prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Jag står naturligtvis bakom detta be-tänkande.Anf. 202 () replik:Fru talman! Detta är ändå intressant. Dagens be-tänkande handlar i grunden om att bemyndiga rege-ringen att bilda statliga bolag. Vi har ett klart ställ-ningstagande där, nämligen att det är helt fel väg attgå.Min enkla fråga är: Vilka stora fördelar kan OweHellberg se med att just skapa statliga bolag, att skapaett annat allmänt ägande av fastigheter i en kommun?Tvivelsutan kan man naturligtvis beskriva vissakommuner som kommuner med mer eller mindreproblem. Men det finns också andra regioner därstopplagsstiftningen har varit ett hinder för att om-strukturera. Även om det inte var så just i ärdet inte tu tal om att det finns andra ställen där det harvarit så.Frågan är vad det skulle vara för fördel med stat-liga bolag i stället för att utnyttja de strukturer somfinns ute i kommunerna.Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag försökte förklara det: Det finnsingen som är intresserad, utom möjligen om kommu-nen eller bostadsbolaget skriver ned hela värdet påden del av beståndet som det gäller - det gäller natur-ligtvis inte hela bostadsbolaget, utan det kan gälla5 % eller av bostadsbolaget. Möjligen får mandå någon intresserad köpare. Men inte ens då är detsäkert. Man vet ju inte vad man ska göra med de härlägenheterna. Det är svårt att finna avsättning fördem, och det är svårt att göra något annat av dem.Här handlar det alltså om stöd och hjälp till kom-muner som har svåra problem - ja, som helt enkelt äri nöd. I mitt län finns det många kommuner med denhär problematiken. I - jag ser att någon härnickar - ser det ungefär likadant ut. Det är befolk-ningsförändringar och strukturer som skapar det härproblemet.När det gäller vem som har förbyggt sig på bostä-der kan jag hänvisa till Bostadspolitiska utredningen.Det var faktiskt privata byggherrar som i mitten av1980-talet och stod för de sats-ningarna. Men det löstes med konkurser, och där harstaten fått gå in med 20-30 miljarder. Men det nämnsaldrig i de här sammanhangen.Anf. 204 () replik:Fru talman! Jag tycker nog inte att jag fick svar påmin fråga om vad de statliga bolagen ska göra med defastigheter som ingen annan vill ha. Ska man bara ägadem? Ser man någon framtid i det avseendet?Jag har exempel från kommuner på Västkustendär jag var i går. Man har i ett pressat läge skrivit ettsådant här kontrakt - det var det system som då gäll-de. har man trots allt lyckats skapa egnalösningar men då har det liksom varit . hyrman ut hus till så kallade turistande norrmän, medoptionen att få köpa . Man kommer in i ettväldigt virrvarr av regler och har bundit upp sig väl-digt hårt för vissa regelverk när man kommer in i ettsystem där staten går in och reglerar i stället för attlösa det hela utifrån det kommunala självstyret och fåförutsättningar på ett annat sätt.Anf. 205 () replik:Fru talman! Ja, bilden ser delvis olika ut i landetskommuner. Jag vet att Norgeexemplet florerar påmånga håll men jag tror inte att det är någon lösningpå den här problematiken.Vad de statliga bolagen möjligen kan göra är attse till att man kan få en annan användning av de härfastigheterna, som man söker hyresgäster.För mig handlar det då oftast om näringslivssatsning-ar. Men då måste man kunna erbjuda vettiga lokaleratt vara i.