prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Det här är mycket olyckligt just där-för att vård, skola och omsorg är så viktigt och såangeläget.När du pratar om brukarsystem och liknande ärdet ju klassisk produktionssocialism på de här fälten.Återigen: Jag vill inte föra debatten med hjälp avetiketter. Men jag vill ställa en konkret fråga till dig.Varför kan du inte tänka dig att flytta över de regleroch de rättigheter som gäller mig som konsument påalla andra områden så att de blir giltiga och gällandeockså på de här sektorerna? Jag menar inte bara attdet ska bottna i någon form av ideologisk övertygel-se, utan jag vill ha ett mer praktiskt och konkret svar.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag kan ju faktiskt erkänna att fråganinte är svart eller vit - inte den här frågan heller. Jagtycker oftast inte att politiska ställningstaganden iolika frågor är svarta eller vita. Det är två vågskålarsom man väger mot varandra, och tycker jaginte att det finns någon självklar möjlighet i linje medden reservation som och andra borgerli-ga partier har ställt sig bakom.Jag tycker också att det finns anledning att se överdet system som vi har . Det skulle ju vara myck-et större än det som ni går in på i den reservation somni har, och framför allt i de motionsyrkanden somgrundar sig på reservationen. Det underlaget har viinte . Det är utifrån det som jag och Vänsterpar-tiet har det ställningstagande som vi har.Det finns givetvis problem även med det offentli-ga utbudet av tjänster och service till allmänheten,men jag tror inte att vi löser dem genom att likställaklagandet med det som vi har , när vi lämnartillbaka en vara som inte fungerar till en butik.Anf. 155 () re-plik:Herr talman! För att ytterligare få den positionen,den uppfattningen, förtydligad vill jag fråga: Vartycker du att man som medborgare har mest rättighe-ter? Är det om man köper en språkresa eller är det derättigheter man har på den skola man går på? Jag villpåpeka att vilken skola man går på är en betydligtstörre investering, eller ett större beslut, för den en-skilde medborgaren. I alla fall är det så för mig.Anf. 156 () replik:Herr talman! försöker föra innågot slags motsatsförhållande i de här två frågorna,vilket jag inte tycker föreligger . Både mina ochHenrik partiföreträdare har det inflytan-det ute i kommuner och landsting att man kangöra någonting åt det här. Vårt parlamentariska sys-tem funkar också på det sättet att vi som politiker haratt se till att lyssna när folk klagar. Alltså har vi sagtatt de frågor där folk klagar på varor i form av skor,möbler och så vidare ska inte vi befatta oss med, denvardagliga konsumtionen av den typen av varor.Det vi ska lägga oss i är det som handlar om detoffentliga utbudet av vård, omsorg och skola. Jagtycker inte att det finns något motsatsförhållande i detskydd som finns för människor att klaga. Jagtycker också att det är konstigt att låtsassom att det över huvud taget inte finns någon möjlig-het för människor att klaga på det utbud av offentligatjänster och den service som ges i . Detstämmer ju inte. Man kan klaga, och det är också såvårt parlamentariska system är uppbyggt.Jag förstår att med det system som vonSydow strävar efter, att vi ska ha mer privatskolor,mer privat sjukvård och att i stort sett allt inom sjuk-vård och omsorg ska privatiseras, då kanske manskulle behöva återkomma med ett system där manklaga på ett annat sätt. Då har vi ju inget demokratisktinflytande. har vi ett demokratiskt inflytande iden här verksamheten.