prot · GQ0945 · 2003-01-23 00:00:00 — Jag hoppas och tror att just den de-batt som vi har kring förskolan visar hur viktig för-skolan är, hur viktigt det är att barnen sätts i centrumoch att alla de som söker sig till lärarutbildning-en faktiskt också känner att förskolan är en viktigplats att arbeta på, att de känner att förskolan är likaviktig som . Där läggs många förutsätt-ningar fast för barn.Jag har ingen patentlösning på hur vi ska fåmånga fler att jobba i förskolan, men vi kan konstate-ra att många fler är intresserade av att bli lärare inågon form. De söker sig till lärarutbildningen, ochde blir också antagna. Jag tror att vi måste jobba medatt kompetenshöja, ge möjlighet till kompetenshöj-ning, både för förskollärare och för barnskötare somfinns i verksamheten.Jag tror också att det naturligtvis handlar om sta-tusen, hur vi ser på att arbeta med barn. Det är en storattitydfråga i hela samhället, och där har vi alla ettgemensamt ansvar.SjukskrivningarAnf. 70 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till ministerHans Karlsson. , då ersättningsnivåernahöjdes, har sjukskrivningskostnaderna ökat drama-tiskt. De hotar nu balansen i statens finanser. Mångahävdar att en bidragande orsak till detta är att attity-derna till sjukskrivning har ändrats på så sätt att för-sörjning genom sjukskrivning blivit mer accepterat.Denna åsikt framfördes bland annat vid en konferenssom hölls vid ochSamhälle. Åtgärder efterfrågas nu för att få en meråterhållsam attityd.Anser ministern att den av regeringen aviseradehöjningen av ersättningsnivån kommer att bidra attitydförändring och till större försiktighet med atttillgripa sjukskrivning?Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att den planerade och avise-rade - dock ännu ej bestämda - höjningen av ersätt-ningsnivån, alltså höjningen av taket, kommer att ledatill ökad rättvisa i sjukförsäkringen. Jag tror också attdet är viktigt att flera omfattas av försäkringen så attflera är beredda att vara med och betala till en braförsäkring för alla. Det är så att säga det grundläg-gande motivet till att diskutera en takhöjning. skafrågan slutligt prövas i samband med vårpropositio-nen.Jag har inte bekymrat mig mest för huruvida atti-tyder har ändrats eller inte. Kanske är det så. Kanskehar attityder hos läkare ändrats. Det jag har fokuseratpå nu är möjligheten för flera att få hjälp att bryta sinsjukskrivning så att de kan komma tillbaka till jobbet.Jag tror att vi har brister därvidlag i handläggningenav försäkringen. Jag vill rätta till det så att vi får prö-va människors arbetsförmåga så långt det över huvudtaget är möjligt.Anf. 72 ():Herr talman! I detta sammanhang har ministern,vad jag förstår, vid ett flertal tillfällen talat om eko-nomiska drivkrafter vad gäller arbetsgivarnas inställ-ning och vilja att agera. Tror ministern att ekonomis-ka drivkrafter också kan påverka, och eventuellt sty-ra, enskilda personers agerande och inställning?Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Ja, det tror jag absolut. Jag tror attekonomiska drivkrafter, i form av exempelvis sänktsjukersättning, är utomordentligt effektiva för attminska antalet sjukskrivningar och därmed ocksåminska kostnaderna.Jag är inte säker på att det är effektivt på lång siktmed hänsyn till hälsan. Jag tror nämligen, eller jag ärövertygad om, att om man sänker ersättningsnivånkommer det att tvinga människor att gå till jobbetsjuka eftersom de inte har råd att vara hemma. Detdrabbar företrädesvis grupper som uppvisar en högsjukfrånvaro på grund av tunga jobb. Detkan vara dåliga ryggar eller utslitna axlar, inte minst ivården.Jag vill inte använda den vägen. Jag vill försvaraoch utveckla en försäkring som ger en hög ersätt-ningsnivå men som är effektiv i tillämpningen så attmänniskor verkligen får en möjlighet att kommatillbaka i deltidssjukskrivning eller i arbete på heltidnär man har blivit rehabiliterad.FlyktingstatusAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till 11 april förra året gick regeringen ut med beske-det att man skulle snabbutreda frågan om flyk-tingstatus i svensk lag för människor som förföljs pågrund av sitt kön eller sin sexuella läggning. Utred-ningen skulle vara klar - menden har inte ens börjat arbeta! Det finns inte ens nå-gon utredare tillsatt. När kommer utredningen och närkommer lagförslaget?