prot · GR0927 · 2003-11-13 00:00:00 — Genom att säga upp de här avtalen lastas kostnaderna över på någon annan. Hur ser på långsiktigheten när det gäller det här synsättet? Jag vet att många kommunpolitiker är mycket frustrerade över det här förslaget. 114 () replik: Det finns väl ingen garanti för att man även om det hade varit ett statligt system hade kunnat säga upp avtalen i . Det hade mycket väl kunnat ha hänt då också. Då hade någon prövat kostnaderna. Även staten måste ju, om staten tog över systemet, pröva kostnaderna för att se vad som är bästa sättet. Det finns alltså ingen garanti bara för att det sker en överflyttning. Till kommunerna har jag ett alldeles speciellt förhållande. Jag råkar nämligen vara ordförande i kommunfullmäktige i . Kommunstyrelsens ordförande är min syster. Jag kan säga att vi diskuterar LSS-verksamheten mycket. Hon skulle nog också tycka att det vore bra med ett statligt system men hon kan förstå att de pengarna inte finns just . 115 () replik: Jag vet att många kommunalråd är mycket oroade över detta. Frågan är hur man ska komma till rätta med det glapp som utan tvekan kommer att uppstå här. Min direkta fråga är: Har ni för avsikt att ta upp en diskussion om en form av kompensation i det skatteutjämningssystem som diskuteras? 116 () replik: Nej, i det förslag som föreligger och som just nu är ute på remiss det har ju varit en utredning finns den här frågan inte alls med, utan man har lyft ut hela LSS och säger att det ska vara ett särskilt system. Det finns alltså inget i den utredningen som pekar på någon särskild kompensation. 117 (): betänkande behandlar en proposition som har tagits fram i samarbete mellan den socialdemokratiska regeringen, och . och har redogjort för utjämningssystemet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. För är det viktigt att utforma ett system som innebär att de funktionshindrade själva kan välja den kommun som de vill bo i. Konstruktionen av utjämningssystemet, där alla delar av LSS-verksamheten ingår, ökar möjligheten för att de funktionshindrades egna önskemål får större betydelse i valet av insats. LSS står för lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, och står för lagen om assistansersättning. I utjämningssystemet ingår tio komponenter. Kommunerna har ansvaret för nästan alla insatser utom insatser för råd och stöd som landstingen står för samt en del av assistansersättningen. Den andra delen av assistansersättningen står staten för. Kostnaderna för reformen har ökat kraftigt sedan den infördes. ökade kostnaderna i genomsnitt . Kommunernas kostnader har ökat från 12,5 till 19,2 miljarder . Motsvarande siffror för staten är 4,4 till 6,4 miljarder. Kostnaderna för LSS-verksamheten varierade 2001 per kommuninvånare. Detta har varit avgörande för när det gäller att få ett utjämningssystem så fort som möjligt för att skapa rättvisa mellan kommunerna. För att ge kommunerna rimliga förutsättningar att planera och eventuellt ställa om sin verksamhet är det nödvändigt att utjämningssystemet successivt fasas in. Införandeperioden föreslås till . Systemet kommer att verka fullt ut från . En uppföljning och utvärdering kommer att ske för att säkerställa att systemet fungerar och leder till rättvisa resultat. Kostnadsutvecklingen kommer att följas upp och rapporteras till . För är det viktigt att öka statens andel av finansieringen av LSS-insatserna. Detta är viktigt för att få en mer rättvis fördelning av kostnadsansvaret mellan stat och kommun. I det här sammanhanget vill jag också erinra om att socialutskottet har gjort ett utskottsinitiativ om en översyn av lagen om assistansersättning. Assistansersättningen utgår med ett schablonbelopp på . Kommunerna har ansvaret för kostnaderna de 20 första timmarna , och staten har kostnadsansvaret från timme 21 och framåt. Detta innebär att staten finansierar av assistansersättningen. vill att översynen bland annat ska avse hur lagen har fungerat i praktiken, bemötandefrågor, personalförsörjning och hur den långsiktiga finansieringen ska se ut. vill också att översynen ska göras av en parlamentarisk kommitté. anser att det är viktigt att den parlamentariska utredningen sätter i gång arbetet så fort som möjligt. När det gäller val av utjämningsmetod finns det några reservationer till förmån för bruttometoden i stället för den föreslagna genomsnittsmetoden. anser att resultatet för båda metoderna blir detsamma för kommunerna. Bruttometoden synliggör på ett bättre sätt kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Men kan nöja sig med att få årliga rapporter till om kostnadsutvecklingen. Vi kommer att noggrant följa dessa rapporter som kommer att redovisa kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Det