prot · GQ0972 · 2003-03-14 00:00:00 — Det innebär att staden får avståinkomster från markförsäljning och andra inkomster.Våra kommunala bostadsföretag ska också få tydligasignaler om att producera, inte minst med tanke påden ekonomiskt goda ställning de har efter utförsälj-ningen av lägenheter till bostadsrättsföreningar. Vihade också deltagit i och riggat en statlig bostadspo-litik från att under ha varit i princip obe-fintlig till att bli riktigt hygglig. Det särskilda uppdra-get till landshövdingen i gav fram-tidshopp.Nu kan vi konstatera att det finns en viss besvikel-se när investeringsbidragen inte räcker till ens hälftenav lägenheterna. Det kan vara det som är avgörandeför om lägenheterna ska byggas som hyresrätter ellerbostadsrätter, eller i värsta fall inte alls. De 80 000 ibostadskön kommer inte att jubla, och Stockholmsre-gionens kanske största enskilda problem kvarstår.Herr talman! Jag vill kommentera några av desynpunkter som statsrådet har lämnat i sitt svar.Det är bra att man försöker få fram mer mark förbyggande. Men om man inte kan bygga bostäder sommänniskor har råd att efterfråga, kommer inte sådanaatt byggas, utan snarare kommer man att bygga dyralägenheter, företrädesvis bostadsrätter.Finansieringen av mindre bostäder är väl bra, menproblemet kvarstår för dem som behöver större lä-genheter, och där har man ingen lösning. Jag villpåpeka att det är ett problem inte minst när det gällerSkanskas stora flyktingfamiljer, som man har svårt attplacera.Överenskommelsen som har träffats mellan hy-resmarknadens parter är ingen garanti för att man skakunna producera billiga bostäder. Snarare ger detvissa incitament att göra precis tvärtom.När det gäller tredimensionell fastighetsbildningär det också tveksamt om det går att producera sär-skilt billiga lägenheter. I det bostadsbolag som jag varvice ordförande i fram kom man efter enutredning fram till att det endast i undantagsfall är ettlönsamt och rationellt sätt att få fram lägenheter tillrimliga hyreskostnader att bygga bostäder ovanpåbefintliga hus. Men man konstaterade också att detvar ett sätt att komma vidare, så den delen bör finnaskvar.Bostadspolitiken är som sagt viktig, men denmåste ha ett faktiskt innehåll så att fler bostäder pro-duceras.Jag vill fråga statsrådet: Om nu inte investerings-bidragen räcker till mer än en del av lägenheterna, hurska man då kunna få fler och framför allt billiga lä-genheter i ?Anf. 62 ():Herr talman! Bostadsmarknaden och bostadsbyg-gandet uppvisar alla tänkbara problem. Folk köar ochköar, i ungefär 80 000. Frågan är: Hur skaman få i gång byggandet och vilka åtgärder ska manta till? uppfattning är att det inte är nyaekonomiska subventioner med snåriga, krångligaregelverk som kommer att lösa de omfattande pro-blemen med en bostadsmarknad i kris. Statsrådet harrätt på den här punkten: Vi i tror inte attdetta är lösningen.Vi tror att det behövs en genomtänkt markpolitik,också från statens sida, och en strategi. Vi tror attplanprocessen måste ses över. Det kan ta fyra till sexår innan ett flerbostadshus är inflyttningsfärdigt ellerupp till om man måste börja med en översikts-planering.Bättre byggkonkurrens och mer muskler åt ! Reformerad hyressättning tror vi äroerhört centralt liksom långsiktiga spelregler. Tredi-mensionell fastighetsbildning, som inkluderar ettförslag om att införa ägarlägenheter, tror vi i motsatstill föregående talare är en oerhört viktig faktor för attkomma en bit längre och öka valfriheten. Vi vill hamer av forskning och ytterligare många, många för-slag. Vi rekommenderar statsrådet att ta del av vårbostadsmotion. Den innehåller många sidor medförslag och kreativa idéer.Min fråga är dock: Är regeringen och Socialde-mokraterna överens om synsättet på subventionerna?Statsrådet menar i interpellationssvaret att erfarenhe-ten av införda investeringsbidrag är goda. Här angesockså att det kommer att bli ytterligare inve-steringsbidrag.Jag vill citera statsminister från endebatt här i kammaren . Så härsäger