andel av BNP.Vi har varit väl värda alla de pengar det harhandlat om. Det har faktiskt inneburit en revolution idet svenska samhället. Att gå vidare till högskolan äri dag, till skillnad mot idealperi-od, någonting som börjar bli ganska vanligt. Denperiod som pekar på gick ungefär20 % av en årskull vidare till högskolan. Vi hade destora universiteten, och vi hade några små och svagahögskolor. går av en årskull vidaretill högskolan. Vi har byggt upp nya, starka högsko-lor, minst en i varje län. Det är en stor samhällsför-ändring, som jag inser att har svårtatt förlika sig med men som jag känner en väldigstolthet över.Det råder inget tvivel om att det har varit en tuffperiod för högskolelärarna. De har blivit många fler.Högskoleverket kom med en rapport somtydde på 10 000 fler lärare. Det har varit ett mycketexpansivt område, men det har också inneburit enanspänning på varje högskola. Det är därför det är såviktigt att nu när utbyggnaden på 6 miljarder harfullföljts har vi chansen att stärka kvaliteten genomatt öka ersättningen per student. Det gör vi från ennivå där ligger bland de länder som betalarmest per student i OECD-området. Det är viktigt föratt få den kvalitet vi eftersträvar. Det är relationenmellan lärare och studenter som är viktig. Det under-lättar ett bra arbetsmiljöarbete.Det är också viktigt att när vi öppnar högskolan,bygger en högskola som tar emot nya grupper, att viinser att det behövs en pedagogisk förnyelse inomhögskolan. Där önskar jag att hade ett engagemang. Det behövs möjlighet tillvidareutbildning, ett ledarskap i högskolan som göratt högskolelärare känner att de har chansen att ut-vecklas under hela deras yrkesliv.Vi har tagit viktiga steg. Från och med förra åretgår det inte att anställas som högskolelärare i svenskhögskola utan att ha pedagogisk utbildning. Det göratt vi nu har en mycket stor aktivitet på våra högsko-lor. Man satsar på att erbjuda pedagogisk utbildning,utveckla det pedagogiska innehållet i utbildningen,vilket stärker lärarnas ställning. Det är ett exempel påhur vi under utbyggnaden, med kvalitetssatsningarna,också driver på innehållet i att vara högskolelärare.Här ingår också möjligheten till forskning. Alla högskolelärare ser det inte som sin upp-gift. Men många göra det, och de ska ha rätt ochmöjlighet till det. Men vi måste också erbjuda denpedagogiska vägen att gå vidare och känna sig stärkt isin yrkesroll och utvecklas.Det är roligt att det generationsskifte som vi harframför oss är underbyggt av att det är så många somhar doktorerat och tagit licexamen. Det är inte antaletforskarstuderande som är det viktiga, utan det ärantalet som disputerar som är det viktiga. Där ser vien fortsatt mycket kraftig och fin utveckling: en för-dubbling , etta i världen tillsammans medSchweiz på antalet disputationer i vårt samhälle. Detska vi min själ vara stolta över, men vi måste fortsättaatt locka fler till forskarutbildningen. Där har viframtidens lärare, och det borde Kristdemokraternafundera över.Anf. 107 ():Fru talman! har utbildningsministerninte svarat på frågan i interpellationen. Vilka åtgärdertänker regeringen vidta för att stärka kvaliteten ochöka antalet lärare i högskolor och universitet? Jagnoterar till min tillfredsställelse utbildningsministernsengagemang för pedagogisk förnyelse. Innan jag hadeförmånen att få inträda i denna kammare och börjasamtala med ministern var min profession att utbildajust lärare, bland annat vid högskolor och universitet.Det gläder mig att utbildningsministern har det enga-gemanget.Utbildningsministern har inte pekat på några somhelst lösningar för de problem som finns . När det gäller den långsiktiga tillväxten av lärar-kåren, forskarutbildningen, ser vi både ett sjun-kande antal forskarstuderande inom flera områden,humaniora, samhällsvetenskap, medicin, och vi sereffekterna av den förändring som gjordes i antag-ningen till forskarutbildningen avregeringen. Vi ser inte bara detta, vi ser att möjlighe-terna