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! försöker snurra tilldet lite med begreppen. Jag tycker inte att det spelarnågon roll, för innehållet är ungefär detsamma. Omman kallar människor som utnyttjar offentliga tjänsterför konsumenter eller brukare eller säger att det heltenkelt handlar om egenmakt, det kanske man kanlämna därhän. Det är faktiskt innehållet vi är intresse-rade av att diskutera i dag.Då blir jag väldigt fundersam. Människan är fak-tiskt född fri. Av vilken anledning ska man inte just ifråga om de tjänster som vi möter i vardagen ha enliknande makt som den man har i fråga om de mindresakerna, typ möbler, frisörer eller hantverkstjänster ivåra hem? Det är väl rimligt att man har en möjlig-het?Där tycker inte jag att presenteraren verklighetsuppfattning som stämmer - åtminstoneinte med den som jag har levt med. Jag har varitHem- och skolaordförande . Det har aldrigvarit enkelt för något barn som har haft det svårt iskolan, eller för några föräldrar, att få det egna valettillmötesgått. Hur menar att man skakunna tillmötesgå detta? Ni har ju i alla fall inte lyck-ats nu att ge motsvarande konsumenträtternär det gäller offentliga tjänster.Anf. 158 () replik:Herr talman! Skillnaden är ju att vi inte vill blandaihop de offentliga tjänsterna, som vård skola ochomsorg, med det som finns i konsumentlagen , ikonsumentskyddslagen och konsumentköplagen. Vivill inte att de olika frågorna ska blandas ihop.Jag hoppas att även är med-veten om att möjligheterna finns . Det är ju fak-tiskt både elever och föräldrar som stämmer kommu-nerna när till exempel ett barn har blivit mobbat iskolan. Möjligheten finns.Jag tycker självklart att det är tragiskt om det of-fentliga inte kan erbjuda tillräckligt bra skola, vårdoch omsorg så att man kan uppfylla de enskilda be-hov som finns hos människor. Men om man därifråndrar strecket till att säga att det över huvud taget intefinns någon möjlighet för människor att klaga och attfå sin röst hörd så tror jag att vi lever i två helt olikavärldar.Sedan beklagar jag också att det tar tid och i vissafall är omöjligt. Den trögheten skulle faktiskt ocksåjag vilja komma åt, men det tror jag inte att vi görgenom att föra över den gemensamt finansieradeskolan, vården och omsorgen till att omfattas av kon-sumentköplagen och konsumentskyddslagen.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Det som står i reservationen och detsom är vår önskan är att göra en översyn av lagstift-ningen i den anda som gäller konsumentmakt i andrasammanhang. Att göra en översyn innebär inte säger att det inte finns. Det innebär att man kon-trollerar eller utreder på vilka områden detta kanbehöva förbättras, på vilka områden det inte finns allsoch på vilka områden det är tillfredsställande. Förmig är det förvånande att , som är ensådan tänkande varelse, inte tycker att det här är bra.Vi vill ha en verklighet som är bra för alla männi-skor som bor i vårt land. Då kan man väl se över vaddet finns för möjligheter? Vi kan ju kalla det för de-mokrati och säga att det redan går, men om männi-skorna - det ser vi i insändare i lokaltidningar varsom helst i det här landet - inte håller med och upp-lever att de har möjligheten att få sin röst hörd är detväl viktigt att vi vågar ta steget till en översyn. Det ärju det som är en önskan.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag och har ingetprincipiell emot en så kallad översyn, men ser man påer reservation och de motionsyrkanden som har lyftsfram är det en ideologisk hållning som vi inte kanställa upp på.Man utgår från enhetlighet och konkurrensneutra-litet och man går in på de olika sektorerna i ekonominoch så vidare. Det tycker jag är att styra. Det tyckerjag är att redan från början tala om hur man vill att enmarknad ska se ut. Vi har väldigt olika åsikter när detgäller hur den offentligt finansierade vården, skolanoch omsorgen ska se ut. I det perspektivet har viskilda uppfattningar.Men jag välkomnar en diskussion i utskottet. Un-der nästa motionstid kan vi kanske diskutera en möj-lighet att just förutsättningslöst se över frågan ommänniskornas rättigheter när de får del av det offent-liga - skola, vård och omsorg - men inte i det avse-endet som er reservation har riktat in sig på. Jag tyck-er att den uttrycker en ideologisk hållning som stårlångt ifrån Vänsterpartiets.Anf. 161 ():Herr talman! Jag har valt att lyfta fram två frågor ilagutskottets betänkande