statsministern:"Bostadsbyggandet kunde vara större. Naturligtvisär det så. Å andra sidan tror jag inte att vi löser pro-blemen med en bostadsminister. Jag tror tvärtom attdet skulle kunna komplicera det hela ytterligare om vipå så sätt tar en del av ekonomin och tillsätter ensärskild minister för den sektorn. Vi har haft det så engång i tiden. Det byggdes många bostäder, men detuppfanns också en ohygglig mängd subventioner ochandra typer av stödsystem, som snedvred bostads-marknaderna på ett sätt som inte var särskilt hälso-samt. Så blir det i regel när man skapar en politiskapparat för en viss sektor. Vi har sett det när det gäll-er jordbruket, och vi har sett det när det gäller bostä-der. Dit vill vi inte komma tillbaka. "Detta sade statsminister för baranågra veckor sedan just i denna kammare. Det visarsig, om jag tolkar det här rätt, att regeringen har olikauppfattningar i frågan. Jag uppfattar att Folkpartietsuppfattning kanske inte helt saknar relevans, för vi ärnegativa på grund av de erfarenheter som finns ocksåhistoriskt.Jag är nyfiken på att höra varför statsrådet anseratt subventionerna är lösningen, när man borde kunnase över så oerhört många andra faktorer som faktiskskulle kunna bidra till en lösning. Varför detta fokuspå subventioner när uppenbarligen inte ens Socialde-mokraterna är överens om att det är en rimlig väg attgå?Anf. 63 ():Herr talman! Hur ska ges ytterligarestatliga pengar för att kunna bygga mer än bara 2 200nya lägenheter? Det är andemeningen i . Frågan är möjligen berätti-gad men i grunden helt orimlig. Politiken måste in-riktas på att skapa långsiktigt goda förutsättningar förbyggande i , i , i ellervar det nu kan vara, inte på att fördela statliga pengarför dem som bygger i ett synnerligen ogästvänligtbostadsklimat.Frågan är varför regeringen år förlitar sigpå uppdaterade versioner av investeringsbidrag sommed nödvändighet leder till denna typ av kvantitativabegränsningar som interpellanten tar upp i sin inter-pellation.Staten har med de verktyg som regeringen använ-der sig av uppenbarligen inte råd att i nödvändig gradstimulera bostadsbyggande. Om bidrag ska få enverklig effekt krävs så omfattande insatser att vi ris-kerar att hamna i en situation likt den som vi hade pådet tidiga 90-talet med en ohållbar spiral av räntebi-dragskostnader. Det behövs bland annat en förenkladplanprocess, en förbättrad konkurrens på byggmark-naden, en reformerad hyressättning och så vidare.Men vem man än lyssnar på i dagens bostadspolitiskadebatt - bland annat åtta ledande socialdemokrater ien stor morgontidning - framhåller deatt skattetrycket på bostadssektorn måste minska.Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser statsrå-det att vidta för att sänka skattetrycket på byggandeoch boende för att därigenom skapa förutsättningarför byggande och att åtminstone närma sig statsrådetsmål om 30 000 bostäder ?Herr talman! Jag har hört talas om att man i detkommunala bostadsbolaget i funderar på attbygga fler bostäder. Man vill göra det. Man harkommit fram till att det möjligen kan komma att blilönsamt att bygga med det föreslagna investerings-stödet om man bygger ovanpå en befintlig fastighet icentrum, då man alltså inte har några markkostnader,och inskränker byggandet till små ettor med kokvrå.Något annat anser man inte att man har möjlighet attfå lönsamhet i med de föreslagna yt- och hyresnor-merna.Regeringen tycks fråga sig: Vem är det som sak-nar bostäder? Svaret blir då att det är de unga. Vilketboende passar bäst för de unga? Små lägenheter, ettormed pentry.Jag ser i detta sammanhang ett problem med att delägenheter som staten då lägger sina resurser på hy-resmässigt hamnar i en egen kategori vid sidan av detgenerella hyrespolitiska området. Och frågan är dåom detta inte innebär ett definitivt steg mot socialtkategoriboende, social housing, som inte minst soci-aldemokratin så skarpt avvisat ochsom vi också för övrigt är motståndare till.Det som behövs är en rörligare bostadsmarknad -flyttkedjor. Och det åstadkoms