prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Manhar tittat på just dessa saker och gjort överväganden.Fru talman, är min repliktid slut? Då stannar jagdär.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Vilket är egentligen värst för politi-kerföraktet: Om det råder total enighet i en fråga häroch den absoluta majoriteten av väljarna tycker nå-gonting annat, eller om det faktiskt fälls motionerfrån den allmänna motionstiden som korresponderarmed väldigt många väljares uppfattning och där detfaktiskt förs fram tal från talarstol somockså korresponderar med många väljares uppfatt-ning? Jag tror att det är något av det viktigaste vi kangöra för att minska politikerföraktet.Sedan konstaterar jag att inte svarade påmin fråga. Om vissa krav på förändringar förs framfrån den här kammaren och om andra krav förs framfrån väljarna, vilka krav ska man då lyssna mest påmot bakgrund av politikerföraktet och det växandegapet mellan väljare och valda?Anf. 112 (s) replik:Fru talman! gör sig till tolkför väljartrycket, opinionen i den här frågan, som hansjälv säger. Jag är inte alls så övertygad om att detuttrycks av väljarkåren eller opinionen på det sätt somMiljöpartiet har formulerat sig i motionen. Jag anseratt det i motionen finns ett strå av opportunism ochförenkling. Frågan är inte så enkel. Självklart går viriksdagsledamöter här i kammaren eller hemma i våravalkretsar aldrig fria från vad väljarna och opinionensäger. Naturligtvis är det ideala förhållandet att vi gåri takt.I den här frågan känns det som om ni fiskar på litegrumliga vatten.Anf. 113 ():Fru talman! Denna kammare, , vi leda-möter utgör mottagare av folkets uppdrag. Vi har fåttmandatet direkt av folket att utöva den makt somgrundlagarna ger denna riksdag. Det är naturligtvisoerhört viktigt att vi hävdar roll i dettasammanhang och att vi gör det utifrån medborgarnasintresse och med deras perspektiv i fokus.Det är viktigt att vi hävdar i förhållandetill andra makter - i förhållande till regeringsmakten,till exempel. Som flera har varit inne på tidigare ärdet viktigt att vi har arbetsformer och utvecklar ar-betsformer i som gör att det inte sker engradvis maktförskjutning mellan och rege-ringen eller, för den delen, myndigheter vid sidan om.Jag vill i det här sammanhanget uttala en positivinställning till alla de försök som dras i gång isyfte att förändra och utveckla formerna. Värderingenav om de fungerar bra eller inte handlar naturligtvisom huruvida det blir livligt och trevligt här i kamma-ren, men det yttersta ansvaret vi har är att säkerställaatt medborgarna har möjlighet att på ett bra sättgranska vårt arbete och också utkräva ansvar för detsom vi gör. Det har vi all anledning att hela tidenfokusera på.När man pratar om politiker så som man har gjorttidigare i den här debatten tycker jag lika illa om detsom när man pratar om invandrare och gör ett epitettill något som är giltigt för alla. Den typen av genera-liseringar som inte ser individer - individer som görrätt och som gör fel och som måste ta ansvar för sitteget agerande - tycker jag är trist. Jag hoppas att viinte ska försöka späda på den diskussionen om vadsom är typmänniskan inom olika fack utan i ställetförsöka fokusera individer - inte minst därför att vi iandra sammanhang också arbetar för att stärka denenskilde riksdagsledamotens eller kandidatens möj-ligheter, till exempel genom personval, som vi iCenterpartiet aktivt har bejakat och vill lyfta fram.Mot den bakgrunden är det viktigt att vi också,med anledning av den diskussion som har varit, ser påhur vi sitter här i kammaren. Vi är på väg tillbaka tillett starkare personligt mandat. Personvalet blir tydli-gare.Jag tycker att det är en rimlig kombination medpersonval och att vi sitter partivis och att vi har medden här typen av valkretsfunktion i kammaren.Självklart måste man alltid vara beredd att resone-ra kring denna typ av frågor. Det är inte de mest cent-rala.