prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Jag skulle vilja ställa ytterli-gare en fråga med tanke på den utvärdering av Riks-trafiken som jag förstår ska ske.Jag undrar egentligen om Rikstrafikens roll är densom den borde vara och om statsrådet verkligen troratt Rikstrafiken är rätt instans för att sköta de härupphandlingarna. Eller skulle statsrådet kunna tänkasig att andra skulle kunna sköta den här upphandling-en?Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Trots de dåliga erfarenheter som vihar från en del av upphandlingen ser jag ingenannan som jag tycker skulle kunna göra upphandling-en bättre eller säkrare. Man har ju också upphandlattrafik på sträckor där det har fungerat alldeles ut-märkt.Men måste vi lära av de fall då upphandlingeninte har fungerat, och en del av den lärdomen tror jaghandlar om just Rikstrafiken som organisation. Vadbehöver man mera för att klara av den här typen avfrågor än bättre ? Utgångspunkten är att enöversyn av Rikstrafiken ska beakta detta men ocksåen del andra uppdrag som Rikstrafiken har.Driften av akutsjukhusAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerEngqvist.Socialminister har i tidningen , nr 6 , uttalat att vissa sjukhus bördrivas och ägas av samhället medan andra som i dagdrivs offentligt säkert kan drivas på entreprenad. Dettycks som om socialministern har släppt tanken påförbud mot att överlämna driften av akutsjukhus tillprivata företag som har vinstintresse. Det enda kvar-varande kravet, som socialministern uttrycker i denhär intervjun, är att sjukhus som finansieras medoffentliga medel inte får erbjuda vård till patientermed privata sjukförsäkringar.Kan socialminister bekräfta att hanhar övergett det gamla kravet på "ej vinstintresse" viddrift av ett sjukhus på entreprenad?Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! Jag måste tyvärr göra ledsen. Jag har inte ändrat mig en millimeter.När vi presenterade den så kallade stopplagen varavsikten mycket tydlig. Vi ville förhindra att väsent-liga delar av svensk sjukvård säljs ut till privatavinstintressen. Men vi sade också, och det är viktigt,att detta inte utesluter att delar av svensk sjukvårdkan drivas på entreprenad.Den gången var det ingen borgerlig politiker somuppmärksammade att vi faktiskt också sade att vi varöppna för alternativ som komplement till det offentli-ga. Då skrek allihop: vill bara stoppa ochförbjuda!När jag i en intervju sade till DagensMedicin att min linje faktiskt inte innebär att vi sägernej till alla entreprenader, då säger de borgerliga: Nuhar han bytt ståndpunkt.Sanningen är att det är exakt samma ståndpunkt.Vi uppdrog åt en särskild utredning att dra gränsen.Vi nämnde akutsjukhus, och det är inte alldeles säkertatt det är just där gränsen ska gå. Det har vi bett enutredare att utreda. Vi har också bett utredaren att talaom vilka villkor som ska gälla om man låter någondriva verksamheten på entreprenad. Om en månad fårvi svaren. Det ska bli spännande att se hur det ser ut.Anf. 57 ():Fru talman! Jag får tacka för klargörandet ävenom jag inte är speciellt nöjd. Det lät ju annars, ochsåg ut i texten, som om det var förvillande likt krist-demokratisk politik i , alltså att detinte är driftsformen som är intressant så länge princi-pen om vård på lika villkor gäller utan det intressantaär resultatet. Om god vård till rimlig kostnad kanlevereras så är det detta som är intressant.En rimlig följdfråga blir nu: Blir det nya förslagom stopplag här i ? Den lagen upphävdes juoch gäller inte från . Blir det nya försökfrån landets regering att via en stopplag åstadkommaen begränsning för landstingen?Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! Vi kommer att presentera en lagstift-ning som ska ange hur vi ska ha det med framtidenssjukvård. Det var just för att kunna lägga fram ettsådant förslag som vi tillsatte den utredning sompresenteras . Jag hoppas att det skakunna finnas en bred enighet om detta, i alla fall enbred majoritet i riksdag.Den gamla stopplagen var ju till för att få en möj-lighet att tänka igenom hur vi ska ha det. ska vikunna ersätta den gamla stopplagen med en ny lag-stiftning som tydligt anger för alla aktörer, både of-fentliga och privata, vilka villkor som ska gälla.Jag anser inte att driftsformen är det allra väsent-ligaste, det är viktigt. Men den är viktig. Väsentligadelar av svensk sjukvård ska också ägasoch drivas av samhället. Men viktigare än driftsfor-men är principen om vård på lika villkor. Om manväljer att låta någon annan driva delar av sjukvårdenså ska de följa den regel som finns i hälso- och sjuk-vårdslagen om vård på lika villkor.Offentligt finansierad sjukvård får aldrig bli enplattform för privata försäkringar som skapar en tu-delad sjukvård. Där är jag alldeles tydlig.KulturmiljövårdAnf. 59 ():Fru talman! Min fråga går till kulturministern ihennes egenskap av kulturminister. Kulturministernfår ju själv stoltsera över årets kulturbudget eftersomsamarbetspartierna låg i sega förhandlingar om re-geringssamverkan. Min fråga gäller de 30 miljonerkronor som bara försvann från kulturmiljövården.Landets länsstyrelser håller nu på att anpassa sigefter den nya verkligheten. I innebärdet att av kulturmiljövården ska bort. Det är ettsvärdshugg som håller på att genomföras.Anser att hennes sätt att drabbamed det här kraftfulla sparbetinget gynnar en lång-siktigt hållbar kulturmiljövård?Anf. 60 Kulturminister ():Fru talman! Som starkt argumenterarför är det ju väldigt viktigt att vi ser till att vi hållerutgiftstaken. Det brukar vara punkt ett på Miljöparti-ets dagordning, och där brukar våra intressen varahelt sammanfallande.Den situation vi befann oss i , när vi underde speciella politiska förhållanden som rådde skullefå ihop en acceptabel budgetproposition, innebar attsamtliga departement fick göra neddragningar påungefär på ett antal anslag för att vi skullekunna fortsätta att föra en ansvarsfull ekonomiskpolitik.Vi valde då från sida, efter-som vi inte hade några samarbetspartier att tala medvid den tidpunkten, att inte lägga nödvändiga bespa-ringar tvärs över på befintlig verksamhet utan att göradet på anslag där pengarna ännu inte hade tagits ianspråk, alltså inte var inne i stora projekt, där detinte skulle innebära att människor blev utan jobb elleratt verksamheter fick avbrytas. Av det skälet valde viatt lägga en del av den här nödvändiga neddragningenpå kulturmiljövården.Min ambition är att se till att åter-ställa dessa pengar. handlar det ju , en bra bit över en halvmiljard, som går till kulturmiljövården.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tycker att utbud och efterfråganhar en viss relevans också inom kulturområdet. Bara iStockholms län finns 132 riksintressen för kulturmil-jövård och 102 000 registrerade fornlämningar.Länsmuseer i hela landet vittnar om att det behövs etttillskott på för att kunna tillmö-tesgå kommunernas behov av kulturmiljövård. Jagtycker att här kan vi verkligen prata om en förankradefterfrågan, vilket har för avsikt att följaupp i tilläggsbudgeten.Vi har ett nytt anslag i årets kulturbudget. Det är40 till en ny myndighet för levandehistoria som ska arbeta med utgångspunkt från För-intelsen. Den är efterfrågad av , det harvi hört. Jag undrar: Vem är den mer efterfrågad av?Anf. 62 Kulturminister ():Fru talman! Låt mig säga att jag tycker att det varett osedvanligt dåligt jämförelseexempel. Forum förlevande historia handlar om att med utgångspunkt iförintelsen se till så att vi i det här landet, när de le-vande bevisen för Förintelsen faktiskt dör bort, fort-sätter att hålla detta i minnet, att hålla i minnet attmänskliga rättigheter gäller för alla. Det är en starkefterfrågan, tror jag, från alla människor i det härlandet utom några få extremgrupper, att vi ska hadetta forum för diskussion, för kunskap, för utbild-ning av kommande generationer. Det gäller att se tillatt Förintelsen inte upprepas och i framtiden.Relationen riksdag-regeringAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerLena . Den handlar om havsmiljön ochom relationen mellan riksdag och regering. I förläng-ningen