kommer att ligga till grund för vår bedömning av behovet av ökade statsbidrag till kommunerna. Redan nu finns det underlag som klart indikerar att reformen är underfinansierad från statens sida. Några kommuner har också uttryckt farhågor om avtalsuppsägningar mellan kommuner när utjämningssystemet genomförs. Det finns en reservation från med detta tema. Kommunerna kan fortsättningsvis också träffa avtal. Den funktionshindrade är folkbokförd i vistelsekommunen, men finns det avtal mellan ursprungskommunen och vistelsekommunen. Dessa avtal har egentligen ingenting att göra med utjämningssystemet. Det är civilrättsliga avtal som vi på nationell nivå inte kan gå in i. Uppstår det problem bör ju de inblandade kommunerna kunna komma överens om att göra något åt problematiken. Man ska också komma ihåg att det lär finnas 1 400 olika avtal. Det är i det närmaste ogörligt, förutom det civilrättsliga argumentet, att på nationell nivå skapa ett regelsystem som fångar upp alla olikheter i de befintliga avtalen. Visst kan det eventuellt under framför allt första året vid en avtalsuppsägning bli ett glapp i den kompensation som vistelsekommunen får från ursprungskommunen. Men redan året därpå kommer systemet att kompensera för dessa merkostnader. Det spelar alltså ingen roll var personen kommer att bosätta sig, eftersom individen då ingår i det statistiska underlag som ligger till grund för beräkningen av utjämningen. Dessutom finns det en införandeperiod för att ge kommunerna rimliga förutsättningar att planera och eventuellt ställa om sin verksamhet. Kommunerna får alltså på sig att fasa in systemet. Detta innebär att konsekvenserna vid eventuella uppsägningar inte blir så stora som man kanske befarar. 118 () replik: Vid ett handikappseminarium var det en partikollega till dig som uttryckte att hon mycket väl kunde tänka sig att diskutera den långsiktiga finansieringen och en förändring av huvudmannaskapet, just för att säkerställa finansieringen. Då undrar jag: Kan även diskutera en förändring av huvudmannaskapet vad gäller finansieringen? 119 () replik: Jag är inte främmande för att diskutera ett annat huvudmannaskap när det gäller till exempel assistansersättning. Däremot har vi i det här sammanhanget, som jag sade i mitt anförande, lagt stor vikt vid att upprätta någon form av rättvisa mellan kommunerna. Det har varit väldigt viktigt eftersom det är så stora skillnader. Några betalar per kommuninvånare och några . Det är ett viktigt delmål; det är ett steg i rätt riktning att få den rättvisan. Jag beklagar att inte har upptäckt att det är en viktig aspekt i det här sammanhanget. Man kan säga att det är tråkigt att kostnadsökningen för LSS i kommunerna har varit så stor och fått stå i skamvrån för att kommunerna har dålig ekonomi. Jag skulle vilja ha den utgångspunkten att det egentligen handlar om att kommunsektorn som helhet inte har tillräckligt med resurser. Jag har försökt se om de partier som vill ha ett statligt finansierat system verkligen också tillskjuter ytterligare resurser för att man ska klara av det. Men jag har tyvärr inte sett så mycket av det i de budgetförslag som dessa partier har presenterat. 120 () replik: Det låter ju positivt att kan tänka sig annan huvudman vad gäller assistansersättningen. Jag uppfattade också att den grupp som även vill tillsätta ska göra en bred översyn på det här området. Då kanske det är viktigt att kunna tänka sig att titta på helheten. Ett sätt att klara utjämning mellan kommunerna kan också vara att lägga det på ett annat huvudmannaskap, det vill säga på staten. Det är flera som har belyst det inne i salen . Det skulle vara förvånande om man nu när man vill ha en bred översyn ändå utesluter vissa saker. Jag hoppas att även skulle kunna tänka sig helheten i den breda översynen och den parlamentariska kommitté som vi hoppas snart kommer till stånd. Det är inte bara kommunerna som har det tufft ekonomiskt, utan det har även staten. 121 () replik: Det finns någonting som inte stämmer i resonemang. Du måste i vilket fall som helst göra prioriteringar oavsett om det handlar om nivå eller om statlig nivå. Det finns alltså en summa pengar som man kan använda sig av. Det är alldeles för lätt att komma med administrativa åtgärder när det egentligen handlar om att det finns för lite pengar i kommunsektorn. Vi måste tillföra mer statsbidrag, och inte göra som gjorde under den förra mandatperioden när de minskade på statsbidragen. Man måste alltså göra prioriteringar, och jag tycker att vi ska prioritera funktionshindrade på både den kommunala och den statliga sidan. Därför är det viktigt att kommunerna får bättre ekonomiska förutsättningar. Statens andel av kostnaderna måste öka. Hur