inte genom att byg-gandet enbart inriktas på de allra enklaste och minstabostäderna. Dessutom är inte de små lägenheterna enbristvara på många håll i landet utan just sådana somär större än . Det menar kommuner-na, det menar , och det menar byggindustrin.Jag vill fråga statsrådet om han i den kommandepropositionen, i enlighet med vad hans egna medar-betare uppgett i massmedierna, kommer att lätta påden kända detaljregleringen i detta samman-hang. Om så är fallet: Varför inte ta steget upp och geupp den typ av villkorade investeringsbidrag som idagens situation uppenbarligen inte tillåts eller fårmöjlighet att få fart på bostadsbyggandet?Anf. 64 ():Herr talman! När någon har brutit benet gäller detatt sätta in rätt åtgärd. Huvudvärkspulver duger inteoch inte ens smärtstillande medel. Man måste sätta inåtgärder så att patienten snart nog kan gå igen.I dag är hyresrätten utrotningshotad i . Detär nog många som tycker att detta är väldigt bedröv-ligt, inte minst vi liberaler som vill ha en mångfald påmarknaden. Men vad regeringen gör genom nya sub-ventioner är att ständigt ordinera mer huvudvärkspul-ver, mer smärtstillande medel. Det duger inte. Pati-enten kommer inte att bli frisk. Bostadsmarknaden,hyresmarknaden, kommer inte att bli frisk. Det behö-ver byggas mera. Och man måste gå till grunden ochse varför det är på det sättet i kommun efter kommunatt man inte anser sig kunna bygga. Det beror på attverkligheten ser sådan ut att det tyvärr inte är lön-samt. Och det finns väldigt bra exempel på detta. Jagtycker att det mest förfärliga exemplet är när statligaVasakronan inte kan bygga i där manhar planer och så vidare. Men man drar där slutsatsenatt man inte får kostnadstäckning för dessa hyresrät-ter. Och blir det inget byggt.Nu vet jag liksom många andra att marknadshyrorär lika populärt som skoskav eller just huvudvärk.Det är någonting som man inte vill ha. Därför måsteman döpa om detta. Jag tycker att den trepartsöver-enskommelse som fastighetsägarna, hyresgästernaoch någon annan har gjort är ganska bra. Där sägerman nämligen att man i nyproduktionen måste ha enannan hyressättning än bruksvärdessystemet. Jagskulle vilja säga att man kan kalla detta för självkost-nadsprissättning. Om man får fram en sådan principkommer man också att komma ifrån den princip somen gång, och det ingår i denna överenskommelse,knäsattes genom den så kallade Sankt Eriks-domenoch som är förödande. Det handlar om det bostads-område i där man sänkte hyrorna förbyggherren i efterhand. Det går inte. När man köperen röd bil till ett visst pris kan man inte i efterhandkomma och säga: Jag vill inte betala så mycket somvi kom överens om.Det mest grundläggande problemet i hela bo-stadspolitiken är på något sätt att om vi ska få enfungerande ny bostadsmarknad måste man ha klartför sig att det inte är genom nya subventioner och såvidare som man får det utan genom att få in mer pri-vat kapital. har vi haft ettenormt inflöde av privat kapital i villor - vi behöverinte mer där - och också i bostadsrätter, men ingetprivat kapital har kommit in på hyresområdet. Det ärdet som är det stora problemet. Vi måste se till attmänniskor vill satsa pengar också på att bo i hyres-rätter. Det kan ske på många olika sätt.Vi hade en total hyreschock, vill jag påstå, närman gick från det system som vi hade tidigare ochsom avskaffades med väldiga räntesubventioner på 30miljarder kronor. Ni socialdemokrater var emot tog bort det. Men det är ni inte längre. Men detär klart att när man går från ett sådant system och detblir en sådan väldig förändring, då kan man inte begä-ra att marknaden ska anpassa sig. Men jagtror att det finns goda möjligheter för att hyresrättenkan repa sig i det här landet.