Är bostadsbolagets och kommunens kassa tomfinns det tyvärr inga pengar till att göra nödvändigainvesteringar. Naturligtvis ser jag allrahelst att kom-munen sköter det här men i vissa fall finns inte,kommer vi att se, den möjligheten. Tomma lägenhe-ter ser inte bra ut. Vi vet ju vadsom händer - förstörelse och annat. Det är en dysterbild av verkligheten i de kommunerna, något som jaginte unnar dem. Jag tycker nog att staten kan varamed på ett hörn här.Anf. 206 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka samtligapartiers representanter i bostadsutskottet som trots attvi är oeniga i sak har visat stor mognad och stor för-ståelse för den lilla händelse som gjorde att vi vartvungna att göra tillkännagivandet. Det tackar jag för.Med ett litet leende på läpparna kan jag konstateraatt de borgerliga partierna varannan gång i dennakammare är för självstyrelse och varannangång är mot. Den här gången är de för, och det är välvackert så. Men frågan handlar inte om kommunaltsjälvstyre. Kommunerna är helt fria att göra precisvad de vill med sina bostäder. De får sälja dem om deså vill, och då får riva dem om de så vill. De får hyraut till norrmän, danskar, - ja, till vem som helstsom vill hyra.Problemet är att runtom i landet står tusentals lä-genheter tomma. I de kommunerna har kommunengått in med borgen. Det gör att de tomma lägenheter-na hotar kommunens ekonomi. Om kommunen intefår hjälp med att göra sig fri från den bojan kommerkommunen inte att kunna erbjuda sina invånaregrundläggande välfärd såsom sjukvård - i och för sigen landstingskommunal fråga - skola och bra bostä-der.Det är också med ett litet leende på läpparna somjag konstaterar att när vi mötte var enig, från vänster till höger, om att det nu vardags att få fram pengar till den nödvändiga omstruk-turering som har beslutat om - en om-strukturering som alla borgerliga partier i riksdagenär mot men som de i enigt är för.Man kan undra lite över vad som så att säga hänt påde som det är mellan och talman! Det handlar alltså inte om kommunalsjälvstyrelse, utan det handlar om över-levnad. Därför är vi beredda att dra vårt strå till stack-en.Eftersom det antagligen är sista gången föresommaruppehållet som bostadsutskottet får chans attdebattera i kammaren vill jag passa på att tacka ut-skottets alla ledamöter för de bra och intressantadebatter som vi haft under riksdagsåret. Speciellt villjag naturligtvis tacka utskottets ordförande.Anf. 207 () replik:Fru talman! Det är fantastiskt att höra AndersYgeman här. Kommunerna får göra vad de vill. Detfinns inga stopplagar. har upphävt dehär . Det tackar vi för. Vi ska komma ihåg detoch åka hem till våra kommunpolitiker och säga: Detfinns inga stopplagar längre. Gör precis vad ni vill!Sanningen är inte detta, ! Det dusäger stämmer faktiskt inte.Den beklagliga möjligheten att riva lägenhetermed statliga pengar, med skattebetalarnas pengar, görfaktiskt att det finns ett stort antal kommuner som harrivit lägenheter och som har bostadsbrist. Detfinns nio kommuner i som har rivit lägenhe-ter och som har bostadsbrist i hela kommunen.Och det finns 15 kommuner som just i sina central-orter har bostadsbrist men som har rivit lägenheter.Det är så man har använt de statliga pengarna. Dettaär mycket beklämmande - eller hur, ?Anf. 208 () replik:Fru talman! För det första: Det står varje kommunsom har ett överskott av tomma lägenheter och där detomma lägenheterna hotar kommunens ekonomi frittatt sälja lägenheterna, att riva lägenheterna eller attgöra om lägenheterna till idrottshallar. Det finns intenågot exempel i någon kriskommun där någon lagstiftad i denna kammare har hindrat en nödvändigomstrukturering.För det andra: Om det är så att de åtgärder som vifrån sida, från statsmakternas sida, går inmed för kommuner i kris gör att utvecklingen vänderoch att framtidshoppet återvänder, då är det en myck-et positiv utveckling som jag är beredd att läggamycket pengar på.Jag hoppas verkligen att fler av de kommuner därvi går in med åtgärder skulle kunna få en så positivutveckling som de beskri-ver. Tyvärr tror jag inte att utsikterna är så stora. sak kan vi vara säkra på, och det är att utsikternablir desto mörkare om vi inte går in med åtgärder, fördå väntar konkurs, då väntar oförmågan att fullföljasina välfärdsåtaganden som kommun, och det är enomöjlighet.Anf. 209 () replik:Fru talman! Det blir inte bättre för att AndersYgeman upprepar att stopplagarna inte finns längre,för alla vet