man sköter dessa förehavanden organisatoriskt är en underordnad fråga. Det viktigaste är att de funktionshindrade får det stöd och den service som de behöver. Jag tycker att det är synd att man skapar den här debatten och kastar ansvaret hit och dit i stället för att se till att de funktionshindrade får en bra verksamhet och att man tar ansvar på alla nivåer som man kan göra det. 122 () replik: Jag tycker att har en positiv framtoning och en ärlig vilja att försöka att lösa problemet. Men jag delar inte uppfattningen att vi skapar någon form av motsatssituation. I stället är ambitionen att verkligen lösa problemen för de funktionshindrade i samhället. Därför är det viktigt att inte bara räkna kronor och ören utan se detta från individperspektivet. Även jag vill betona att det bör göras en bred översyn. Här gäller det att verkligen lyfta in hela paketet så att det blir en rejäl översyn av LSS-verksamheten. Jag hoppas att medverkar till att det blir en helhetssyn i den breda översynen. Jag skulle vilja ha en kommentar till detta med den personliga integriteten som utan tvivel sätts åt sidan i de små kommunerna. Kommunpolitikerna tittar ju med lupp på de olika anslagsposterna för att få ned dem. Då sneglar man på den sociala sektorn, på LVU-anslagen och LSS-pengarna, eftersom det rör sig om så enormt stora kostnader per capita. Därför är det också lätt att identifiera vilka personer det rör sig om. Då är den personliga integriteten satt åt sidan. Man skulle utan tvivel vinna en del på ett annat finansieringsansvar. 123 () replik: Jag har lyssnat på handikapporganisationerna. Jag har också noterat att det har skett en viss dragning åt att vilja ha statlig finansiering. Jag tror att det beror på fokuseringen på att LSS kostar så mycket för kommunerna. De funktionshindrade blir utpekade som att det är de som kostar. har jag tagit del av att handikapporganisationerna har sagt att man inte vill vara statsmedborgare utan kommunmedborgare precis som alla andra i vårt land. Varför ska man lyfta fram kostnaderna för de funktionshindrade? Det har varit en utgångspunkt, men man har ju sett att det saknas pengar och att dessa problem kanske skulle minska med en statlig finansiering. På det viset skulle de inte behöva bli så utsatta som de i praktiken har blivit. Jag tror fortfarande att det är kommunsektorn som helhet som behöver mer ekonomiska resurser. Vi kan ju skapa ett ekonomiskt utrymme genom att till exempel ha en högre sysselsättning och genom att staten tar ett ökat kostnadsansvar. Staten skulle kunna fördela pengarna till kommunerna på samma sätt som man gör när det gäller skolan. 124 () replik: Jag hoppas verkligen att vi i den kommande översynen kan se detta utifrån ett individperspektiv. Vi måste våga lägga strukturerna åt sidan och försöka se de goda lösningarna utifrån individens perspektiv. Jag ser ändå en viss öppning, och jag ser fram emot att såväl som Socialdemokraterna har samma inställning till begreppet bred översyn som vi från den borgerliga sidan har. 125 () replik: Jag tycker att man har ett individperspektiv när man arbetar med dessa frågor på nivå. Kommunerna är bättre på att hantera de kommunmedborgare som har behov av särskilt stöd och särskild service på grund av att de är funktionshindrade. Jag är inte så säker på att det blir förbättringar för de individer som är i behov av stödåtgärder om man ändrar på nivån. Det är i och för sig en framgång att assistansersättningarna ska ses över. Framför allt tycker jag att bemötandefrågorna och personalfrågorna är viktiga. Jag tror att det kan vara så att man inte har använt tillräckligt med kraft för att få ut det bästa möjliga av dessa stödinsatser. 126 (): Helt kort: säger att man ska se på individer, men hon klarar inte riktigt av att se de individuella partierna i . Jag vet att budgetmotionerna är väldigt tjocka och svårgenomträngliga, men jag kan inte lämna detta med att det underförstått antyds att man vill urholka den kommunala sektorn genom budgetförsvagningar när man som parti i själva i verket tillför 3,8 miljarder mer än den konstellation som tillhör. Det är visserligen inte pengar som löser problemen. Men vi anslår i alla fall tillräckligt mycket mer än majoriteten för att vi ska slippa höra att vi försvagar kommunernas ekonomi. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU9 Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade (prop. 2002/03:151). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § revisorers redovisning för Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU17 revisorers redovisning för (redog. 2002/03:RR22). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde 1 (Regeringens skrivelse och synen på statligt ägande) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 157 för utskottet 125 för res. 1 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 25 v, 13 mp För res. 1: 45 m, 35 fp, 29 kd, 16 c Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 3 (revisorers allmänna synpunkter) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 126 för res. 3 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 25 v, 12 mp För res. 3: 45 m, 35 fp, 29 kd, 16 c, 1 mp Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 5 (Övergripande mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål) 1. utskottet 2. res. 6 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 125 för res. 6 1 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 24 v, 13 mp För res. 6: 45 m, 35 fp, 29 kd, 16 c Avstod: 1 v Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 7 (Insyn, uppföljning och revision) 1. utskottet 2. res. 10 (kd) Votering: 156 för utskottet 29 för res. 10 95 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 1 m, 25 v, 13 mp För res. 10: 29 kd Avstod: 44 m, 35 fp, 16 c Frånvarande: 27 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU6 AP-fondernas verksamhet 2002 Punkt 2 (Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 253 för utskottet 26 för res. 1 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 44 m, 35 fp, 27 kd, 15 c, 13 mp För res. 1: 1 kd, 25 v Frånvarande: 25 s, 11 m, 13 fp, 5 kd, 5 v, 7 c, 4 mp () anälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Ägarstyrning av AP-fonderna) 1. utskottet 2. res. 3 (c) Votering: 229 för utskottet 16 för res. 3 36 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 43 m, 29 kd, 25 v, 13 mp För res. 3: 16 c Avstod: 2 m, 34 fp Frånvarande: 25 s, 10 m, 14 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 6 (m) 3. res. 5 (fp) Förberedande votering: 49 för res. 6 34 för res. 5 197 avstod 69 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 202 för utskottet 45 för res. 6 35 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 29 kd, 25 v, 16 c, 13 mp För res. 6: 45 m Avstod: 35 fp Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU7 Likvidation av stadshypotekskassa m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU8 Säkerställda obligationer Kammaren biföll utskottets förslag. FiU9 Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade Punkt 1 (Motionsyrkanden om avslag på proposition 2002/03:151) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd) Votering: 203 för utskottet 74 för res. 1 4 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 31 fp, 25 v, 15 c, 13 mp För res. 1: 45 m, 29 kd Avstod: 4 fp Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 7 c, 4 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (fp) Votering: 171 för utskottet 35 för res. 2 74 avstod 69 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 24 v, 15 c, 13 mp För res. 2: 35 fp Avstod: 45 m, 29 kd Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 6 v, 7 c, 4 mp Punkt 2 (Val av utjämningsmetod) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 185 för utskottet 33 för res. 3 55 avstod 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 7 m, 8 kd, 24 v, 15 c, 12 mp För res. 3: 33 fp Avstod: 35 m, 20 kd Frånvarande: 25 s, 13 m, 15 fp, 5 kd, 6 v, 7 c, 5 mp (m) och tredje vice talman () anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Översyn av huvudmannaskapet) 1. utskottet 2. res. 4 (c) Votering: 193 för utskottet 18 för res. 4 71 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. För utskottet: 119 s, 5 m, 32 fp, 25 v, 12 mp För res. 4: 1 fp, 16 c, 1 mp Avstod: 40 m, 2 fp, 29 kd Frånvarande: 25 s, 10 m, 13 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkterna 46 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU17 revisorers redovisning för Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Proposition 2003/04:30 Ny smittskyddslag m.m. 15 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2003/04:254 av ()till utrikesminister till IG Farbens slavarbetare Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:172 av ()till statsrådet granskning av 2003/04:178 av ()till statsrådet skulder hos kronofogdemyndigheten /04:186 av ()till justitieminister på våra kriminalvårdsanstalter 2003/04:200 av ()till justitieminister vid avvisning 2003/04:201 av ()till justitieminister av lagmän till mindre tingsrätter 2003/04:221 av ()till justitieminister kunskaper i psykologi 2003/04:229 av ()till justitieminister självmordsbombare 2003/04:215 av ()till kulturminister av irakiska kulturföremål 2003/04:216 av ()till kulturminister av kyrkoskatter på nätet Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 105 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.