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan instämma i det sista. Jag troratt det finns väldigt goda möjligheter för en renässansför hyresrätten i det här landet, framför allt när manser den utveckling som har varit med de väldigt star-ka investeringar på bostadsrättssidan i dyra och ex-klusiva bostadsrätter som det nu börjar bli lite trögtatt få avsättning för. Här har marknaden inte fungerat.Där har man gjort felinvesteringar. Och det betalarväl en del priset för just nu.Jag ska gå tillbaka till det lite mer grundläggandeeftersom jag blir något irriterad. Ni tror att det är barastaten som kan vidta åtgärder för att vi ska få tillstånd ett ökat bostadsbyggande. Ni inser inte vilkenroll kommunerna har när det gäller att påverka bo-stadsbyggandet.Varför ser det så illa ut i ? Jagser två förklaringar till det, dels en väldigt snabbinflyttning till regionen under , dels enmycket dålig beredskap för att expanderabostadsbyggandet. finns det också en väldigtdålig vilja att expandera bostadsbyggan-det. Det som man ägnade sig åt under den förra val-perioden var att i första hand omvandla till bostads-rätter och ha ambitioner att sälja ut allmännyttan istället för att använda allmännyttan som ett verktygtill att bygga nytt. Det är ju rika kommunala bostads-bolag som finns i tillväxtregionerna, framför allt iStockholms kommun, som skulle kunna vara en aktivpart för att bygga nytt. Men det ville man inte avideologiska skäl i den tidigare majoriteten i Stock-holms stadshus.Det är inte enbart staten som kan påverka förut-sättningarna för bostadsbyggandet utan det är enkombination av att staten måste vara aktiv och har legala spelregler för att se till att det finnsfinansiella förutsättningar. Men också kommunernahar en väldigt aktiv och central roll och måste ta påsig den rollen. De måste ta det lagstiftade ansvar somde har för bostadsförsörjningen. Det finns också enlagstiftning för detta.Detta gör man på ett ganska bra sätt på många hålli landet. Jag lovordar väldigt många kommuner somär ambitiösa. Men varför kan man inte bygga flerstudentlägenheter i ? Den senaste fördel-ningen av investeringsbidraget gav 800 nya student-lägenheter i och drygt 100 i Stock-holm. Vi fick vid fördelningen till och med flytta överpengar från till att man i inte utnyttjaderesurserna.Det krävs ett aktivt kommunalt engagemang föratt det ska gå vägen att expandera bostadsbyggandetoch undanröja bostadsbristen.Jag håller med om flera av de saker som ni säger.Jag håller när det gäller planprocessen. Jag har gångpå gång understrukit detta, och vi har ju gett Plan-och bygglagsutredningen i uppdrag att med förturtitta på det här. Vi måste förkorta planprocessen. Denär för omständlig och långsam.Jag håller också med om att vi bör justera hyres-sättningssystemet, och vi kommer att till-sätta en utredning som baseras på tankarna i treparts-överenskommelsen.Jag håller med när det gäller tredimensionell fas-tighetsbildning, men jag inser också att om vi snabbtska kunna få till stånd ett ökat byggande av hyresrät-ter och studentbostäder, måste vi ha ett kraftfullareinvesteringsstöd.Jag kan glädja och medatt det investeringsstöd som vi presenterar i nästavecka kommer att skapa förutsättningar för en betyd-ligt högre volym än den som i linjemed sitt uppdrag har förhandlat fram.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar för beskedet. Det kännsbra, och jag hoppas att man kan få upp bostadspro-duktionen i . Jag är helt enig med statsrå-det om att också kommunen måste ta ett visst ansvaroch ha en aktiv bostadspolitik.Jag vill passa på att ta upp två frågor som kan på-verka takten i bostadsproduktionen inom Stock-holmsområdet, ett par frågor som jag hoppas att kan ta med sig. Den första frågan gällerförhandsbesked, som är en kritisk sak. Jag anser attförhandsbesked ska utformas så generellt att dekommer att gälla samtliga projekt i ett visst område isyfte att minimera byggherrarnas och bostadsföreta-gens risktaganden. Det är en allmän inställning hosmånga kommuner och hos såväl privata som kom-munägda bostadsföretag, en inställning som ocksåsåvitt jag vet är välkänd för regeringen. Det är ocksåen fråga som inte styrs av EU-direktiv. Uppfyller mande krav som ställs, är det rimligt att få ett beskedinnan man börjar lägga ut dyra pengar på olika