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Som jag har haftmöjlighet att ta upp i kammaren har bedömningenförändrats sedan vi gjorde bedömningenav behovet av en särordning i när det gällerflyktingstatus för de grupper som frågeställaren tarupp. Vi ska till att börja med vara klara över att dethär redan är ett skyddsskäl för människor som sökerasyl här i landet.Vad som har inträffat är att under det danska ord-förandeskapet har beredningen av frågan, som ocksåär föremål för samordningsinsatser inom EU och iberört ministerråd, snabbats upp högst avsevärt. Jagräknar därför med att vi kan genomföra det här arbe-tet parallellt med det arbete som sker inom den euro-peiska unionen. Jag räknar med att kunnalämna besked till kammaren om hur detta arbete harfortgått.Anf. 76 ():Herr talman! Socialdemokraternas flyktingpolitiklämnar mycket att önska, och jag ska inte påstå attjust den här delfrågan tar priset. Jag vill snarare seden som ett exempel på en allmän passivitet. Jag blirlite förvånad över ministerns besked. Betyder det attutredningen är nedlagd? Är det inte längre aktuellt attsnabbutreda detta, eftersom regeringen menar att detär bättre att vänta på EU? Det besked vi hade tidigarevar just att tänkte gå före.Jag blir också mycket förvånad över att hänvisar till att dessa grupper redan nämnssom skyddsbehövande i en annan paragraf i utlän-ningslagen. har själv sagt att den härändringen är viktig eftersom dessa gruppers ställningi asylprocessen ska stärkas. Menar statsrådet att detinte längre är så viktigt att åstadkomma en stärkningav den rättsliga ställningen?Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Även om vi gör ett eget utrednings-arbete och ett eget lagstiftningsarbete kommer vi attfå anpassa lagstiftningen till det direktiv som Euro-peiska unionen håller på att arbeta fram.I det skede då vi lade fast den ursprungliga planengjordes en mer pessimistisk bedömning om den tidta-bell varefter EU skulle arbeta. Den har drastiskt för-ändrats, dels efter toppmötet i , dels på grundav det danska ordförandeskapets sätt att fungera. Detinnebär antagligen ingen onödig tidsförlust att vi nuavvaktar arbetet inom EU. Även en svensk snabbut-redning skulle till sitt resultat ha fått anpassas till detdirektiv som sedermera kommer fram i EU-arbetet.Med tanke på frågeställarens tveksamhet inför densvenska socialdemokratiska regeringens flyktingpoli-tik vill jag understryka att jag inte minst från folkpar-tigruppen har fått mycket kraftigt stöd för mina an-strängningar att arbeta för en samordnad europeiskasylpolitik.EMUAnf. 78 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa min fråga tillEMU-minister . Inte helt oväntat hand-lar den också om EMU.Jag är intresserad av hur kommer att age-ra vid ett ja till EMU. Självklart är det nu upp tillsvenska folket, och vi ska följa det beslut svenskafolket fattar. Men om det blir ett ja till EMU måstedet vara en viktig uppgift för regeringen att se till attde positiva effekterna blir så stora som möjligt och denegativa effekterna så små som möjligt.En negativ effekt, som tyvärr har uppkommit ochsom egentligen inte har med EMU att göra, är attaffärerna avrundar uppåt, det vill säga passar på atthöja priset. Detta missgynnar konsumenterna.En positiv effekt som EMU skulle kunna medföraär att man kan göra prisjämförelser mellan ländernaför att pressa ned priser som ligger överdrivet övergenomsnittet. Det gynnar konsumenterna.Min fråga är om regeringen har funderat på hurman vid ett ja till EMU ska agera för att befrämjapositiva effekter och reducera negativa effekter.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Konkreta förberedelser kan ju inteinledas förrän vi vet vad vi har fått för resultat i folk-omröstningen. Det säger sig självt. Men en hel delkan vi planera för ändå, så att vi har en rimlig bered-skap om det blir ett ja i folkomröstningen den 14september. Då finns det en lång rad saker man börtänka på.Jag tror också att det finns klart positiva effekteratt utvinna, men det finns också en del saker som manska se upp med. Prishöjningar är en sådan sak. Dethar fått mycket uppmärksamhet, och det är begripligt.Det är många som har rest utomlands och då tagit sigen kopp kaffe eller ätit en lunch och upptäckt att dethar blivit dyrare, och de har fått intryck att den ge-mensamma