för nya doktorer att ytterligare kvalificera sigblir färre, att få befattningar som forskarassistenteroch liknande. De blir allt sämre. Det går inte ihopmed en långsiktig utvecklingspolitik för våra lärosä-ten. Orden stämmer inte med handlingen. Sedan kanutbildningsministern berömma sig över antalet dokto-rer, men vi ska komma ihåg att det tar attbli doktor. Därför är det först nu vi kan se på antaletforskarstuderande vad vi har att vänta oss framöver,nämligen färre forskarexamina.Fru talman! Utbildningsministern har ännu intesvarat på frågan: Vad tänker regeringen göra för attöka antalet lärare och därmed värna kvaliteten inomhögskolan? Jag tycker, fru talman, att utbildningsmi-nistern är skyldig att ge det svaret till våra lärare ochstudenter vid landets lärosäten.Anf. 108 Utbildningsminister ():Fru talman! kan väl ansträngasig något för att lyssna på svaren han får på sin inter-pellation. Det blir en meningslös diskussion om manstänger igen öronen strax efter det att man har fåttsvaret.Jag välkomnar om börjar till-friskna i synen på högskolan. harunder varit ointresserat av utveckling-en och haft lägre ambitioner än till och medsina borgerliga vänner. Det skulle vara välkommetom det säger tyder på att en om-svängning skulle vara på gång. Men det märks inteannat än i orden. Det liknar när Kristdemokraternatalar om reformer i studiemedelssystemet, reformer iforskningen och i utbildningen. När man tittar i ta-bellerna visar det sig att det handlar om besparingaroch försämringar.Ta till exempel diskussionen om den öppna hög-skolan. Med den förankring som Kristdemokraternahar i kommunvärlden är det förvånande att det är sålite engagemang för att knäcka den sociala snedre-kryteringen, att öka den etniska mångfalden. I ställetsparar man på initiativen, drar undan allt som heterdistansutbildning, decentraliserad utbildning, peda-gogisk förnyelse, nya rekryteringsinsatser. Där görman sina besparingsinsatser i budgeten. Då blir detsvårt att påstå att man driver på för en förnyelse avhögskolan.Det kommer en möjlighet med ytterli-gare budgetar. Jag ska med stor uppmärksamhet följaKristdemokraternas utveckling.Själv är jag fullt engagerad i att just se till att vihar resurser för utbyggnad. De resurserna används tillatt anställa lärare. Lärarna hämtar vi bland våra dis-puterade. Andelen disputerade har ökat något, vilketär positivt. Det tyder på att det finns en fin pro-duktion av disputerade i olika ämnen. Det var ocksåvad konstateradenär man gjorde sin översikt . Vi ser just nuut att klara försörjningen, men om vi ska klara den iframtiden behövs det ännu fler som disputerar vidvåra lärosäten.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:233 om skol-skjutsAnf. 109 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvad jag tänker göra för att hitta en lösning på denuppkomna situationen och vägleda kommunerna ifrågan om rätten till skolskjuts.Rätten till skolskjuts regleras i 4 kap. skollagen(1985:1100). Där anges att hemkommunen är skyldigatt sörja för att det för eleverna i anord-nas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs medhänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden,funktionshinder hos en elev eller någon annan sär-skild omständighet. I skollagen görs vissa inskränk-ningar i kommunens skyldighet, bland annat i frågaom elever som väljer att gå i en annan grundskola änden som kommunen annars skulle ha placerat dem iom något önskemål om en viss skola inte hade fram-ställts.När det gäller tillämpningen av skollagens be-stämmelser gäller, i enlighet med den decentralisera-de ansvarsfördelning som slagit fast förskolområdet, att kommunerna själva inom lagensramar har att avgöra hur bestämmelserna närmare skatillämpas. Bestämmelserna om skolskjuts har prövatsrättsligt ett antal gånger - både av somtillsynsmyndighet och av förvaltningsdomstolar.Regeringsrätten meddelade en domom skolskjuts vid växelvis boende (mål nr 6856-2001). Domstolen gjorde där den