pro-jekt.Den andra fråga som jag vill skicka med gäller hyrestak. Det kan antagligen vara lite merav en diskussionsfråga. Det måste finnas något slagsreglering som gör att aktörerna på bygg- och bo-stadsmarknaden verkligen gör sitt yttersta för attsänka produktionskostnaderna och för att se till att enlägre hyreskostnad kommer de boende till del.Jag är som bekant lite orolig för en situation därstödet till visst bostadsbyggande utgår från statistiskahyrestak och för att detta i sin tur får oönskade kon-sekvenser för nyproduktion på vissa bostadsmarkna-der. Det skulle göra att betingelserna blir sådana attdet över huvud taget inte går att bygga.Herr talman! Erfarenheterna visar att fasta be-gränsningar för tillåtet hyresuttag kan ha en negativinverkan på framför allt entreprenörernas och deprivata bostadsföretagens vilja att bygga. Det kannämligen också leda till att de privata fastighetsägar-na i större utsträckning väljer att ombilda sina hyres-fastigheter till bostadsrätter, och det gynnar inte hy-resrätten. Det är önskvärt att öka andelen hyresrätter.Min fråga är om spörsmålet om förhandsbeskedkommer att tas upp i det förslag som ska läggas fram.Jag vill avslutningsvis säga att jag är mycket po-sitiv till statsrådets besked om framläggande av ettförslag om tredimensionell fastighetsbildning. Det ärett glädjande besked, och jag önskar lycka till meddet. Jag ser fram emot att få läsa propositionen i desshelhet.Göran ! Utan att peka finger eller sägavems fel det var vill jag bara konstatera att bostads-politiken under den förra mandatperioden i medvetet eller omedvetet skapade långaköer, höga kostnader och djup social och ekonomisksegregation. Jag vet att inte heller ha detta, men hans partikamrater var med i dendåvarande koalitionen. Om ni vill hjälpa till är nivälkomna att visa den viljan också i stad.Jag lovar att jag kan öppna några dörrar om ni i prak-tiken vill visa den viljan. vill ju som be-kant sälja allmännyttan, och det hjälper inte precistill.Anf. 67 ():Herr talman! Först till : Jag sadeinte att jag är emot tredimensionell fastighetsbildning.Jag sade bara att det kanske inte är så att man får framsärskilt många billiga lägenheter med låg hyra. Jagsade det efter att ha sett en utredning som också visa-de just detta. Detta var det enda som jag sade omtredimensionell fastighetsbildning.Jag vill i övrigt säga att ni i de här sammanhangenbara har ett enda argument, nämligen att man inte skaha några ekonomiska subventioner och att hyressätt-ningssystemet ska lättas upp på ett sådant sätt attinflyttningshyrorna blir allt högre. Man ska också,som säger, föra in mer kapital i hy-resrätten.Jag tror inte på den metoden. Jag tror att det är enfelaktig metod, som till och med leder till att vårbostadsmarknad blir ännu mer skiktad.Också jag tror på en bättre konkurrens, men jagmenar inte att konkurrensen är det enda medlet för attlösa bostadsproblemen, framför allt inte i de storstä-derna, de överhettade regionerna. Det är inte baraStockholm som har problem med att bygga bostäder.Jag tror också att det är viktigt att man, som NinaLundström säger, har en genomtänkt markpolitik,men den måste handla om att åtminstone staten ochkommunerna inte i varje fall ska ta ut det absoluthögsta priset för marken. Det kan aldrig vara ett mål isig. Framför allt har jag aldrig heller försvarat någonsocialdemokratisk kommun som har sålt ut sin mark.Jag tycker att det är lika förkastligt av en sådan kom-mun. Det ger inte en bra bostadspolitik.Anf. 68 ():Herr talman! Statsrådet inledde med attsäga att han upplevde att vi inte förstår kommunernasroll i bostadspolitiken. Jag kan bara intyga att jag ärfullt medveten om att kommunerna i egenskap avmarkägare och med den fördelning som gäller beträf-fande ansvaret för bostadspolitiken har en mycketcentral roll i detta sammanhang.Vad gäller subventionerna kan jag konstatera attdet inom socialdemokratin och uppenbarligen ocksåinom regeringen finns olika uppfattningar om viktenav subventioner och om deras