prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — Där-för är det viktigt att det finns en mångfald så att mankan välja mellan pedagogiska inriktningar, men ocksåmellan livsåskådningsinriktningar som går i den linjesom föräldrarna vill ha. Här har ju barnen inte möj-lighet att välja själva.Jag undrar om till exempel de judiska skolor somhar funnits i väldigt här i eller deestniska skolor som har funnits länge och som har enetnisk inriktning har bidragit till segregationen. Jagvågar påstå att det är precis tvärtom. Genom att bar-nen i den här miljön har fått en trygghet och en själv-känsla har de här skolorna bidragit till integrationenoch minskat vi-och-de-känslan som de kanske annarshade fått mer av om de hade gått i en skola där maninte hade haft samma förståelse för deras bakgrund.Sedan låter det alltid i debatten som om det inteskulle vara några problem med planeringen om intede fristående skolorna fanns. Det låter ungefär somom man inte skulle ha möjlighet att flytta över huvudtaget, för det skapar i så fall också problem för denkommunala planeringen. Jag har så väldigt svårt attförstå att det är den som lyfts fram som detviktiga i stället för just det att föräldrar får rätt attvälja inriktning på den skola som deras egna barn skagå i.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jag blev lite orolig när jag hördeInger säga att det viktiga är att barnen fårgå i en skola som stämmer överens med föräldrarnaslivsåskådning. Det är barnens rätt till en bra skola viska värna. Vi ska ha stor respekt för föräldrarna, menvi får aldrig någonsin glömma bort att ytterst handlardet om varje barns rätt till en bra, saklig och allsidigundervisning.Anf. 140 () replik:Herr talman! Många av uppgifterna i den här de-batten som kommer från och Social-demokraterna och verkar utgå från attdet är ett faktum att friskolorna är en fördyrande posti kommunernas ekonomi eller att det är ett faktum attde ökar segregationen. I verkligheten rör vi oss medganska lösa uppgifter, där man kan ha gissningar ochförmodanden.Den omtalade LO-undersökningen om ekonomitill exempel visar inga orsakssammanhang mellan attkommuner med många friskolor får ökade kostnaderpå grund av det. Det enda den undersökningen visarär att en del kommuner som har många friskolor harhöga kostnader för skolan. I de fall jag har kollatberor det inte på friskolorna utan på att man har valtatt satsa mer pengar på skolan.Kvaliteten har inte alls talat om.Det finns inga uppgifter som tyder på att friskolornasom helhet skulle ha sämre kvalitet än de kommunalaskolorna. Däremot finns det uppgifter om att frisko-lorna är bra för kvaliteten som helhet.Det är lite svårt att få grepp om vad egentligen vill åstadkomma. Å ena sidan talarInger med väldigt stora ord om att frisko-lorna hotar integrationen, hotar ekonomin och hotarden likvärdiga skolan. Å andra sidan säger liksom utbildningsministern att friskolornahar kommit för att stanna och att religiösa friskolorska få finnas. Där skulle min enkla fråga med tankepå ganska välformulerade och hög-stämda retorik egentligen vara: Vad är det för jätte-stor förändring som ni vill åstadkomma? I ena me-ningen tar till storsläggan och varnarför problemen, i den andra vändningen tonar IngerLundberg ned detta och säger att visst ska friskolorfinnas. Det är lite svårt att få grepp om vad budskapetegentligen är.Anf. 141 () replik:Herr talman! De som vill genomföra en jättestoroch genomgripande förändring är ochModerata samlingspartiet som föreslår en generellskolpeng, ett totalt systemskifte när det gäller densvenska skolan.Det vi vill åstadkomma nu är mer av helhetssynnär gör sina bedömningar. Inget veto, somdet påstods från moderat håll tidigare, däremot merav en helhetssyn. Vi vill också ha ett samarbete mel-lan de fristående skolorna och kommunens skolor istället för konkurrens. Vi vill ha möjlighet till enstarkare insyn för att säkra en bättre kvalitet.