nr 9. Jag vill börja med detsom gäller konsumentundervisningen.Det tas upp olika frågor. Jag vill från Centerparti-ets sida lyfta fram det som har att göra med konsu-mentpolitik i skolorna för våra barn och ungdomar.Rent generellt tycker vi att det finns många saker somär bra utformade i vår konsumentpolitik, men detfinns också stora brister, och det är dem som vi villåtgärda.Det har av svaren på en enkätundersökning somKonsumentverket genomförde sedanvisat sig att många elever inom gymnasieskolan efter-frågar utbildning i just konsumenträtt och privateko-nomi. För att stärka konsumenterna, och särskilt deunga konsumenterna, tycker vi att det är angeläget attregeringen tar fram en kursplan för gymnasieskolornai syfte att just ge mer konsumenträtt och sätta lite merfokus på privatekonomin. Detta är viktigt också införungdomarnas egna hushåll och egen ekonomi fram-över.Med anledning av detta vill jag yrka bifall till re-servation 16.Jag vill kort understryka vikten av att även folkrö-relser och andra ideella organisationer får möjligheteratt engagera sig mer i konsumentfrågorna. sak-nas det oftast ekonomi för att de ska ha möjlighet attgöra det. I denna fråga väljer vi från attinte reservera oss, utan vi har ett särskilt yttrande.Jag vill också ta upp resegarantisystemet. Detfinns en motion om detta från höstens allmänna mo-tionstid. Jag vill ta upp detta därför att jag tycker attnuvarande system har en mycket olycklig utformning.Resegarantilagen ställer krav på reseföretagen att hosKammarkollegiet ställa en säkerhet för sina åtagandegentemot konsumenterna.Att konsumenterna ska ha ett bra skydd vill jagklart understryka att vi ställer upp på, men dettahandlar som jag sade tidigare om utformningen. I dagomfattas ca 1 600 företag av kravet att ställa garanti-er. Det finns väldigt många små företag. Detta kostarganska mycket pengar för dessa små företag. Samti-digt tar bankerna betalt för denna tjänst, både räntaoch provision, och vanligtvis också krav på en störresäkerhet för låntagarna. Närmare nio företag av tioavkrävs sådan säkerhet för bankens åtagande.Kärnan i detta är framför allt att det binder såmycket kapital. kunde vi i en redo-visning läsa att systemet band kapital på2 - detta till en bedömd kostnadav ca 60 miljoner . har utbetal-ningarna från under de senasteåren i snitt varit ca . Dåförstår man kritiken och varför vi tycker att dettasystem är olyckligt. Det binder onödigt mycket kapi-tal.Tyvärr har majoriteten i valt att manska avkräva varje reseföretag detta. Vi har en reser-vation här. har det pratats om en förutsätt-ningslös utredning. Jag vill också säga att en alterna-tiv modell som jag tycker är mycket tilltalande är engemensam fond som täcker reseföretagens åtagande.Det är alltså en fond som alla reseföretag betalar in ettvisst belopp till. Denna modell säkrar resenären föreventuella betalningssvårigheter som kan dyka upphos ett reseföretag. Det är inte frågan om att försämraför resenärerna, utan det är frågan om att minskakostnaderna för reseföretagen men ändå ha ett tryggtsystem.Det är viktigt att man gör detta för att underlättaför att bibehålla en bred konkurrens vad gäller resefö-retagen.Som dagens system ser ut blir det dyrare för desmå företagen, medan de stora företagen kommerbetydligt lindrigare undan när det gäller avgifter tilldet nuvarande systemet.Det är i stora drag det som jag vill säga. Jag in-stämmer i reservation 15 som anknyter till resegaran-tisystemet.Anf. 162 () replik:Herr talman! Frågan om resegarantilagen och hurman utformar det system som finns där är någontingsom utskottet och tog ställning till för näs-tan exakt . Då var med.Det som jag egentligen tycker är beklagligt är attViviann så tydligt här i talarstolen nu påpekaratt ett alternativ som hon och skullevilja se är en fondlösning. Vi vet alla att fondlösning-ar har både sina för- och nackdelar. Skillnaden mellandet som reservanterna säger i den reservation somCenterpartiet står bakom och det som