bedömningen att entillämpning av skollagen som innebar att rätten tillkostnadsfri skolskjuts vid växelvis boende var be-gränsad till resor mellan den bostad där barnet varfolkbokfört och skolan, framstod som stridande motprincipen om en kostnadsfri utbildning.Skollagskommittén har i sitt betänkande SOU2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet beträf-fande skolskjuts föreslagit att skollagens bestämmel-ser bör preciseras så att det klart framgår att endast enbostadsadress ska ligga till grund för bedömningen avrätten till skolskjuts. Kommitténs förslag är nu ute påremiss, och propositionsarbetet kommer att påbörjastill hösten.Jag håller med om att rättentill kostnadsfri skolskjuts är en viktig förutsättning föratt rätten till utbildning ska kunna tillgodoses och attskolplikten ska kunna fullgöras.Jag har också förståelse för att möjligheten tillväxelvis boende underlättas av att skolskjuts tillhan-dahålls från båda föräldrarnas hem. En långtgåendeskyldighet för kommunerna att erbjuda kostnadsfriskolskjuts skulle dock kunna medföra stora ekono-miska konsekvenser för enskilda kommuner. Rege-ringsrättens dom avser hur nugällande bestämmelser ska tolkas medan betänkande innehåller förslag om hurbestämmelserna ska utformas. Som stats-råd kan jag inte gå in och styra över hur kommunernaska tillämpa gällande lagstiftning. Jag vill nu avvaktaremissbehandlingen av förslag.Därefter kommer jag att ställning till vilka åtgärdersom kan behöva vidtas.Anf. 110 ():Fru talman! Först ber jag att få tacka för svaret påmin interpellation. Jag kan konstatera mellan radernaatt utbildningsministern till viss del håller med om attdet är ett dilemma som kommunerna står inför.Omfattningen av kommunernas skyldighet att an-ordna skolskjuts är, som anges i svaret, en skyldighetenligt skollagen. Och kommunerna råder över sinplanering av skolverksamheten och över placering aveleverna på olika skolor enligt närhetsprincipen.Kommunerna har i regel föreskrifter för hur detta skagå till.För att kunna upprätthålla ett system för skol-skjuts måste de uppgifter som ligger till grund fördetta vara tillförlitliga och långsiktiga. är ju vedertaget och enligt nuvarandelag grunden för en persons bosättning även i andrasammanhang. Det blir mycket svårt för kommunernaatt planera sin skolskjutsverksamhet om en elev kantänkas bo på flera adresser. Det kanske inte är givetatt det alltid är två adresser det handlar om. Dessutomär det inte alls säkert att det på förhand fastslås vareleven ska hämtas vid skolskjuts.Det blir alltså oerhört svårt för kommunerna medplanering, och naturligtvis får det oanade kostnads-konsekvenser, som ministern håller med om.Man kan ställa sig frågan: Om en elev bosätter sigi en annan kommun och har rätt till skolskjuts, och såfinns det en annan elev som väljer en annan skolamen den inte har rätt till skolskjuts, hur funderarministern i de banorna?Fru talman! I och med Regeringsrättens dom i de-cember 2002 medgavs skolskjuts vid växelvis boen-de, och det har bildats en rättspraxis. Det betyderatt det i många kommuner nu finns ansökningar, ochvi har också överklaganden när det gäller skolskjuts-domar. , bara drygt en månadefter att domen föll, fanns det i en kommun i södraSverige hela nio ansökningar. Där handlade det intealltid om att man hade gemensam vårdnad, utan manansökte på grund av att man hade delat boende.I mitt eget hemlän, - jag kommer frånBorås - har vi en elev som söker från en annan kom-mun och vill ha skolskjuts till kommun.Det är ju rättspraxis som råder , och det kom-mer att bli många dyra taxiresor som kommunerna fårbetala. Här kan det i förlängningen också bli tal omflyg. Vem har sagt att föräldrar som har gemensamvårdnad alltid kommer att bo i närheten av varandra,även om det vore önskvärt för barnens skull?Anf. 111 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar upp-fattning att det här domslutet kan ställa till plane-ringssvårigheter för en kommun och att