Även om hade suttit i denmoderata gruppen tror jag inte att det hade varit roli-gare eller mer fartfyllt i den bänk som han sitter i justnu. Det handlar väl snarare om hur kammaren organi-serar debatterna. Och de mer fokuserade debatterna,där vi inte sitter vare sig valkretsvis eller partivis, ärsnarare något att sträva mot.Låt mig också kortfattat beröra jämställdhets- ochEU-arbetet. Jämställdhetsarbetet är viktigt, och vimåste följa det i samtliga utskott, och som vi uppfat-tar det gör vi det. Därför har vi inte ställt oss bakomde särskilda markeringarna i detta sammanhang. Viska göra det utifrån varje ansvarsområde.När det gäller EU-arbetet tror jag också att vikommer att få se förändringar till följd av detta, dockicke i första hand frågan om att släppa in andra par-lamentariker i kammaren utan snarare att försöka sehur vi kan stärka den folkvalda i relationtill parlamentet och stärka de folkvalda i EU-arbetet.Från vår sida har vi en öppenhet när det gällerEU-nämnden. Vi kan tänka oss alternativa lösningardär. Det skedde en översyn kring detta för en tidsedan, och vi har från vår sida accepterat resultatet avden och inte gått på någon linje att man skulle föränd-ra på ett sådant sätt att man skulle återföra arbetet tillfackutskotten, men vi är öppna i den delen, fru tal-man.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )8 § Elcertifikat för att främja förnybara ener-gikällor, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU6Elcertifikat för att främja förnybara energikällor,m.m. 2002/03:40).Anf. 114 ():Fru talman! Vi ska nu behandla regeringens för-slag till lag om elcertifikat. För er däruppe på åhörar-läktaren som inte kan avnjuta näringsutskottetsskriftliga betänkande kan jag tala om att elcertifikat ärett system för att främja elproduktion med förnybaraenergikällor som vind och biobränslen. Tanken är attden som producerar förnybar el ska av staten kost-nadsfritt tilldelas elcertifikat i förhållande till hurmycket förnybar el som produceras. Och alla somanvänder el ska åläggas att köpa elcertifikat i förhål-lande till sin elförbrukning. Ett annat sätt att uttryckadetta på är att ni som elkunder, jag som elkund, ochmina värderade kolleger som elkunder ska alla åläg-gas att köpa en viss andel extra dyr förnybar el.Jag vill påpeka den omständigheten att vi har av-reglerat elmarknaden har stärkt vår makt som kunderhögst betydligt. Vi kan som konsumentergenom ett fritt val påverka utbudet av el. Vi kan väljaatt efterfråga el som har producerats på det sätt sompassar oss. Man kan göra jämförelser med andramarknader. lyckades faktiskt kon-sumenterna påverka pappersindustrin att gå från klor-blekning. Det var ett uttryck för den konsumentmaktsom man har på en fri och avreglerad marknad.Detta system med elcertifikat, som vi moderatersäger nej till av skäl som jag strax ska återkomma till,tycker vi innebär ett steg tillbaka i gammaldags regle-ringstänkande. Även förnybar elproduktion måstenämligen i längden kunna klara konkurrensen påelmarknaden utan omfattande bidrag och subventio-ner. Detta innebär inte att vi moderater motsätter ossallt stöd till förnybar energiproduktion. Vi liksom allaandra i denna kammare tycker att den är bra och vär-defull. Men det gäller att undvika att ha en ordningsom innebär att staten ger löpande bidrag och sub-ventioner till en energiteknik som visserligen är för-nybar men som är för dyr och i grunden gammal. Istället vill vi moderater att vi ska lägga skattepengar-na på forskning och sådana åtgärder som kan göra attvi kommer närmare de teknikgenombrott som behövsför att förnybar elproduktion ska bli mer konkurrens-kraftig.Ett problem med förslaget till elcertifikatssystemär också att man med detta system osynliggör dessabidrag och subventioner. går det att utläsa urstatsbudgeten hur stora bidrag och subventioner somges. Men med elcertifikatssystemet lyfter man utbidragen och subventionerna ur statsbudgeten ochlägger det direkt på våra elräkningar. Det kan man haflera synpunkter på. En synpunkt är naturligtvis attdetta ur regeringens synpunkt är jättebra