utskottet sägerär egentligen inte så stor. uttryckteutskottet väldigt tidigt att man ville att regeringen ikommande uppföljnings- och utvärderingsarbeterörande de då aktuella lagändringarna skulle beaktaden kritik och de synpunkter som hade framförts,särskilt i fråga om huruvida nuvarande resegaranti-system skulle missgynna de mindre researrangörerna.Det är alltså en fråga som utskottet enhälligt belysteredan förra året. Utskottets majoritet har inte hellernågon annan ståndpunkt utan tycker att regeringenska utvärdera och följa upp detta. Men vi talar inteom när den ska göra det. Skillnaden är egentligen attni vill att regeringen ska göra det . Vi får väl se närarbetet kommer att ske. Men jag undrar om det är denhär fondlösningen som står fast vid.Anf. 163 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attvi har precis samma uppfattning som vi hadetidigare. Det är väl därför som det återigen finns enreservation. Vi tycker nämligen att detta system harvisat på för stora brister. Det har funnits ett resega-rantisystem , och det har inte hänt såmycket. Med tanke på den allt hårdare konkurrensenoch med tanke på att man ska göra det mer attraktivtför att öka turistnäringens möjligheter att få en bättrelönsamhet i är det fortfarande aktuellt ochtilltalande att det sker en förändring. Sedan är detnaturligtvis alltid bra med en förutsättningslös utred-ning. Men det finns faktiskt ett bra alternativ i dessafonder. Jag säger inte att det är den slutgiltiga lös-ningen, men jag hoppas att man tar upp den fråganigen därför att det finns utredningar som visar att detär tilltalande. Och regeringen har också sagt att detfinns fördelar i detta. Men man är lite skeptisk mot också ser nackdelar.Anf. 164 () replik:Herr talman! Det är just frågan om en fondlösningsom jag tycker är knuten i detta problem. Från Väns-terpartiets sida, och även från utskottets sida tror jag,tycker vi att det som går och just nu hand-lar om att ge konsumenterna det skydd mot förlustersom kan drabba en researrangör vid betalningsinstäl-lelse eller betalningsoförmåga. Det är det som vi iförsta hand ska ta fasta på tills vi har hittat en nylösning. Regeringen har ju tittat på denna fråga vidflera tillfällen. Och så sent som kom juresultaten från den senaste utvärderingen av dennafråga fram. Man kom fram till att det fortfarande inteär möjligt att införa en fondlösning eftersom det finnsproblem med fondlösningar, till exempel som i Italiendär inte ett enda företag betalade in pengar till dennafond, vilket ledde till att staten fick gå in med dessapengar. Det är klart att staten kan välja att göra det.Men från sida, och från majoriteten iutskottet tror jag, tycker vi inte att det ska vara statensangelägenhet att betala de förluster som reseföretagengör.Fram till dess att en lösning på detta problemkommer tycker vi att det som råder är bra efter-som det skyddar konsumenterna. Men jag skulle intealls ha någonting emot om vi fick ett system så snartsom möjligt som kunde underlätta för de små resefö-retagen.Jag vill ändå fråga om det ärCenterpartiets mening att man i detta fall sätter rese-företagen framför konsumenterna.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det handlar inte om att sätta konsu-menterna i andra hand. Konsumenternas skydd skavara fullgott. Det är något som vi helt klart ställer ossbakom. Men man kan faktiskt reglera en inbetalningtill en fond. Det ska inte åligga staten att täcka uppdetta. Men man kan ha en kollektiv fond.Det förvånar mig att , som ofta plä-derar för kollektiva åtgärder, i detta fall helt plötsligtvill ha individuella lösningar.Men genom att vi får en utredning som belyserdetta kan man också tänka sig att man har en form avreglering som visar hur mycket som ska gå in tilldenna fond för att säkerställa skyddet för resenären.Jag känner att det bara är viljan att våga pröva enannan modell som inte finns här.