funktion. I veckanpublicerades en , , som belyser detta. Där framhålls följan-de:All erfarenhet tyder på att delar av sådana sub-ventioner hamnar i fel fickor eftersom priserna tende-rar att öka ytterligare.Det är uppenbarligen så att en viktig diskussionhär handlar om hur prisbilden påverkas av byggandet.Det har vi varit inne på tidigare i diskussioner omproduktionskostnader, och vi från haransett att det finns en sådan koppling. Vi tycker attdet är oerhört viktigt.Interpellanten räknar upp ett antal pro-blem med de här bidragen och konstaterar att de - jagdelar den uppfattningen - styr vad som byggs, inteegentligen vad de människor som behöver bostäderförväntar sig. Det ska byggas små hyresrätter fastänfolk behöver stora bostäder, och det här är ett jättebe-kymmer.Jag tycker också att det vore trevligt att prata liteom , som ju faktiskt är en borgerligt ledd kom-mun, där man ska bygga 600 studentbostäder, ochman gör det inte på grund av att det finns bidrag utanman har en helt annan typ av strategi. Jag vill baraframhålla att det finns väldigt goda exempel medborgerligt ledda kommuner som uppenbarligen lyckasbygga och bygga mycket - även bostäder.Jag hoppas att vi får flera tillfällen att diskutera dehär frågorna. Jag tackar statsrådet för allagoda synpunkter och lovar att återkomma i frågan.Anf. 69 ():Herr talman! Statsrådet är irriterad över att viskulle tro att det enbart är statens insatser som avgörbostadsbyggandets omfattning. Det tror vi förståsinte, och det vet ju statsrådet. Det är många olikanivåer och aktörer som måste samverka för att det härska bli riktigt bra. Men råkar vi befinna oss i Sve-riges riksdag och vi råkar debattera med just statsrå-det, inte med ett kommunalråd eller direktören för ettbostadsbolag, och då får han faktiskt finna sig i att vihar synpunkter på den politik som staten i form avregering och statsråd bedriver.Jag konstaterar att statsrådet är skickligare somdebattör än som ansvarig för bostadsproduktionen idet här landet, men det får väl ses som en parentes isammanhanget.Vi har väldigt dystra prognoser framöver. Reger-ingen har sagt att det ska bli 120 000 bostäder underde fyra kommande åren. säger att det kom-mer att bli 20 000, och man säger att kan vinå 30 000 bostäder. Statsrådet kan i det här samman-hanget naturligtvis inte rimligen hävda att Boverketinte skulle ha tagit med i beräkningen det nya inve-steringsstödet, för det är just vad man gör när manreviderar ned prognosen för nya hyreslägenheter från15 000 till 12 000 lägenheter. Byggindustrin är innepå samma tema och har reviderat ned sina prognosersedan regeringen presenterade sin politik, vilket välfår anses vara beklagligt.Jag undrar då om statsrådet har tagit något intryckav det här. När dessa två instanser sågar regeringenspolitik i förhållande till målet är det naturligtvis in-tressant, och jag skulle vilja be statsrådet att utifråndet här för protokollets skull göra en egen bedömningav bostadsbyggandet , 2003, och för de övrigaår som omfattas av regeringens målsättningar. Jagtror att en sådan redovisning kan vara till glädje föråtminstone en del av kammarens ledamöter lite sena-re i vår bostadspolitiska diskussion som vi får tillfälleatt återkomma till.Anf. 70 ():Herr talman! En sak bekymrar mig, och det är attstatsrådet verkar nöjd med den nuvarande bostadspo-litiken. Jag tycker statsrådet skulle vara väldigt miss-nöjd med utvecklingen. Jag tycker att det behövs ettklarläggande på den punkten.Sedan är jag väldigt glad över att jag inte är över-ens med . Jag menar att det är ohygg-ligt viktigt att verkligen värna hyresrätten och få inmera privatkapital, och på den punkten uppfattade jagändå att statsrådet och jag var eniga om målet, ävenom vi är oeniga om hur detta ska gå till. Jag tror attdet är en av de väsentligaste saker som finns.Vad vi nu vet, allihopa, är att vi kan byggaohyggligt dyra bostadsrätter vid vatten. Bo01 iMalmö är ett exempel, och HammarbySjöstad är andra exempel. Vi vet att det går att byggapå detta sätt.