därför att detinnebär att man lyfter ut kostnader och ökar det till-gängliga utrymmet under de utgiftstak som regering-en är tvungen att hålla sig inom. Och vi har settmängder av prov på budgettricksande under det se-naste året som har handlat just om att lyfta ut olikakostnader ur statsbudgeten för att frigöra utrymmeunder utgiftstaket.När vi lägger denna extra kostnad på våra elräk-ningar kommer det ovanpå de kraftiga elprishöjningarsom vi redan har fått, dels till följd av den förtidastängningen av en reaktor i , dels till följdav den torrårsvinter som vi har haft med dålig tillrin-ning i älvar och vattenmagasin uppe i norr och delstill följd av de exempellösa energiskattehöjningarsom vi har sett och som gårunder namnet grön skatteväxling. Detta pressar redani dag många elkunder, och har under denna vinterpressat många elkunder, både industrikunder ochvillaägare med elvärme som har sett elpriserna gå itaket. läggs en ytterligare börda på dessa kunder.Elcertifikatssystemet leder också till en mängdgränsdragningsproblem. De 60 mest elförbrukandeindustriföretagen i gör av med nästan enfjärdedel av landets el. Dessa 60 företag måste un-dantas från elcertifikatssystemet. Skulle man tvingadem att köpa elcertifikat i förhållande till sin förbruk-ning skulle de gå i konkurs. Alltså undantas de. Mendet är klart att det leder till gränsdragningsproblemgentemot de företag som gör av med mycket el meninte så mycket el att de har kvalificerat sig för att bliundantagna från certifikatssystemet.Dessutom menar vi att det är oklart om detta ad-ministrativa system verkligen står i överensstämmelsemed de regler som finns inom Europeiska unionenoch som syftar till att förbjuda sådana statsstöd somsnedvrider konkurrensen.Till sist finns det ytterligare en invändning somman kan ha mot elcertifikatssystemet, och det är attdet är ett omfattande och krångligt administrativt ochbyråkratiskt system. Vi involverar inte bara dem somproducerar el, dem som levererar el och dem somköper el, utan hela denna administration ska ocksårattas av ett antal myndigheter. ärinblandat, är inblandad, Finansin-spektionen är inblandad och ärinblandat. Och det finns anledning att befara att för-slaget till system för elcertifikat kommer att medförabetydande kostnader.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1. Vimoderater föreslår alltså avslag på förslaget om infö-rande av systemet med elcertifikat. Jag yrkar intebifall till alla de reservationer som vi har avgivitensamma eller tillsammans med andra borgerligapartier i detta betänkande, utan för tids vinnandenöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1.Anf. 115 ():Fru talman! Det övergripande målet för energipo-litiken bör enligt uppfattning vara attfrämja en säker och konkurrenskraftig el- och energi-försörjning i hela landet - naturligtvis somall energiproduktion ska klara högt ställda miljö- ochsäkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpoli-tiken.Den riktning som vi i förordar innebärbland annat att den politiska styrningen av elproduk-tionen måste förändras. Valet av produktionsform skainte avgöras genom politiska beslut, utan energipoli-tiken främjas bäst genom en fri produktion. Stats-makternas roll bör därför inskränkas till att fastställade spelregler som ska gälla på marknaden i allmänhetoch vad gäller miljö, säkerhet och beredskap i syn-nerhet. Utöver att fastställa villkoren för marknadensaktörer ska staten inte försöka styra vilken teknikeller produktionsform som ska utvecklas.Fru talman! Vår uppfattning är att riksdagsbeslu-tet om en förtida avveckling av kärnkraften måsteupphävas. En sådan avveckling får nämligen allvarli-ga och negativa konsekvenser för den svenska sam-hällsekonomin, sysselsättningen och miljön.Enligt vår mening behövs det också en ompröv-ning och utvärdering av den förda energipolitiken ochav energiforskningen. Tanken på ny kärnkraft kandärför inte avvisas.Fru talman! När det gäller elcertifikaten specifikthar vi redan tidigare, och , iolika