handlar den om tilltron till vår demokrati.Den 29 januari ställde sig en enhällig kammarebakom ett tillkännagivande till regeringen om attSverige ska ansöka om att svenskt vatten iÖstersjön ska få status som särskilt känsligt havsom-råde. I miljöministerns anförande inför talas om att krav rests på attSverige borde gå före men vi menar att samarbetsvä-gen måste följas.Lena tycks alltså hålla fast vid dengamla linjen, som underkänt, och ignoreravad en enig kammare givit regeringen tillkänna. Minfråga till miljöministern är hur hon ser på relationenmellan riksdag och regering i allmänhet och hur honser på tillkännagivande om den29 januari i synnerhet.Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig först säga att samma frågatogs upp i kammaren. Jag är helt enigmed om att jag som alla andra självklartkommer att följa uppmaningar. I denuppmaning som lämnade sägs det tydligtatt ska ansöka om att få svenska vatten klas-sade som särskilt känsliga områden men också att viska gå vidare i Östersjösamarbetet tillsammans medövriga länder runt . Det var denna andralinje jag tog upp på . Det är ganskasjälvklart när vi möter representanter för våra nordis-ka grannländer.Jag måste säga att jag är ganska förvånad över denhär formalitetsstriden. Jag trodde att det viktiga i denhär frågan var att rädda från oljeutsläpp ochatt vi tillsammans ska värna den. Jag tror att SverkerThorén lika väl som jag vet att det enda sättet attkomma åt de oljetankfartyg som går på farledernamitt i är att vi arbetar tillsammans. Därförhar vi nu sagt att vi kommer att följa denna dubblalinje - att följa uppmaning men parallelltarbeta med det gemensamma. Det tänker jag inte geupp.Anf. 65 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag vill påminnaom det lämpliga i att vi i ett sammanhang som har markerat den tydliga linje som riksda-gen har uttalat att regeringen skulle hålla i den härfrågan. Det är en pådrivande faktor i denna processsom vi alla, som vet, värnar om föratt ska bli skyddad.Varken riksdag eller kan väntalängre. måste få sina beslut verkställda,och behöver kraftfulla åtgärder mot hotetom oljekatastrof.Anf. 66 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig säga att jag fortfarande ärförvånad över det ringa intresse som för det gemensamma arbetet. Självklart vill vimarkera att vi driver den här frågan. Just därför tar viupp det i i syfte att se till att kan bidra i arbetet - att driva på Hel-com, som är ansvarigt, att i mån av behov bistå medresurser. Parallellt arbetar nu vårt svenska sjöfarts-verk med att förbereda en svensk ansökan.Motorväg Stockholm-GöteborgAnf. 67 ():Fru talman! Jag vänder mig till infrastrukturmi-nister och börjar med att framföra etttack från många skaraborgare efter det besök somministern gjorde i i går. Men jag vill ocksåframföra fleras besvikelse över att ministern intelämnar besked i viktiga infrastrukturfrågor som vän-tar för många där.För egen del tog jag bilen från huvudstadoch färdades mot andra stad, där vi ocksåhar största transoceana hamn, för att upplevaden väg som vi har mellan de två största städerna iSverige - E 20. Delar av den kallas dödens väg. Detär en etikett som jag är övertygad om att vi alla vill fåbort och som ministern har en reell chans att förändra.Min konkreta fråga till ministern, som man fak-tiskt kan svara ja eller nej på, är: Skulle en motorvägmellan första och andra stad ledatill en ökad tillväxt både för generellt ochframför allt för och ?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte att någon som i går varmed mig på besöken i eller är besvi-ken över att jag inte lämnade besked, . Jag tror att alla inser att om jag hade gjort detskulle jag ha blivit anmäld till KU för det.Nu har vi en process som vi följer. harfattat beslut om de ramar som ska gälla för infra-strukturen de kommande tolv åren. Vi har på riksda-gens uppdrag angett för och hurmycket pengar de har att fördela för de tolv åren. Nuhar deras tjänstemän skickat ut förslag från varjeregion på hur man vill använda pengarna. Den 4 au-gusti ska och lämna över deförslagen till mig och regeringen. Då, men först då,tar vi över den politiska processen. kommervi sedan att ta beslut om hur vi slår fast de nationellaplanerna.Jag är medveten om att det finns ett stort behovruntom i vårt land av att öka trafiksäkerheten ochminska skador av tjällossning och annat. Ett av syfte-na med att i går besöka just var att på plats fåse en del av de viktiga stråken och där få tala medengagerade företagare. Det var det jag gjorde. Jag trorinte att det råder någon tvekan om den fortsatta pro-cessen.