att de finns. Han säger att det är fantastis-ka åtgärder man har vidtagit med skattebetalarnaspengar. Jag fick ingen kommentar om de nio kom-muner som har rivit med skattebetalarnas bekostnadoch som har bostadsbrist. Var det bra?Jag ska inte säga mer för att fler ska få en chans.Jag vill passa på tillfället och önska en trevlig ochvilsam sommar till alla i bostadsutskottet och tjäns-temännen som sitter kvar denna sena timme.Anf. 210 () replik:Fru talman! Jag får väl ta tillfället i akt och tackakansliet.Jag skulle vilja uppmana de att, kanske inte denna sena timme men närmorgondagens kranka blekhet slår henne, ta upputskottets betänkande och läsa igenom det hon kallarstopplagar. Då kommer hon att där kunna läsa att deinte hindrar någon kommun från att göra nödvändigaomstruktureringar. Det står där svart på vitt. Det hadekanske underlättat om hon hade läst det innan kam-mardebatten.Anf. 211 () replik:Fru talman! Timmen är sen, och vi ska snart av-sluta debatten. Det var en sak som fick mig att reage-ra lite när hade sitt anförande, ochdet var när han påstod att vi var emot omstruktureringoch stöd till kommuner och kommunala bolag. Så ärdet inte, utan vi är för ett stöd, men i mitt anförandesade jag att vi väljer en annan modell än vad rege-ringen gör. Vi tror inte på det här med statliga bolag.Vi har svårt att förstå vad de kan göra på lokal nivågenom centralstyrning. Vi tror att det finns en annanväg att gå, och det nämnde jag också i mitt anförande.Boverket skulle till exempel kunna få i uppdrag att påolika sätt gå in med stöd till kommuner och kommu-nala bolag som är i den här situationen. Vi tror ändåatt man på det lokala planet vet bäst och har en bak-grund till den situation man är i. Staten ska varastödjande, inte styrande. Det tycker jag var viktigt attfå sagt.Anf. 212 () replik:Fru talman! Då är jag och i grun-den överens. Vi tycker inte att staten ska vara styran-de, utan staten ska vara hjälpande. Det handlar om attsticka ut en hjälpande hand till kommuner i kris.Varför ska man förmyndiga staten att bilda bolag?frågades det tidigare. Ja, anledningen är helt enkelt attkunna hantera de risker och de problemfastighetersom finns i de här kommunerna, kanske inte nödvän-digtvis riva fastigheterna men hjälpa och avlastakommunerna och tillföra resurser.Vi får väl tillfälle att vid någon bättre tidpunkt ikammaren diskutera det här mer utförligt och kanskekomma överens om bra åtgärder för att hjälpa kom-muner i kris.Anf. 213 () replik:Fru talman! Låt mig väldigt kort bara peka på ettpraktiskt exempel som visar hur svårt det kan vara.Hemma i har några kommuner gått in idetta med att få stöd från staten. Så går tiden, och detvisar sig att det finns de som till och med är intresse-rade av att köpa delar av bostadsbeståndet. Men det äromöjligt därför att man har ingått ett avtal som ärstyrt från och som gör att man sitter fast.Då skulle jag vilja att tog med sighärifrån att man tittar över det så att det blir möjligtatt göra om när det blir förändringar under resansgång. Det måste ändå vara bättre att någon som ärintresserad kan ta över till exempel ett bostadsbeståndoch att det kommer fler människor till orten.Anf. 214 () replik:Fru talman! Två saker vill jag nämna. Det förstaär att det inte finns några avtal som styrs från Stock-holm. Det är frivilliga avtal som kommunen ingår föratt få hjälp.Det andra är att vi naturligtvis ska kunna ändraavtalen om nya möjligheter dyker upp. Men det krävsändå att det totala bostadsbeståndet på en över-skottsort förändras. Det går inte att sälja lägenhetertill någon annan som driver överskotten vidare. Detfår samma effekt. Man måste långsiktigt ändra struk-turen på orten. Det är därför som en del av dem somverkar bra erbjudanden kanske inte är så bra när manskärskådar dem. Men kommunen väljer själv undervilka förutsättningar man går in.Anf. 215 () replik:Fru talman! När man hör kanman få