reservationer och även här i kammaren markeratett avståndstagande från planerna på det här systemet.Den avreglering av elmarknaden som inleddes år1996 har varit positiv. Stora steg har tagits för attmarknadsanpassa energimarknaden och minska denpolitiska styrningen inom energiområdet. På en av-reglerad elmarknad har kunderna möjlighet att genomsina köpval stödja sådan elproduktion som de av olikaskäl vill gynna - miljömässiga, ekonomiska ellerkanske rent tekniska skäl. Det nu aktuella förslagetom ett elcertifikatssystem kan ses som ett återfall i enförlegad, politikerstyrd planeringstradition.Det kan också starkt ifrågasättas hur införandet avett elcertifikatssystem förhåller sig till det arbete sompågår både på nationell nivå och på EU-nivå när detgäller handel med utsläppsrätter. Genom handel medutsläppsrätter sätts ett marknadspris på miljön, och ettstarkt incitament till teknikförbättring skapas. Attfrämja förnybara energikällor genom att låta miljö-farlig produktion betala i stället för att ha omfattandesubventioner - via statsbudgeten eller via konsumen-ternas elräkningar - är enligt vår mening klart attföredra.Ytterligare ett starkt argument mot det nya elcerti-fikatssystemet är att det omgärdas av en omfattandeadministration och byråkrati. Det föreslagna systemetär en komplicerad och tekniskt präglad reglering somförutsätter en betydande administration med insatsersåväl från myndigheter som från aktörerna på el-marknaden. Ett stort antal aktörer är faktiskt inblan-dade. Vi hörde tidigare här hur många de är - elpro-ducenter, kvotpliktiga elleverantörer, kvotpliktigakunder, kvotpliktig industri, elintensiv industri, vanli-ga elkunder, , ,och . Kostna-derna för denna adminstration kan komma att bliomfattande, för detta kommer att slå särskilt hårt motde små aktörerna på marknaden, småföretagen.Fru talman! En väl fungerande elmarknad förut-sätter, förutom konkurrens i handeln med el, en ef-fektiv och tillförlitlig nätverksamhet. Eftersom nät-verksamheten inte är konkurrensutsatt är det mycketviktigt att en effektiv tillsyn av denna verksamhetfungerar. Enligt vår mening har regeringens agerandenär det gäller denna fråga hitintills präglats av enanmärkningsvärd passivitet.Dagens totala elpris består grovt sett av en tredje-del vardera av nätavgift, elpris och skatter. Det ärdärför endast en tredjedel av det totala priset för kon-sumenten som är utsatt för konkurrens, medan dentredjedel som avser nätavgiften bestäms av en mono-polist. En skärpt tillsyn av priser på monopolområde-na måste syfta till att skydda konsumenterna från attdrabbas av oskäliga priser och till att uppmuntra tillrationaliseringar.Energimyndigheten har enligt vår mening i sitthittillsvarande tillsynsarbete varit alltför passiv.Myndighetens tillsyn av nätföretagen måste därförskärpas. Regeringen bör ge myndigheten befogenhetatt, om så behövs, vidta tvingande åtgärder.Fru talman! Till min stora besvikelse får jag åter-igen konstatera att de beställningar som vidtvå tillfällen tidigare gjort till regeringen om leve-rantörsbyte och införande av ett sanktionsssystemriktat mot nätägarna ännu inte har effektuerats.Vid det första tillfället, , beslöt riksda-gen på förslag av ett enhälligt utskott att anmodaregeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna ochformerna för ett införande av ett effektivt sanktions-system. , , beslutar regeringen attbegrava frågan i ytterligare en utredning. Dessutomger skrivningarna i direktiven till utredningen ettintryck av att några tidigare utredningar i frågan intealls har gjorts. Som redovisats ska utredaren utredabehovet av ett sanktionssystem gentemot nätföretagenoch vid behov föreslå formerna för ett sådant system.Fru talman! Det har vi redan bestämt i utskottet,och i har vi redan beslutat att man ska före-slå formerna för införandet av systemet - inte om vibehöver det eller inte, för det har vi redan utrett.Vi finner det ytterst märkligt att någon hänvisningtill de nämnda två riksdagsbeställningarna intealls görs