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Nivill inte att kommunerna har kvalitetsuppföljning ochutvärdering av de fristående skolorna, utan ni villstärka den statliga tillsynen över de fristående skolor-na. Men prutar ni anslaget till har 309 miljoner till utbildningsinspektö-rer och insatser för att kontrollera skolorna i Sverige.Där vill ni ta bort 200 miljoner. Ni vill alltså ta borttvå av tre skolinspektörer. Hur katten, om man fåruttrycka sig så, herr talman, kan detta innebära enförstärkt statlig inspektion?Anf. 142 () replik:Herr talman! har faktiskt ökat summantill inspektion i vår budget. Däremot minskar vi ettanslag för skolutveckling som vi tycker ska bedrivasute på skolorna, på universiteten och på lärarhögsko-lorna. Vi har faktiskt avsatt pengar för skolinspektion,även om jag inte kommer ihåg summan i huvudet nu.Men det prioriterar vi tydligt.Riksdagens revisorer visade att pengar-na används väldigt irrationellt på . Manräknade ju ut att med den personal harskulle de kunna besöka varje svensk grundskola,varje svensk gymnasieskola minst ,om de använde personalen till inspektion. Där undrarjag ibland hur använder sin personal.Vore det inte för det första bättre att i stället för attge kommunerna ett ökat ansvar för kontrollerna avfriskolorna, som vill, se till att verkligen genomför de inspektioner som manredan ska genomföra men inte har utnyttjat sin perso-nal till att göra?För det andra: Vore det inte bättre att låta kom-munerna fylla den uppgift som de enligt dagens sy-stem ska ha, nämligen att uppfölja sina egna skolor,vilket av kommunerna inte gör. De lagar och debestämmelser som vi har skulle vi räcka rättlångt med när det gäller inspektioner, om man gavSkolverket ett tydligt uppdrag och om man såg till attkommunerna gjorde det som de ska.Sedan vill jag i förlängningen, som vet, att staten ska ta över ansvaret för skolan.Men det är en annan sak. Det hinner vi inte diskuteranu.Anf. 143 () replik:Herr talman! Utbildningsministern har redovisat isin utvecklingsplan för skolan hur han kraftfullt för-stärker och utvecklar statens tillsynsverksamhet,bland annat genom att får det renodladetillsynsuppdraget.Men jag skulle vilja gå tillbaka till frågan till UlfNilsson. säger att ni ökar anslaget förtillsynen av skolan, men i anslagsbetänkande UbU:1,som behandlar utgiftsområde 16, föreslår ni en bespa-ring på 200 miljoner på statens skolverk. Ni föreslåratt hela anslaget till ,tas bort. Och ni prutar 160 miljo-ner på anslaget för utveckling av skolväsende ochbarnomsorg. Det stämmer ju inte att ni har någraökade anslag. Tvärtom tar ni bort pengarna för två avtre skolinspektörer och talar om en förbätt-rad inspektion.Anf. 144 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det var lite uppmunt-rande att höra värna om valfriheten isitt anförande. Men det uppstod lite frågetecken närhon sade att etableringen av friskolor inte innebärnågon faktisk valfrihet att välja en skola.Jag skulle vilja höra om kan geexempel på någon kommun där etablering av frisko-lor har lett till att man inte längre har möjlighet attvälja en skola.Anf. 145 () replik:Herr talman! Så långt har det såvitt jag förstår integått i någon enskild kommun ännu, men jag vet attdet har varit väldigt nära i några av de borgerligtstyrda kommunerna i närhet.Det är riktigt, som säger, attvi står upp för valfriheten i skolan. Men vi vill inte haen valfrihet till varje pris, en valfrihet som innebärökad segregation eller stora svårigheter för barn somhar det jobbigt. Där tvingas vi ta de mest utsatta bar-nens parti, och det vill vi göra.Anf. 146 ()replik:Herr talman! Exemplet från vetjag mycket väl inte stämmer med statistiken överfördelningen mellan kommunala och fristående sko-lor, som jag tycker behövs båda två.Eftersom ni förespråkar att man ska ha hårdarekriterier vid bedömningen för att ge friskolorna till-stånd, vill jag fråga om ni anser att defristående skolorna endast ska ha möjlighet att tahand om elevökningar och aldrig kunna få konkurreramed eller få ta elever från befintlig verk-samhet. Hur kan det i så fall vara att verka på likavillkor