Återigen vill jag lyfta fram att när man skasäkerställa det individuella och hela reseåtagandet förvarje period kostar det otroligt stora summor för desmå företagen. Det kan kosta ända på dettotala kapitalet som man binder. Det är ganska myck-et för små företag, särskilt nu när man har utökatreseföretagen och omfattar även sådant som mer ärpaketresor och väldigt små företag som ändå skabinda detta kapital. Det har blivit mer akut ekonomiskkris för många småföretag som finns runtom i landet.Anf. 166 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande och avslag på samt-liga motioner.Jag hade i detta anförande tänkt beröra framförallt den utveckling som finns när det gäller EU och desakfrågor som tas upp i motionerna från allmännamotionstiden. Men jag har märkt att det även harblivit en större debatt om konsumentpolitik och vadden är bra för och om det över huvud taget ska finnasnågon konsumentpolitik. Jag tänkte kortfattat beröraSocialdemokraternas syn på detta.Det grundläggande är att vi är för en fri marknad.Där finns ingen motsättning, utan vi vill ha en frimarknad med god konkurrens. Det ger möjlighet tillatt förbättra kvaliteten, öka utbudet och få ned priser-na. Men innebär en fri marknad också pro-blem, problem som marknaden inte kan lösa självutan som tvärtom förvärras när marknaden avreglerastotalt och får sköta detta själv. Problem finns till ex-empel med överpriser, bristande kvalitet, bristandeetik, miljöhänsyn, barnreklam, könsdiskriminerandereklam och så vidare. Och det kanske allra värsta ärkartellbildningar där producenterna går samman motkonsumenterna och trissar upp priserna, vilket produ-centerna tjänar på men absolut inte konsumenterna.Vi vill motverka dessa problem på marknaden,men inte genom att avskaffa den fria marknaden. Vihar ju sett exempel på hur det gick med detta i detforna och i . Det blev intebra för någon, allra minst för befolkningen. Men dethar inte heller blivit så bra där man helt har släppt påregleringarna som i . Det är ett exempel där dekapitalistiska krafterna styr fritt. Och det gynnar intespeciellt många. De som har mycket pengar gynnas,men andra har problem. Vi vill motverka marknadensproblem på andra sätt.Det första är att man från offentligt håll med väl-digt tydliga regler ska ange vilka regler som ska gälla.Detta är till gagn både för konsumenterna men ävenför producenterna så att konkurrensen inte blir sned-vriden.Sedan har vi givetvis myndigheter som kontrolle-rar att dessa regler följs, och det finns naturligtvissanktioner om dessa regler inte följs.Sedan vill vi till detta foga konsumentmakten. Detär väldigt viktigt att konsumenterna gör vad de självakan göra och att vi uppmuntrar till konsumentmakt -inte minst att konsumenterna själva väljer deprodukter som har bra priser och god kvalitet ochsom uppfyller kraven på jämställdhetshänsyn,miljöhänsyn och så vidare. Det handlar alltså om ettdelat ansvar mellan konsumenterna ochproducenterna. De ska ta sitt ansvar.Men det gäller också att från offentligt håll skyd-da konsumenterna. Här handlar det om att skydda densvagare parten. På samma sätt som med all annanlagstiftning som vi har - till exempel regler om inte får misshandla och stjäla - måste givetvisockså producenterna följa någon form av regler, förannars blir det djungelns lag. Därför kan jag inteförstå att det skulle vara förmyndarmentalitet att hatydliga och klara regler.Jag tänker nu hastigt gå igenom de fem mål somfinns för konsumentpolitiken och som jag tror att detär svårt att ha invändningar mot:För det första gäller det inflytandemålet. Konsu-menterna ska ha en stark ställning och ett stort infly-tande.För det andra gäller det hushållningsmålet. atthushållens utnyttjande av sina ekonomiska och andraresurser ska utnyttjas så bra som möjligt.För det tredje gäller det säkerhetsmålet. Konsu-menternas hälsa och säkerhet måste skyddas.För det fjärde gäller det miljömålet, att försökaundvika konsumtion som leder till påfrestningar påmiljön och som motverkar en långsiktigt hållbar ut-veckling.För det femte gäller det