i de här direktiven - det är som om de aldrighade funnits. Ett eventuellt förslag från regeringenskulle i bästa fall kunna genomföras 2005 eller 2006.Enligt vedertaget språkbruk kan den av riksdagenbegärda skyndsamheten inte anses vara förenlig fördröjning.Nej, fru talman, regeringens hantering av fråganom leverantörsbyte kan ses som ytterligare ett exem-pel på att tillkännagivanden inte tillmätstillräcklig vikt. Som , på förslag av ett en-hälligt utskott, uttalade är tillkännagivan-den ett instrument som förfogar över för attanmoda regeringen att vidta åtgärder i olika frågor.Det får inte uppstå en situation där det kan skapas ettintryck av att regeringen inte tillmäter detta instru-ment - och därmed - dess rättmätiga bety-delse.Riksdagen bör därför genom ett tillkännagivandeuppmana regeringen att omgående - skyndsamt,, nu - se till att frågan om leverantörsbyteäntligen får en lösning.Fru talman! vill jag säga några ord omstrålningsrisker. Det finns flera internationella under-sökningar där det hävdas att det finns ett sambandmellan magnetfält från kraftledningar och barnleu-kemi. Men det finns också flera internationella studiersom bevisar att ett sådant samband inte existerar. Detfinns alltså förespråkare för båda ståndpunkterna.Det som vi ansvariga politiker bör göra i ett så-dant läge är enligt mening att aktivt sökamer kunskap i frågan. Dessutom bör vi förhålla osstill frågorna enligt försiktighetsprincipen.Kunskapsläget när det gäller strålningsriskerna ärenligt vår mening inte tillfredsställande eller betryg-gande. Forskningsresultaten avseende magnetfält ochstrålningsrisker är inte entydiga. Samhället bordeändå, enligt försiktighetsprincipen, prioritera ned-grävning av kraftledningar i tätbebyggda områden,särskilt där barn vistas längre tider.Mot bakgrund av att det finns bo-stadsområden, skolor och dagis som ligger närakraftledningar och där barn vistas längretider bör farhågorna om strålningsrisker tas på stortallvar.Det otillfredsställande kunskapsläget kom ocksåfram i ett sänt TV-program där en företrädareför , , ansåg att kun-skapsläget rörande strålning kan betraktassom betryggande. Det är första gången som jag märktatt myndigheten det minsta darrar på manschetten ochinte tvärsäkert hänvisar till gällande gränsvärdensförträfflighet. Det är därför , enligt min mening, enhelt ny situation.Jag vill i detta sammanhang erinra om att Folk-partiet även har föreslagit att det ska tillsättasen oberoende kommission med uppgift att utredakunskapsläget på området och att lämna förslag tillrekommendationer.Fru talman! Regeringens absoluta passivitet i des-sa frågor är anmärkningsvärd. Många av länderna iEU har för länge sedan sprungit om oss. Jag menarockså att ett ihärdigt förnekande från regeringens sidaenbart får till följd att människor blir mer, inte mind-re, oroliga. Detta bidrar dessutom till att det planerade3 G-nätet fördröjs. Oroliga kommuninvå-nare ställer krav på sina politiker i den lokala bygg-nadsnämnden att inte tillåta i just deras kom-mun.De här politikerna svarar i ökad utsträckning medatt fördröja eller avslå byggnadslovsansökningar för3 G-masterna. Kommunerna i sin tur skickar fråganvidare till regeringen. Regeringen, fru talman, svarar:Vi är tagna på sängen. Vi visste inte, vi förstod intedenna oro.Jag undrar var regeringen har varit under de se-naste sju åren?Det här innebär att företagen inte får de bygg-nadslov de behöver för sina . Det innebär ock-så att PTS varningar om vite när det försenas kommeratt omöjliggöra en samlad syn på frågan över huvudtaget.Det hela utmynnar i att regeringen lägger krokbenför sig själv. Det är väl snudd på världsre-kord för en regering i att inte veta vad den andrahanden gör.Riksdagen bör därför genom ett tillkännagivandeanmoda regeringen att vidta åtgärder i syfte att elimi-nera de brister i kunskapsläget avseende strålnings-risker som fortfarande finns. Detta bör ges regeringentill känna.