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för det. Jag fickinget svar på min konkreta fråga om tillväxt. Sedan ärjag övertygad om att det också kan vara en upplevelseatt färdas på den här vägen mellan huvud-stad och andra stad och ta del av dessa vikti-ga frågor inför den process som råder.Man har räknat ut att man skulle rädda350 människors liv om man skulle bygga ut E 20 tillmotorväg, vilket vi alla vill. Vi vill att det ska bli enförändring av just den typen av statistik.Tittar man på tillväxten kan man se hur Eskilstu-naområdet har lyft sig från 70:e plats till elfte platsjust genom de infrastruktursatsningar som har gjorts idet området. Det är klart att tillväxten har enormbetydelse också för västra och Skaraborg.Om vi nu kan lyfta oss över vägplanerna, den 4augusti och den process som kommer detta år är minkonkreta fråga - som det också går att svara ja ellernej på: Är det rimligt att vi mellan huvud-stad och andra stad har en motorväg? Är detrimligt?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! På fråga går detbara att svara ja. Jag tror inte att det finns någon här iSveriges riksdag som inte inser att all infrastruktur ären förutsättning för tillväxt. Det gäller inte bara vägarutan också järnväg och flyg och inte minst bredband,som var en viktig fråga som kom upp vid besöket . Man är orolig över att kommun är såpassiv i bredbandsutbyggnaden.Vi får vara extra skickliga när vi i den plan somväntar fördelar våra infrastrukturpengar. Med degeografiska avstånd som företagare har tillmarknaderna i och i resten av världen måstevi vara ännu duktigare på transportsystem och logis-tik än man behöver vara i till exempel södra ,för vi ska köra i kapp en del av de långa avstånden.Det kommer jag att ha som fokus när jag föreslår förresten av regeringen hur vi ska fördela pengarna i denkommande planen.SopsorteringAnf. 71 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.I veckan har det pågått en ganska häftig debatt omsopsortering kontra att slänga allt i samma tunna föratt sedan förbränna det och utvinna energi. Man me-nar att miljövinsten med att sortera försvinner genomatt antalet transporter ökar.Som konsumenter och medborgare har vi underflera år lärt oss mer och mer om att sortera. Det äråteranvändning och återvinning som gäller före för-bränning. Ett ökat producentansvar har också storbetydelse. Min fråga är: Hur ställer sig miljöministerntill frågan om att antingen ha en långtgående sorteringeller att förbränna soporna?Anf. 72 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig säga att jag absolut inte delaråsikterna i den debattartikel som kom . Vibestämde enigt här i för ett antal år sedanatt vi ska ha ett producentansvar i och enlångtgående sortering av sopor. Detta står vi fast vid.De utredningar av detta som har gjorts visar attdet är samhällsekonomiskt och miljömässigt motive-rat att sortera sopor. Det finns ingen som helst anled-ning att sluta med detta. Det är vår utgångspunkt närvi i vår läger fram en kretsloppsproposition.Vad som är viktigt - och här har kritikerna rätt -är att det inte på alla håll fungerar riktigt bra medåtervinningsstationer. Det behövs mer fastighetsnärahämtning för att göra det praktiskt och bra för kon-sumenterna, och där ska vi göra en insats, så att alla iSverige kan känna att detta inte bara är viktigt förmiljön utan också fungerar i vardagen.