valutan är skuld till detta. På sina håll ärdet nog så. Man har rundat av lite väl frikostigt. Menser man på prisutvecklingen generellt, inflationstak-ten, i euroområdet kan man konstatera att den inte harökat till följd av införandet av euron. kan maneventuellt avläsa en press i motsatt riktning.Men ändå: Vi ska vara väldigt vaksamma på dethär. Naturligtvis ska vi se till att när sedlarna ochmynten kommer i omlopp hos oss ska vi genom allatänkbara åtgärder, kontroller och annat se till att mot-svarande prishöjningar inte äger rum. I gengäld ska vikunna dra nytta av den prispress och ökade konkur-rens som blir resultatet av euron.Anf. 80 ():Herr talman! Jag förstår också att man inte kanbörja med detta hur tidigt som helst. Vi får avvaktaresultatet. Men jag skulle redan nu vilja skicka mednågra tips.Jag har kommit hem från en resa tillGrekland. Där har man varit med om negativa effek-ter i form av höjda priser. Man säger att orsaken tilldet är att jämförpriset togs bort. angavs priset i den gamla valutan, alltså dengrekiska valutan, och så kunde konsumenterna jämfö-ra med det nya priset och själva räkna om i euro. Sålänge jämförpriset fanns kvar vågade inte affärernahöja priset, men när det togs bort höjde man genastpriset. Ett förslag är att man skulle kunna ha en långövergångsperiod där man har det svenska priset bred-vid europriset.Ett annat förslag, som jag inte har hört talas ommen som jag själv har hittat på, är att man skullekunna ange genomsnittspriset för varan i euroområdetjämsides med priset i euro i . Så skulle mankunna jämföra, och det som ligger extremt över blirdet då en prispress på.Detta var bara några tips från min sida.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för de tipsen och välkom-nar fler. Vi ska förbereda detta mycket noggrant. Vikommer också att ha en hel del tid på oss. Om folk-omröstningsresultatet föreligger och ärpositivt kommer det att ta åtminstone till den1 innan vi faktiskt kan få sedlar ochmynt i omlopp. Den tiden ska vi utnyttja väl.Jag vill igen understryka att man får betänka att deeffekter som vi har sett och som har förekommit dåeuron introducerades i andra länder är engångseffek-ter. De är olyckliga, och vi ska undvika dem, men detär engångseffekter.När det gäller prisutvecklingen generellt och pålängre sikt är jag alldeles övertygad om att den ge-mensamma valutan bidrar till en press nedåt på pri-serna. Det kommer att bli lägre inflation. Vi, som drasmed en prisnivå som ligger över genomsnittet iEuropa i övrigt, kommer att få en betydande press påvåra företag och butiker. Det betyder rimligen att vifår en lägre prisnivå framöver om vi går med i EMU.Utlokalisering av statliga myndigheterAnf. 82 ():Herr talman! Jag har en fråga till arbetslivsminis-ter Hans Karlsson.Regeringen beslutade vid sitt sammanträde den29 att tillsätta en särskild utredareför att förbereda och genomföra inrättandet av en nytillsynsmyndighet över arbetslöshetsförsäkringen. Iuppdraget ingick även att föreslå en lokaliseringsortför myndigheten och att man då skulle ta hänsyn tillriksdagens principer för lokalisering av statliga verk-samheter. Detta innebär att man skulle försöka hittaen annan lokaliseringsort än Stockholm.Nu har enmansutredaren kommit fram till att denbästa orten för denna nya myndighet är just Stock-holm. Ett av skälen lär vara att den aktuella persona-len på AMS vägrar att flytta. Anser ministern att dettaär ett godtagbart skäl för ortsplaceringen och att dettaskulle väga tyngre än principer om decent-ralisering av statliga myndigheter?Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag tvingas nog bli svaret skyldig när det gäller lokaliseringen av detenkla skälet att denna fråga bereds. Jag känner tillutredarens inställning. Detta handlar som alltid om enavvägning mellan olika intressen. Det regionala in-tresset är en stark del i en sådan avvägning. Det finnsockså andra skäl att väga in - det handlar om möjlig-heten att upprätthålla kompetens och närhet till övrigaarbetslöshetskassor. Var myndigheten så småningomhamnar och vilken avvägning som kommer att görasär det för tidigt för mig att säga någonting om.Anf. 84 ():Herr talman! Tack för svaret. Erfarenheter frånandra utlokaliserade verk, till exempel ochVägverket i , visar att det finns gott omkompetent personal runtom i landet. När man flyttadeBoverket till kom det duk-tig personal från hela . De som inte ville följamed från Plan- och byggverket vid flytten från Stock-holm fick snällt stanna kvar i och försökahitta ett arbete där.I som faktiskt är rikets andra stad har vibara fyra statliga verk. Vi har , Sjätteoch Andra AP-fonden och förvärldskultur.Eftersom är så underrepresenterat ochdet ska ske en utlokalisering från undrarjag om man kan tänka sig som en utlokali-seringsort.Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! Jag tänker inte binda mig för någonuppfattning när det gäller lokaliseringsort. Jag tror attvi skulle kunna ha en ganska omfattande diskussionhär i kammaren om vilken ort som är mest lämpad.Jag vill understryka att det inte var mitt argumentatt kompetens inte finns någon annanstans än i Stock-holm, utan jag säger att det är den typ av argumentsom förekommer och den typ av avvägningar som skagöras. Självfallet finns kompetens att tillgå i helalandet. Men sedan är frågan om den finns för dennaspeciella verksamhet. vill jag inte att vi ska få endebatt om huruvida kompetens finns eller inte i dettafall. Jag säger att det är ett kriterium som man vägerin, och det regionalpolitiska kriteriet är också väldigtstarkt.Försäkringskassans resurserAnf. 86 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetHans Karlsson.En viktig orsak till att personer är långtidssjuk-skrivna och inte kommer i rehabilitering tillräckligtsnabbt är att har haft dåliga resur-ser.Regeringen har i en promemoria uttrycktatt en lösning på detta problem är att anställa ochutbilda fler läkare i försäkringsmedicin. Det har visatsig att ett stort antal personer som söker läkare fårdiagnosen utmattningsdepression eller har andrapsykosomatiska symtom. Många läkare saknar kun-skaper om hur man ska behandla dessa människor,och därför kommer inte människor i rehabiliteringtillräckligt snabbt.Jag undrar om statsrådet avser att göra någontingför att öka kunskapen när det gäller psykosomatiskmedicin hos läkare så att fler sjukskrivna kommer iarbete tidigare.Anf. 87 Statsrådet ():Herr talman! Jag får, precis som när det gälldeden förra frågan, säga att jag kanske blir svaret delvisskyldig. Detta är en fråga som delvis överlappar mittansvarsområde och socialministerns ansvarsområdenär det gäller utbildning av läkare rent allmänt. Detsom jag bereder och det som vi nu har remitterat tarsikte på att i vart fall förstärka utbildningen av före-tagshälsovårdsläkare. Tillströmningen till utbildningför företagshälsovårdsläkare är god. Ambitionen ärockså att med utbildning av allmänläkare fokuseraytterligare utbildning på försäkringsmedicin.Frågan om utbildning i andra behandlingsmetoderöverblickar jag dessvärre inte . Jag inser problema-tiken, och det är viktigt att vara uppmärksam på detta.Jag tror nämligen precis som frågeställaren att detbehövs ökad kunskap och förståelse om denna typ avsjukdomar och om hur man rehabiliterar dem som fårdessa sjukdomar.FörskollärareAnf. 88 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet som gäller förskolan.Vi har tidigare under frågestunden haft två huvud-frågor uppe, dels om stora barngrupper, dels om bristpå utbildad personal. Det är bara ungefär hälften avpersonalen som är utbildade förskollärare.Jag trodde att vi var överens om att det var viktigtatt vi skulle få förskollärare till våra förskolor. Därförblev jag väldigt förvånad när jag läste ett TT-meddelande där statsrådet vill nog inte se det som att det blir en bättrekvalitet för att man har en större andel förskollärare.Jag vill med anledning av detta uttalande, om detär rätt återgivet, fråga statsrådet hur hon ser på värdetav utbildade förskollärare.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Jag får tacka för att hanställer frågan så att jag får möjlighet att tydliggöramig i ett sådant här officiellt sammanhang.Naturligtvis är förskollärarna en oerhört viktiggrupp inom förskolan. Mitt långa samtal med TT,som för övrigt pågick , som många kanskekänner igen sig i, resulterade i ett par rader. Dethandlade om hur man ser på en förskola där ungefärhälften inte är förskollärare. Jag tycker inte att mansom förälder ska oroa sig och känna att barnskötareinnebär en låg kvalitet. Jag menar att både förskollä-rare och barnskötare står för kvalitet, men naturligtvispå olika sätt. Förskollärarna har en