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till reserva-tionerna 3 och 11.Anf. 116 ():Fru talman! Huvuddelen av dagens betänkandefrån näringsutskottet handlar om elcertifikat, och jagtänker att i mitt anförande koncentrera mig på denfrågan.Jag skulle misstänka att det nu i den här kamma-ren sitter ett antal socialdemokrater, vänsterpartisteroch centerpartister och tänker:Elcertifikat är ett skitMen har vi baxat dem ända hit.Ursäkta språket, fru talman, men det är ett bekantcitat om än i något modifierad form.Kristdemokraterna säger nej till elcertifikat av treskäl.De ger inte mer förnybar energi inom överskådligtid.De ger inte en bättre miljö inom en överskådligtid.De gör det mycket dyrt för konsumenten.Det är inte bara vi som säger nej. Det gör också enrad remissinstanser som Svenska Bioenergiförening-en, , Svensk Vindkraftföre-ning, Vattenkraftsleverantörerna, LRF, Svenskt Nä-ringsliv, Villaägarna och , regeringens egenmyndighet! uttrycker sig litediplomatiskt att något annat system än elcertifikatlika gärna kunde ha valts.Det är en allvarlig kritik som en rad remissinstan-ser riktar mot det förslag som Socialdemokraterna,tillsammans har valtatt genomföra. Därmed skapas ytterligare ryckighet ienergipolitiken.Syftet sägs vara att främja utbyggnad av förnybarenergi. Hade man verkligen velat det skulle man havalt ett annat system.Sanningen är den att förslaget kommer att leda tillmycket få nya anläggningar för förnybar elproduktionföre 2010. Elcertifikaten åstadkommer byte mellanenergislag, från sol, vind och vatten till biobränsle.Men systemet skapar inte de nödvändiga incitamen-ten för nyetableringar. Den riskerar att åstadkommaenfald i stället för mångfald bland de förnybara ener-gislagen.Marknaden läser snabbt av vad som är på gång.Även den befintliga produktionen förändras.Redan har investeringarna i vindkraft upphört, flerabolag har försvunnit ut ur landet. Det har hänt sakerbara sedan förra veckan.Fru talman! Bland leverantörerna av vindkraftverklägger man ned helt eller drar ned sin verksamhet tillett minimum . Av projektörerna finns bara fyrakvar i landet. Marknaden betecknas som död de när-maste åren. Kompetensen förloras, och Sverigekommer på efterkälken. De vind-kraft till 2015 som regeringen satt som målriskerar med fortsatt politisk inriktning att bli ännu ettbland de ouppnådda målen.Små vattenkraftproducenter säger att de lägger sinproduktion i malpåse till de sett priserna. Det kännsalltför osäkert att producera just . Det leder till enutveckling i fel riktning. När man lägger ned gårockså kunskap förlorad. riskerar att bli åskå-dare när världsmarknaden för den småskaliga vatten-kraften lyfter, vilket jag är övertygad om att den gör.Så här ser konsekvenserna redan nu ut av det för-slag som Socialdemokraterna, ochCenterpartiet har lagt fram för att öka andelen förny-bar energi.Fru talman! Det här blir dyrt för konsumenten iförhållande till miljönyttan. Först ska man betala enregisteravgift hos , förstaåret och , en kontoföringsavgifthos - en ännu icke känd summa -och certifikatet - ett okänt belopp men något hundra-tal kronor Alternativt kan jag be en elleverantör att tahand om alltihop och sedan utkräva kostnaden avmig. Det är för övrigt nödvändigt om jag har ett avtalmed en elleverantör som gäller längre än till den 30april 2003, och det har väl de flesta. Ja, det blir kan-ske en tusenlapp.Systemet riskerar att ge alltför höga certifikatpri-ser, certifikat som konsumenterna tvingas att köpa.Det ger låg marknadsanpassning, och det blir mani-pulerbart. Det skapar osäkerhet för konsumenter menockså för entreprenörer, finansiärer, elhandlare.Några industribranscher är undantagna, andra inte.Träskivebranschen råkar illa ut, av deras till-verkningskostnader är elkostnader. Den elintensivalivsmedelsindustrin råkar illa ut.Fru talman! På s. 51 i propositionen om elcertifi-kat sägs att "elcertifikatssystemet skall vara enkeltoch överblickbart". Det känns som ett stort skämt.Elcertifikaten är en administrativ koloss utan like!Det kostar att bygga upp register och kontrollinstru-ment.