det kan varasvårt att överblicka kostnaderna. Däremot kan jagsom statsråd inte ge mig in och tolka domen. Det äricke lämpligt att göra det för ett enskilt statsråd.Nu har vi ett förslag från , somkommer i nästan samma veva som denna dom, somhandlar om att förändra i lagstiftningen. Det förslagetär ute på remiss. Jag avvaktar med att ytterligarekommentera detta innan jag har möjlighet att se vadremissinstanserna säger om det konkreta förslag somfinns.Jag har också en dialog med kommuner. Jag fårnaturligtvis också kontakt med föräldrar som harsynpunkter på detta.Det är en viktig process vi nu går igenom, och un-der den tid som vi har förslaget ute på remiss har jaginte mycket att tillägga när det gäller just tolkningenav domen. Den får nu kommunerna ta till sig ochtolka utifrån sin egen belägenhet.Anf. 112 ():Fru talman! Ministern hänvisar till Skollagskom-mitténs förslag, som är ute på remiss. Såvitt jagvet har remisstiden också förlängts, så beskedetkommer inte så snabbt.Under tiden kommer kommunerna att få oväntadeoch ökade kostnader och även praktiska tillämp-ningsproblem, som jag sade tidigare. Man måste dåtillgodose den utvidgade rätten till skolskjuts.Jag funderar hur man ska hantera de fall som nublir rättsprejudikat när det gäller skolskjutsarna, omministern väljer att följa förslag.Jag tycker att det är det enda riktiga i det här sam-manhanget, nämligen att ha som utgångspunkt attfolkbokföringsadressen ger rätt till skolskjuts. Det härkan krångla till det, som jag ser det. Hur ska minis-tern lösa den biten?För övrigt ser jag att det kommer att ta ganskalång tid innan förslag blir en lag.Det är inte alls säkert att remissinstanserna går på dethär förslaget i fortsättningen. Är det möjligtvis så attvi är på väg att få en ny färdtjänst inom skolans ram?Fru talman! Ministern har i sitt svar hänvisat tillatt han avvaktar. Han säger också att han inte vill gåin och styra över kommunerna, att han inte ska utövaden makten som minister. Det tycker jag är mycketklokt. Det är klokt i alla sammanhang, men det finnssammanhang där ministern och andra över huvudtaget har gått in och styrt väldigt starkt i kommuner-nas självbestämmande. Här gäller att kommunerna äreniga i skolskjutsfrågan, som jag har förstått, utifrånKommunförbundets förslag.Låt det förslag som har lagtfram få gälla, för allas bästa.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM52 Minimikrav på utbildning för sjöfolkKOM(2003 1 till trafikutskottet2002/03:FPM53 Förslag om inrättande av en europe-isk nät- och informationssäkerhetsbyråKOM(2003)63 till trafikutskottet10 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återJustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU911 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2002/03:44 Arbetsmarknads-politiken förstärks2002/03:A3 av m.fl. (m)2002/03:A4 av m.fl. (fp)2002/03:A5 av m.fl. (kd)betänkande2002/03:TU3 TransportpolitikKonstitutionsutskottets betänkanden2002/03:KU21 Frågor om kompetens2002/03:KU25 betänkanden2002/03:UbU7 Studiemedelsfrågor m.m.2002/03:UbU8 Elever med funktionshinder12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 mars2002/03:251 av () till statsrådetMorgan JohanssonSocialtjänstlagen och informationsskyldighet2002/03:252 av () till näringsmi-nister av vattenförsörjning och vattenresurserInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 1 april.13 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 25 mars2002/03:717 av de () tillmiljöminister 73Frågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 1 april.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 25 mars2002/03:660 av () till statsrådetBerit AndnorSänkt pension2002/03:707 av () till statsrådet godstransporter efter Norrlandskusten2002/03:709 av () till statsrådetUlrica MessingHögsta säkerhet vid vägarbeteSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 1 april.15 § Kammaren åtskildes kl. 19.40.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.