när man tar hänsyn till den typen av saker? Jagskulle vilja fråga: Vill Socialdemokraterna att kom-munala och fristående skolor ska få verka på likavillkor?Anf. 147 () replik:Herr talman! Vi har sagt att det ska vara likvärdi-ga förutsättningar för enskilda skolor och för kom-munala skolor, och det står vi för. Det har vi ocksåmarkerat väldigt tydligt i betänkandet. Det var därförsom vi hade hoppats att kammaren skulle säga ja tillvårt önskemål om att man skulle kunna ta hänsyn tillskolpliktskostnader.Vi tycker att det finns väldigt många spännandeexempel på fristående skolor. Och vi tror också att detfinns goda möjligheter att diskutera fristående skolornär det inte bara handlar om elevökningar. Men omman bara ser de fristående skolorna som konkurrentersom till varje pris ska knäcka den kommunala verk-samheten, då blir det väldigt svårt att diskutera på ettpositivt sätt.Jämför i stället med förskoleverksamheten! Därhar man haft ett väldigt förtroendefullt samarbete, ochdär är det en högre andel barn i fristående för-skolor än det är i den fristående skolverksamheten.Anf. 148 ():Herr talman! Vi diskuterar de fristående skolorna,av det totala antalet skolor som finns i Sverige.Ändå är vår diskussion mycket viktig ideologiskt.Att försvara friskolorna betyder att försvara ska-pande krafter. Att försvara friskolorna betyder attförsvara människornas rätt till självbestämmande. Attförsvara friskolorna betyder att försvara människor-nas rätt till egna rötter, till egen identitet, till egetkulturarv, vilket inte alls betyder att man accepterarvilken sorts friskola som helst. Tvärtom betyder detatt kvaliteten är oerhört viktig i var och en av de härskolorna.Ingenting säger att en friskola inte kan misslyck-as, men ingenting säger heller att inte en kommunalskola kan misslyckas eller råka väldigt illa ut. Det ärdärför vi behöver en mycket stark kontroll av kvali-teten i alla skolor.Principen som de här skolorna bygger på är alltsåen mycket stor respekt för identiteten hos dem somsöker sig till de här skolorna. Lika viktigt är det attöppenheten är en grund för verksamheten i sådanaskolor.Det enda sättet att försvara religionsfriheten är attkräva mycket stor öppenhet från den konfessionellaskolan, annars kan vi inte acceptera sådana skolor. Devänder ryggen till majoritetsbefolkningen om deisolerar sig. Men ideologiskt har ingen, absolut ingen,någonsin talat om en sådan isolering, och vi vet intesäkert om det förekommer.TV-programmet som vi såg var oerhört vinklat.Vi vet inte säkert vad som händer där, därför att själ-va lärargruppen som verkade på en av skolorna kundeinte godkänna den bild som hade visats på TV. Och,förresten, ska vi verkligen göra politik efter TV? Vi måste behålla vår självständighet ochtitta lite kritiskt på de här stormiga debatterna. Ochdet fanns mycket otrevliga inslag i vissa av debatt-momenten som vi fick del av.Jag har deltagit i flera debatter om konfessionellaskolor . Det intressanta är attde var initierade av en organisation som är, tror jag,helt initierad av invandrare. De kallar sig för Barnensrätt, och de är oerhört intoleranta mot de konfessio-nella skolorna. De är lika intoleranta som ayatollornavar mot dessa människor när de tvingade dem attutvandra. Jag förstår att de bär på oerhört dåliga ochonda minnen från den tid då de var förtryckta i Allahsnamn. Men jag kan inte acceptera att de intar precissamma attityd i ett demokratiskt samhälle mot männi-skor som har andra önskemål, andra drömmar, andrasynsätt på livet. Det är just det här som vi absolut intefår uppmuntra. Vi får inte uppmuntra intolerans. Vifår inte uppmuntra totalitära tendenser i ett demokra-tiskt samhälle.Jag ska ta upp några av de argument som kastadesin i debatten och som jag mycket väl vet kommer frånde här grupperna. Det är faktiskt allvarliga argumentsom behöver analyseras på djupet. "Barn har ingenreligion." Det är inte sant! Barn kan ha mycket djup-gående religiösa upplevelser. Ska vi förvägra demkontakt med det andliga för att en viss grupp