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. När det gällerpropositionen skulle det vara intressant att få vetavilka krav man kommer att ställa på producenternakontra kommunerna, som ofta har den här frågan i sinhand, och hur man kommer att jobba med sorteringenoch den problematik som det innebär i form avmycket miljöstörande trafik och så vidare. Man måstehitta bra system så att man kan slippa detta. Det finnsju kommuner som faktiskt har löst detta. Hur kommerman att ställa dessa problem i förhållande till var-andra i propositionen?Anf. 74 Miljöminister ():Fru talman! Inför propositionen tycker vi att det ärviktigt att vi får en tydlig rollfördelning. Det har variten oklar rollfördelning när det gäller ansvar, till ex-empel i fråga om något så enkelt som vem som skastäda återvinningsstationerna.I det här arbetet finns det en mycket stark mot-sättning. Man kan säga att det är en rolig och trevligmotsättning därför att alla vill ta hand om soporna.Producenterna vill gärna ha kvar sitt producentansvar,och kommunerna vill gärna ta över ansvaret. Dessaolika uppfattningar har vi nu tagit till oss, och vi skapå bästa sätt försöka att nu lägga fram ett förlag omhur systemet ska fungera bättre, medsamverkan mellan kommuner och producenter. Exakthur det ska gå till får vi återkomma till i propositio-nen.Ombildning av hyresrätterAnf. 75 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den så kallade stopplagstiftningen gäller intebara sjukvård utan också ombildning från hyresrättertill bostadsrätter. En sådan ombildning skulle genom-föras bland annat i Stockholmsförorten ,men den har stoppats av som inte gertillstånd till detta.Samtidigt visar en rapport från Integrationsverketatt boendet är starkt segregerat. I rapporten står föl-jande:Särskilt tydlig är denna form av segregation i re-gioner med ett uppdelat bostadsbestånd i väl avgrän-sade bostadsområden. Riskerna är större för segrega-tion inom bostadsmarknader präglade å ena sidan avområden med småhus och bostäder med äganderättoch å andra sidan av områden som i huvudsak bestårav hyresrätter.Då undrar jag hur statsrådet med ansvar för integ-ration kan försvara en lagstiftning som hindrar deboende i att ombilda sina hyresrätter tillbostadsrätter.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Denna fråga kommer från en ledamotför Moderata samlingspartiet som i en region somStockholm med sin uteblivande bostadspolitik undermånga år har förhindrat möjligheten till integration ien så viktig tillväxtregion som . Om manpå ett trovärdigt sätt ska diskutera bostadspolitik ochintegration i en och samma mening måste man ocksåse behovet av olika upplåtelseformer och förvisso ialla delar av en region som om rörlighetenpå bostadsmarknaden ska vara möjlig inte bara fördem som kan köpa sig sin lägenhet utan också fördem som vill kunna hyra sin lägenhet i alla delar avStockholm. För mig som integrationsminister är detinte något som helst problem att försvara stopplag-stiftningen. Sedan hoppas jag att ansvaret verkligenligger på alla att se till att vi bygger också hyreslä-genheter i alla regioner eftersom inte bara rapporterutan även sunda förnuftet visar att det är en förutsätt-ning för att integrationen ska fungera.Anf. 77 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret ävenom jag egentligen inte tycker att det är något svar.Det hjälper ju inte de boende i som genomatt börja arbeta med att försöka omvandla sina hyres-rätter till bostadsrätter för att få inflytande över sittboende har tagit kontakter som de inte skulle ha tagittidigare. Detta gör att den som bor i en hyresrätt inteskulle ha en chans att få påverka och kanske påverkahela sin boendesituation. Om man aldrig kan äga sittboende har man väldigt svårt att flytta till ett annatboende i ett annat område.Jag skulle vilja ha ett lite mer uttömmande svarom vad det är som gör att vi ska stoppa just dessamänniskor som bor i och som har kom-mit så långt.