kunskapsmålet, att se tillatt konsumenterna får så mycket kunskap och infor-mation att de kan klara sig på marknaden just somkonsumenter. Givetvis handlar det också om vägled-ning.Sedan ska jag gå in på det som jag egentligen allramest hade velat ägna mig åt, nämligen EU-arbetet.EU har utvecklats från framför allt ett ekonomisktprojekt, visserligen ursprungligen med freden somdrivkraft. Ändå har det inledningsvis blivit mycket avföretagens marknadsprojekt och den fria rörlighetenöver gränserna. De andra områdena glömde man bort.Den mer politiska dimensionen exempelvis handlarom allt - från djurens rättigheter till människors hälsaoch till jämställdhet och konsumenternas rättigheter.Detta med konsumenternas rättigheter har alltmerbörjat lyftas upp på EU-nivå.Samma mål som de vi har på nationell nivå åter-finns nu inom väldigt många områden även på EU-nivå. Givetvis är detta väldigt positivt. Dels är vi jumed i EU, och därmed får vi följa en del gemensam-ma regler. Dels höjer detta nivån för konsumenterna ihela . Jag vill även ha med ett solidaritetspers-pektiv här, att svenska konsumenters rättigheter gag-nas och naturligtvis även européernas rättigheter -liksom, i en förlängning, rättigheterna för hela värl-dens befolkning. Dit är det, tyvärr, väldigt långt.Jag ser att väldigt positiva steg har tagits på EU-området, och förstärks detta, känner jag, påmånga sätt. Men det finns också problem; det kan viinte komma ifrån.Vi i har fördelen att vi har kommit väldigtlångt på området. Men för den skull ska vi inte slå ossför bröstet och säga att vi är bäst på allt. Men sedanfinns det också länder där - det kan vara fråga om ettsamband med välfärdsutvecklingen och den demo-kratiska utvecklingen, som ofta går hand i hand -medborgarna får mer rättigheter också som konsu-menter och detta kan leda till konflikter.Därför får man vara väldigt försiktig i det här ar-betet framöver. Det kan inte enbart handla om har-moniseringar, för då finns risken att man tvingassänka nivån i vissa länder. Inte heller kan man gåalltför hastigt fram och tvinga upp nivån, utan manfår ta det successivt så att länderna hänger med ochverkligen genomför de EU-regler som kommer tillstånd, för annars är det hela meningslöst.Även om vi inte var med i EU skulle det finnasgränsöverskridande problem som vi inte kommer tillrätta med på egen hand. Ett av de problemen gällerTV. Alltfler TV-kanaler är ju utländska, och alltmersänds från andra länder till . Då är det givetvisdet landets regler som gäller. I det avseendet liggerdet i vårt intresse att arbeta för att man på EU-nivåreglerar detta. Här berörs områden som vi varit innepå - områden som även tas upp i mo-tionerna. Det gäller då könsdiskriminerande reklam,reklam riktad till barn och alkohol- och tobaksreklam.Det är fullständigt meningslöst om vi i Sverigehar regleringar när det väller in reklambud-skap från andra länder i den internationaliserade världsom vi lever i. Därför måste det på EU-nivå väldigtmycket fokuseras på det här arbetet. Även om det påen del områden kan tyckas hopplöst finns det väldigttydliga framsteg att peka på. Ett konkret exempel ärreklamförbudet när det gäller tobak i EU. Det var tilloch med nära att vi hade tvingats slopa försäljningenav lakritspipor i svenska tobaksaffärer, mataffärer ochså vidare. På EU-nivå sade man nämligen att lakrit-spipor är tobaksreklam för barn - att redan små barnlär sig att äta lakritspipor och att man sedan när manblir äldre börjar röka.Det här kom som en chock för oss i somju tycker att vi alltid ligger främst i utvecklingen närdet gäller sådana här frågor. Vi har dock behållit vårordning på nationell nivå därför att det hela ansesalltför detaljreglerat. Det är ändå intressant att se har kommit så långt på EU-nivå när det gäller ensådan fråga som den om tobaksreklam.Det finns också andra glädjande saker. Djurtestadkosmetika kommer om att vara förbjuden.Inte bara att testa utan också att sälja sådan här kos-metika kommer att vara förbjudet.