harkommit med påståendet "barn har ingen religion, låtdem välja när de är "? Detta är allvarligt.Det är aldrig så att barn kopierar föräldrarnas reli-giösa eller ateistiska ställningstaganden. Jag vet det,för jag kommer från en familj där folk trodde djupt.Det var inom min ortodoxa religiösa grund. Och jagblev ateist när jag var . Sedan gick det över.Det är inte föräldrarna som bestämmer barnens tro ilivet. Men den andliga rikedom jag har fått del avunder de stunder då vi gick i kyrkan när vi var småfår ingen ta ifrån mig. Det finns så mycket glädje. Detfinns så mycket lycka. Det finns ett sorts känsla avoändlighet, av tyngdlöshet, i de här stunderna. Det ärväldigt synd om man försöker förbjuda detta förandra barn. Där hittar ni den härstora glädjen, den här oändliga kärleken.Det betyder inte att religion inte kan missbrukas.Religionen kan missbrukas på ett fruktansvärt sätt.Men argumentet "barn har ingen religion" har ingenbärighet.Ett annat argument som förekommer mycket ofta,och som förekom också här , är att det är barnensbehov som vi ska ta hänsyn till, inte föräldrarnas. Jagtycker att det är ett oerhört förvrängt sätt att föra endiskussion. Det finns ingen normal familj där barnensintressen är andra än föräldrarnas eller där föräldrar-nas intressen är andra än barnens. Om det inte finnsenighet mellan barn och föräldrar, om föräldrarnamissbrukar sin maktposition i familjen, då är familjensjuk. Och det är inte den sjuka familjen som ska varanorm i vårt samhälle.Det sägs att fristående skolor ökar segregationen.Jag kan berätta en kort historia från min sons skoltid.Detta hände för sådär . Då var han påhögstadiet. Det var en gemensam skola.Halva klassen var barn med serbisk och kroatiskbakgrund. Halva klassen var svenska barn. Min son,som heter , hamnade i den svenska delen.Det var en gemensam skola. Det var samma under-visning. Det fanns en ravin mellan de här två barn-grupperna! De var alltid instängda i den egna grup-pen. Då och då kom gäng av invandrarpojkar frånförorterna för att slå svenska pojkar på den här skolanpå . Men ingen ville se detta, för i teorinvar skolan gemensam och allt var frid och fröjd.Diskriminering fanns inte, gettosituation fanns inte,för vi levde i den bästa av alla möjliga världar.Jag föreslår att Socialdemokraterna öppnar ögo-nen och ser verkligheten som den är. Det finns segre-gation som är skapad av den här självblindheten hosskolpolitiker och skolideologer i . Det finnsockså segregation som har andra orsaker och som ärmycket farlig. Den är skapad av viljan att isolera sig iden egna gruppen. Den segregationen bör vi ocksåmycket bestämt bekämpa. Det är väldigt destruktivtnär en minoritetsgrupp helt försöker stänga av sigfrån kontakten med majoritetssamhället.Där måste jag sluta.Anf. 149 () replik:Herr talman! Jag instämmer helt med om att många barn har religiösa upplevelser.Jag delar helt hennes syn på samfundens vikt ochvarje människas rätt till sin tro och sin religion. Mendet jag tycker är oerhört viktigt när vi talar om defristående skolorna är att vi inte blandar ihop det somär en församlings verksamhet och en församlingsbudskap å ena sidan och det som är skolans verksam-het å den andra.Alla skolor, också de konfessionellt drivna sko-lorna, är skyldiga att ha en undervisning som är sakligoch allsidig och som tillser att barnen får en under-visning som vilar på vetenskaplig grund. Det tyckerjag att det är viktigt att vi är eniga om, och det har jagockså uppfattat att vi socialdemokrater och Folkparti-et har varit väldigt eniga om. Därför blev jag litefundersam när jag lyssnade på . Men det är möjligt att det bara var enmissuppfattning från min sida.Anf. 150 () replik:Herr talman! Ja, det var en missuppfattning. Detär självklart att skolan har en del skyldigheter sominte en församling har. Fast jag tror också på en eku-menisk syn på religionen, alltså samarbete mellanolika religioner. Det är självklart att skolan ska pre-sentera alla religioner och också den ateistiska livs-uppfattningen för barnen