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen över att göra besviken. Men det som upple-ver som inget svar snarare är att vi har olika svar påsamma fråga därför att vi tycker olika och därför attvi värderar saker och ting olika och kanske därför attjag är socialdemokrat och du är moderat. Om jag påett trovärdigt sätt skulle lyssna på dina argumentskulle det förutsätta att du med samma frenesi argu-menterade för varför vi ska ombilda en massa dyrabostadsrätter och äganderätter på till hy-reslägenheter. Om den argumentationen fanns bred-vid då kunde vi föra en diskussion. Men det synsättetfinns ju inte ansvar som jag tycker att regeringen måste taär att vara med och se till att alla delar av ,också , ska vara möjliga att bo i ocksåför dem som inte har så mycket pengar. Då förutsätterdet att man ömsint vårdar också tanken på att hyres-lägenheter inte ska vara ett föremål på museum iframtiden utan vara en levande kraft också i Stock-holm.AlkoholpolitikenAnf. 79 ():Fru talman! Jag vänder mig till den minister somligger närmast till när det gäller min fråga, och det ärsocialministern.I går fick jag ta del av en rapport om att alkohol-missbruket bland unga flickor går allt lägre ned iåldrarna. avkunnade Marknadsdom-stolen en dom om alkoholreklam som går i motsattriktning.Min fråga till socialministern är: Vad gör maninom regeringen för att se till att man kan upprätthållaen motsvarande lagstiftning efter den avkunnadedomen?Anf. 80 Socialminister ():Fru talman! och jag har förmod-ligen samma utgångspunkt. Jag vet också att ansvarigminister, , har det, nämligen att viinte ska ge oss på denna punkt. Vi ska se till att vi sålångt som det över huvud taget är möjligt som EU-medlemmar upprätthåller en restriktiv alkoholpolitik.Sannolikt är det möjligt att ersätta den lagstiftningsom inte anses vara proportionerlig när det gällerannonsförbud med en ny lagstiftning som tydligarereglerar vilken kommersiell annonsering för alkoholsom är möjlig att förbjuda. Det pågår ett arbete idepartementet under ledning, ochman kommer att presentera ett förslag för riksdagenom att vi ska upprätthålla en restriktiv alkoholpolitik.Det är nödvändigt för att förhindra att vi får många avde problem som tyvärr många EU-medlemmar drab-bas av.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag har en kom-pletterande fråga om vad man vidare måste göra,eftersom vi avhänds instrumenten genom olika på-stådda orsaker i EU. Vad kan vi mer göra än vadregeringen har gjort? Tyvärr har vi sett eneftersläpning av olika insatser genom att man harinfört lördagsöppet på Systembolaget, vilket har ökatkonsumtionen, och annat där jag tycker att regeringenhar varit lite för tafatt gentemot EU. Jag tycker attregeringen kraftigare bör hävda folkhälsoperspektiveti EU. Jag är nämligen övertygad om att samma ska-dor kommer att öka i de andra länderna, och dåkommer dessa länder att närma sig vår tidigare stånd-punkt. Därför är det viktigt att regeringen inte släpperefter när det gäller den restriktiva alkoholpolitik somvi har haft i och som trots allt har varit lyck-ad.Anf. 82 Socialminister ():Fru talman! Folkhälsominister inbjudit övriga partier i - jag tror att detär alla partier utom som uppenbart haren annan hållning i denna fråga - till diskussioner omvad vi ska göra med hänsyn till utslaget i . Jag tror att det blir lättare att hitta engemensam linje för att upprätthålla, som jag tidigaresade, den restriktiva politiken och hitta ett förslag mer distinkt lagstiftning. Finnarna har en sådanlagstiftning. Och det visar sig att det är fullt möjligtatt ha en restriktiv lag där det anges vilken kommer-siell annonsering som ska vara tillåten. Det är intealldeles säkert att man behöver följa just den finskamodellen men att vi gemensamt hittar en väg åt dettahåll.I övrigt behöver vi agera på alla de punkter där vifaktiskt som EU-medlemmar har möjlighet att göradet, nämligen att skapa alkoholfria miljöer, att se tillatt vi är offensiva när det gäller det förebyggandearbetet och att vi ser till att vi är offensiva också närdet gäller missbrukarvården och så vidare. Det måstekomma till för att vi ska klara vår uppgift. Och jagtror att det är fullt möjligt att över partigränserna hittaen gemensam linje.BjörnstammenAnf. 83 ():Fru talman!