det intrycket att kommunerna kan gå in och urde här avtalen hursomhelst och säga upp dem. Mittexempel var att man hade kommit till den sitsen började se en ljusning på hur man skulle lösaproblemet men då har man på avtalet kvar. Dåfick man köra ett annat race under tiden.Om det nu är investeringspengar man behöver ikommunerna, varför går man omvägen via statligabolag? kan man fråga sig.En liten kommentar till detta med kris och stopp-lagar. Man har i och med stopplagarna känt sig väl-digt bakbunden att vidta de åtgärder som borde havidtagits tidigare. Krisen är reell på många håll. Omdet nu är investeringsstöd som behövs, varför skaman gå via statliga bolag?Anf. 216 () replik:Fru talman! Det är inte investeringsmedel som skafram, det är medel för att möjliggöra en nödvändigomstrukturering och minska antalet bostäder på ortenså att bostadsantalet på orten överensstämmer medinvånarantalet på orten.Vad händer om det blir ändrade förhållanden? Låtmig för kammaren klargöra att staten har bara ettenda intresse när staten går in i de här kommunernaoch företagen. Det är att hjälpa kommunerna att klaraproblemen. Men vi kan inte hjälpa kommunerna attklara problemen så att vi får problemen om igen omfem eller sju eller . Vi måste lösa problemenlångsiktigt. Därför skriver man de här avtalen somska säkerställa att problemen inte kommer tillbaka.Men finns det en annan intressent, finns det någonsom är beredd att gå in med pengar, finns det någonavsättning på den öppna marknaden för detta skakommunerna ha möjligheten att ta vara på det.Vi gränsar i debatten till vad man skulle kunnakalla myndighetsstyrning, som egentligen inte liggerpå bord. Men jag kan säga att vår åsikt äroch det som blev beslut när vi hade denhär diskussionen var att kommunerna ska ha en störresjälvständighet i de här avtalen.Anf. 217 () replik:Fru talman! Jag ska bara säga en sista sak innan vislutar . sade att det var märk-ligt att det fanns borgerliga politiker som sitter i bo-lagsstyrelserna och har andra åsikter än vad vi harhär. De här är oftast aktiebolag, och det vore ett renttjänstefel av dem att driva någon politik. Det är fak-tiskt bolagens bästa som gäller i de sammanhangen.Det är inte så märkligt att det är på det viset. Detkanske vi kan få en kommentar till.I övrigt får alla ha en trevlig sommar. Jag nämndeingen, så är väl ingen glömd heller.Anf. 218 () replik:Fru talman! Jag tror precis som attde borgerliga representanterna i de kommunala bo-stadsbolagen runtom i landet vill företagens och där-med kommunernas bästa. Jag hade önskat att en delborgerliga politiker här i också hade velatbolagens och kommunernas allra bästa.Därmed vill jag tacka talmannen och kansliet ochhela utskottet för en givande och bra debatt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesSocialutskottets betänkande2002/03:SoU15 Stärkt skydd för barn i utsatta situa-tioner m.m.Justitieutskottets betänkande2002/03:JuU18 Ändringar i betänkande2002/03:SfU10 Förändringar inom sjukförsäkringenför ökad hälsa i arbetslivetTrafikutskottets betänkande2002/03:TU6 Elektronisk kommunikation, m.m.18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 juni2002/03:1039 av () till socialministerLars EngqvistLegitimation för dietister2002/03:1040 av () till socialministerLars EngqvistDietisters legitimation2002/03:1041 av () till utbild-ningsminister påminnelseavgift2002/03:1042 av () till försvars-minister räddningstjänst till havs2002/03:1043 av () till statsrådetGunnar LundInformation på Internet2002/03:1044 av () till justitiemi-nister och redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 10 juni.19 § Kammaren åtskildes kl. 22.59.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 6 § anf. 40 (delvis),av tredje vice talmannen därefter till och med 9 §anf. 83 (delvis),av talmannen därefter till och med 13 § anf. 144 (del-vis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.