och tonåringarna.Jag måste säga att när jag gick i katolsk skola föratt lära mig alla möjliga språk, vilket var väldigt nyt-tigt, hade vi som inte var katoliker tillgång till våregen präst. De judiska barnen hade all frihet att intedelta i mässorna och också att ha kontakt med sinaförsamlingar. Det tycker jag är en väldigt sund in-ställning. Det är självklart att religiös fanatism intehar någon plats i någon skola i ett demokratiskt sam-hälle.Anf. 151 () replik:Herr talman! Då vill jag bara konstatera att vi so-cialdemokrater är helt eniga med om atten församling inte får blanda ihop det som är dessrena församlingsverksamhet med den skolverksamhetsom man bedriver och som måste bedrivas på sakligoch allsidig grund.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag ska svara mycket kort. Varjemänniska bär på en livsuppfattning, och en lärare somlåtsas att han eller hon inte har en livsuppfattninghycklar. Jag tycker att en lärare ska ha rätt att säga:Det här är min uppfattning. En lärare ska kunna varaärlig gentemot sina elever. Men han får inte försökatvinga dem att inta samma position när det gällerpolitik, religion eller ideologi.Anf. 153 ()replik:Herr talman! Jag ska också välja att fatta migganska kort. för ju en diskussionomkring valfrihet som är ganska intressant. Jag skahelt kort fråga om menar att valfri-het alltid går hand i hand med barnets bästa?Anf. 154 () replik:Herr talman! Nej, men jag tror inte att det finnsnågot begrepp som har värde i och för sig.Jag har faktiskt skolats av marxismen, och en litenbit av den marxistiska utbildningen har jag behållit,nämligen den dialektiska synen på olika företeelser:Allting är relation mellan olika företeelser och alltingär ständig förändring. Valfrihet kan vara bra, valfrihetkan vara dålig. En allmän skola kan vara bra och enallmän skola kan vara dålig. Det beror på den processsom växer kring begreppet. (TALMANNEN: Vi får se på kammarens dialek-tik här nu.)Anf. 155 ()replik:Herr talman! Jag är ju glad att det finns ett dialek-tiskt resonemang även i denna kammare. Jag skaförsöka att fortsätta på den linjen.Vi diskuterar intressanta frågor som har med vär-den och värderingar att göra. Vi är troligen överensom att i läroplanen bejaka de skrivningar vi har omatt utbildningen ska vara icke-konfessionell. Det finnsockså ett förslag till ny skollag. Där arbetas barnkon-ventionen in i lagtexten, någonting som nog både AnaMaria Narti och jag ser som väldigt positivt. Men jagkan se att vi framgent kan få vissa konflikter när viska pröva konfessionella skolor i förhållande tillbarnkonventionens skrivningar om att alltid sättabarnens rättigheter i främsta rummet. Min fråga är omAna i sann dialektisk anda också ser enproblematik här.Anf. 156 () replik:Herr talman! I sann dialektisk anda ser jag själv-klart vissa komplikationer, men komplikationernafinns vare sig man talar om valfrihet eller inte, omkonfessionella skolor eller inte, därför att det gällerlivsåskådning.Det är väldigt viktigt att dra vissa gränser, det somi vanligt skolspråk nu kallas för värdegrunden. Självabegreppet tycker jag är helt onödigt - man kan an-vända mycket enkla begrepp som "moral" eller"etik"; man behöver inte det där konstiga ordet"värdegrund", som är en specialtillverkad term förjust skoldebatten. Jag vet inte varför man är rädd förorden "etik", "moral" eller "norm", men allt dettabetraktas som farligt. Vi har alla möjliga hjärnspökeni skoldebatten. Alltså: Gränserna är mycket viktiga,de gränser som garanterar en demokratisk utvecklingi samhället. Det är väldigt viktigt. Men det är ocksåoerhört viktigt att inte kränka identiteten, och identi-teten är mycket ofta grundad på kulturarv.Det första som en minoritet söker när man villfortsätta leva som minoritet är skola och kyrka.Svenska socialdemokrater slogs som desperata närCeausescu försökte stoppa de ungerska skolorna iTranssylvanien, fastän samma svenska socialdemo-krater inte accepterade finländska skolor i . Påden tiden var det inte snack om religiösa