annan roll i för-skolan eftersom de har en pedagogisk utbildning, enlång högskoleutbildning. De är väldigt viktiga. Menjag tror att vi ska vara realistiska. Och jag är gärnaärlig och säger att målet inte är att av perso-nalen ska vara förskollärare, utan bådebarnskötare och förskollärare är viktiga yrkeskatego-rier i förskolan, och dessa yrkeskategorier kommer viatt se en bra tid framöver. Jag ser ingen anledning attändra denna målsättning.Anf. 90 ():Herr talman! Vi har från föreslagit ska skriva in i läroplanen att pedagogiskt utbil-dad personal ska ha ansvar för verksamheten. Vi harockså föreslagit att den allmänna förskolan ska uppnåtydliga mål. Jag är övertygad om att om förskolan skavara något mer än barnomsorg behöver man pedago-giskt utbildade lärare.Men låt mig vända på frågan och ställa en rak frå-ga till statsrådet. Anser statsrådet att det blir bättrekvalitet i förskolan om vi får fler förskollärare?Anf. 91 Statsrådet ():Herr talman! Kvalitet är ett begrepp som vi skullekunna vrida och vända på ganska länge tror jag. Ja,förskollärare står för kvalitet. Men det gör ocksåbarnskötare. Man bidrar på olika sätt till förskolansverksamhet.Jag ser också väldigt positivt på det som säger om att förskollärarna är pedagogiska ledareför förskolan. Det hoppas jag att vi kan vara överensom även framöver i skollagskommittéarbetet, alltsåatt förskollärarna har en pedagogisk ledarroll i för-skolan. Men jag tycker att vi ska erkänna att bådeförskollärare och barnskötare står för kvalitet men påolika sätt eftersom de har olika erfarenheter och olikaroller att fylla i förskolan.Jag tycker att förskolan ska ha mål att sträva mot.Men vi har ännu inte skolplikt i förskolan, och det ärinte heller på väg att genomföras för fyra- och fem-åringar. Det är valfritt för föräldrarna att låta barnendelta i denna verksamhet, men det är obligatoriskt förkommunerna att erbjuda denna verksamhet för allafyra- och femåringar.Förbud mot barnaga inom EUAnf. 92 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till utrikes-ministern. Den handlar om mänskliga rättigheter förbarn.FN har antagit en konvention om barnens rättig-heter som har ratificerats av i stort sett alla regeringar.Barn har en extremt utsatt position när det gäller våldoch andra sätt att kränka deras mänskliga rättigheter.Ett av de värsta sätten att kränka barns mänskligarättigheter är att låta föräldrarna slå dem, att aga dem.Jag blev väldigt upprörd när jag hördeett program där det framkom att många länder inomEU inte har förbud mot barnaga. Det är en minoritetav länder som har det. Det är bara nio ländersom har förbud mot barnaga. Tack och lov har Sveri-ge det.Jag vill be utrikesministern att i samtal med sinakolleger i EU arbeta för att varje land i införförbud mot barnaga.Anf. 93 Utrikesminister ():Herr talman! Jag håller med omatt det är viktigt att ha förbud mot barnaga, och jagskulle önska att många fler länder hade det.Jag tror att detta är en attitydfråga som vi bäst ar-betar med genom att på ministernivå och på politisknivå i olika sammanhang förklara hur viktigt förbudetmot barnaga är och varför vi i till exempel Sverigekan se att det har haft väldigt bra effekter.Jag tror tyvärr inte att vi är framme vid att försökahitta något slags gemensam europeisk lösning pådetta. Men jag tror att detta till stor del är en attityd-fråga där både parlamentariker och regeringsledamö-ter kan göra en viktig insats.Anf. 94 ():Herr talman! Det är en fråga som man skulle kun-na göra något mycket konkret av.EU och , där jag själv kommer att in-gå som delegat, borde kunna ta en stark rekommen-dation att alla medlemsländer ska förbjuda barnaga.Vi har en lagstiftning i . Den skulle tillstora delar kunna omvandlas, förställer jag mig, tillalla andra länder. Det är inte bara en attitydfråga. Detär en mycket starkare fråga om barnens mänskligarätt att slippa bli slagna av sina föräldrar.Anf. 95 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tar gärna med mig förslaget, menför att kunna genomföra det tror jag att det krävs ändrar attityder i ett antal länder. Då tror jag attdet är viktigt att vi gör insatser både från parlamenta-riker och från regeringsledamöter.Jag tar gärna med mig förslag.Anf. 96 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Frågestunden med regeringens ledamöter är där-med avslutad.