skolor. Ju-diska och estniska skolor betraktades som något slagsvillfarelser. Det finns väldigt mycket som socialde-mokratin fortfarande har att lära sig på området.Anf. 157 ():Herr talman! Jag har suttit och lyssnat lite på de-batten här. kan det vara bra om man delgerkammaren sina egna erfarenheter.Under den förra mandatperioden satt jag som viceordförande för utbildningsnämnden i . Underdessa hanterade vi de ansökningarsom inkom och yttrade oss över ansökningar om attfå bedriva friskoleverksamhet. Jag har alltså sett hurden socialdemokratiska skolpolitiken fungerar i rea-liteten.I varje omgång - vi sammanträdde - såavslog den socialdemokratiska majoriteten regelmäs-sigt alla ansökningar. Motiveringen var i avfallen identisk och kopierades bara in på handlingefter handling som rörde enskilda skolor. Det varsamma text: har gjort stora investeringaroch anser därför att NN-skolans etablering skulle hotaden kommunala ekonomin och kvaliteten på denkommunala skolan. Så stod det i handling efter hand-ling. Kanske är det onödigt att påpeka att den borger-liga oppositionen hade ett annat svar. Så höll man på ifyra år.Om man hade fått som man hade velat med ut-gångspunkt i det här betänkandet skulle man bara habehövt en streckad linje där man skulle fylla i denaktuella skolans namn, och så hade man kunnat fort-sätta. Den här typen av slentrianmässiga bedömningarskulle bli följden om den socialdemokratiska linjenmed kommunalt veto mot friskoleetableringar skullebli verklighet. Därför tål dessa skäl att granskas när-mare.I grunden är det oviljan till förändring av den egnaverksamheten som är anledningen till kommunernasbeteende. Inte helt olikt ett företag som har monopolpå en vara och har innehaft detta monopol under långtid är kommunerna inte intresserade av att få sinacirklar rubbade. Det är därför vi diskuterar detta be-tänkande i kammaren . Detta bottnar inte i enomsorg om eleverna, om barnen eller om deras för-äldrar - det ska ingen försöka inbilla någon. ärdet inte ens uppfattningen om kommunkassan som ärstyrande. Skälen är i stället trögheten i systemet. Detär det som är avgörande.Jag kan bara upprepa vad som har sagts av minaborgerliga kolleger och av företrädare:Vi är inte imponerade av argument som bara baseraspå en avsaknad av insikt om samhällets behov avflexibilitet och utveckling. För det är det som ärstyrande i debatten.Anf. 158 () replik:Herr talman! Det vore ju önskvärt, när man nuförlänger debatten inför , att man intekommer med felaktiga uppgifter. Den socialdemo-kratiska gruppen har inte föreslagit något veto. Vi harföreslagit att ska göra en bredare bedöm-ning och har en helhetssyn när man bedömer etable-ring av fristående skolor. Något kommunalt veto harvi icke föreslagit.Anf. 159 ()replik:Herr talman! barn harmånga namn, och man kan kalla den här åtgärdenprecis vad man vill, men det är ett kommunalt veto vidiskuterar. Om kommunerna ska få det sista, avgö-rande ordet i friskoleetableringarna kommer kommu-nerna, vilket jag precis har redogjort för - vi vet detav erfarenhet - att säga nej till friskoleetableringar.Man är inte intresserad av att få sina cirklar rubbade.Anf. 160 ():Herr talman! Jag tror att det vore bra om TobiasBillström tog lite av den överskottstid han har till attläsa på de betänkanden som presenteras här i kamma-ren innan han ger sig in i debatten.Anf. 161 ():Herr talman! Jag tror att det vore utmärkt omInger höll sig informerad om hur hennespartikamrater agerar ute i landets kommuner och hurde skulle agera om intentionerna i den socialdemo-kratiska politik som förs här i kammaren blir verklig-het. Det är nämligen det vi diskuterar.Jag förstår att det är oerhört bekvämt att hålla sigmed en uppfattning för sitt parti här i kammaren ochsedan syssla med någonting annat utanför, men dettycker inte jag och det tycker ingen annan heller i denmajoritet för en annan linje som har formerats iutskottet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § betänkande 2002/03:UbU16Gymnasieskolan.Anf. 162 ():Herr talman!