prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — Den är mycket teknisktinriktad och innehåller mängder av avancerade finan-siella begrepp. Vissa förbättringar och förtydligandenhar gjorts med tiden, men utskottet anser alltjämt attredovisningen kan göras mer pedagogisk utan att avkall på kvaliteten. Strävan bör vara att även denintresserade allmänheten ska kunna tillgodogöra siginnehållet och bilda sig en bra uppfattning om skri-velsens innehåll.Utskottet koncentrerar sin utvärdering av reger-ingens riktlinjer för 1999-2002 till de delar som be-döms som mest intressanta.Utskottet har, utifrån vad som redovisats i skrivel-sen och med de förbehåll som utskottet här gjort be-träffande möjligheterna att på nuvarande stadiumgöra en långsiktig utvärdering, inte några erinringarmot regeringens beslut om riktlinjer för statsskulds-förvaltningen.Riksgäldskontorets låneverksamhet i nominellakronor förefaller ha varit framgångsrik med fullteck-nade emissioner, stora budvolymer och små ränte-skillnader i de accepterade buden. Även resultatet ihushållsupplåningen har varit gott, drygt 1 miljardkronor för den senaste femårsperioden. Samtligalåneinstrument uppvisar positivt resultat för utvärde-ringsperioden. Det kvantitativa målet för upplåningenfrån hushållen kan anses vara väl uppfyllt. För 2002uppgick kostnadsbesparingen i upplåningen via Riks-gäldsspar till , samma besparingsom . Sparformen uppvisar sammantaget förförsta gången ett litet överskott över utvärderingspe-rioden.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att Riksgäldsspar utvecklas till en attraktivsparform, inte minst för att kunna uppnå målet omstörsta möjliga kostnadsbesparing i förhållande tillalternativa upplåningsformer på penning- och obliga-tionsmarknaden. Utskottet motsätter sig således för-slaget i motion Fi28 från moderaterna.Utskottet vill precis som tidigare framhålla att ut-värderingen i vissa delar begränsas av att det förflutitalltför för att mer bestämda slutsatser skakunna dras. Utskottets helhetsintryck av verksamhe-ten ger ingen anledning till kritik mot Riksgäldskon-toret och de resultat som uppnåtts. Utskottet finnerdärför liksom regeringen att för-valtat skulden i enlighet med det övergripande måletför statsskuldsförvaltningen.En reservation har fogats till betänkandet.Anf. 123 ():Fru talman! Betänkandet handlar som sagt omstatens upplåning och skuldförvaltning, hur vi finan-sierar statsskulden.Statsskulden uppgår till närmare 1 200 miljarderkronor och den förväntas öka under de kommandeåren eftersom statsbudgeten kommer att gå med un-derskott. I storleksordningen 140 miljarder kronorkommer statsskulden att öka med.Merparten av upplåningen för att finansiera stats-skulden sker via statsobligationer, statsskuldväxlar,utlandslån och realobligationer. En mycket liten andelav upplåningen, , sker via upplåning frånhushållen inom det som kallas för Riksgäldsspar.Upplåningen via Riksgäldsspar uppgick föregåendeår till , vilket är en liten summa isammanhanget.Statens besparing i upplåningskostnader , via Riksgäldsspar, är i samman-hanget försumbar och begränsar sig till 3 miljonerkronor. har resultatet varit negativt.Riksgäldsspar riktar sig till hushållen och har tillsin konstruktion stora likheter med ett vanligt bank-sparande. Staten agerar därmed på en konkurrensut-satt och redan väl fungerande marknad som omfattaröver 700 miljarder kronor.Vi moderater anser det klart olämpligt att en stat-lig myndighet som agerar som ettkreditinstitut, som en bank bland flera på en konkur-rensutsatt marknad, där staten ansvarar för både re-glering och tillsyn.Det är orimligt att staten ska agera bank - medalla de fördelar det i sig innebär att det är staten somgör det - och ansvara för att övriga banker följerspelreglerna. Det går inte att både vara domare och enav de tävlande samtidigt.Att på det här sättet bedriva inlåning från hushål-len ligger även utanför huvud-uppgifter, och det fyller ingen reell funktion när detgäller statsupplåningen och skuldförvaltningen. Vianser därför att sparformen Riksgäldsspar bör av-vecklas.I övrigt tillstyrker vi den utvärdering av upplå-ningen och skuldförvaltningen som har gjorts.Med detta ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillden reservation som vi har gemensamt med Folkpar-tiet och Kristdemokraterna.Anf. 124 ():Fru talman! En minskning av kostnaderna förstatsskulden kan ske på olika sätt. Ett sätt, kanske detallra viktigaste, är att få ned statsskulden i relation tillBNP. Då krävs en annan politik än den som just hardiskuterats med anledning av tilläggsbudgeten ochden som diskuteras i debatten om vårbud-geten. Det handlar om att få fart på tillväxten, dethandlar om att ha ordning på statsfinanserna och dethandlar om att våga försälja statliga bolag.Skicklig förvaltning kan också bidra till att hållanere kostnaderna. Det finns i betänkandet en del godaexempel, bland annat på hur man har lyckats varaskicklig spekulant på den internationella valutamark-naden. Men självklart kan också sådana kapitalför-valtningsbeslut slå fel och faktiskt öka kostnaderna.Bland annat därför är det viktigt att hålla nere stats-skulden i relation till BNP.I reservationen tar oppositionen upp en liten delav de verktyg som finns till hands för att förvaltaskulden, nämligen Riksgäldsspar, som vi har hörttidigare. Jag gick in på hemsida.Där görs reklam för Riksgäldsspar med orden: Riks-gäldskontorets räntepapper ger ordentlig avkastningutan att du behöver ta risker och utan att du betalaravgifter. Det låter ju fantastiskt bra. Det är någontingsom vi alla har letat efter, högre avkastning och utanrisker.Samtidigt innebär detta, som tidiga-re var inne på, att staten är inne och agerar på enmarknad som redan finns och där det redan finns fleraandra aktörer. Staten sätter upp reglerna för denmarknaden och ansvarar även för tillsynen.Fru talman! Vi som hoppas på svensk seger ikvällens fotbollslandskamp är nog glada över att detinte är som bestämmer vilka regler som skagälla för matchen och att det inte är förbunds-kapten som ska vara domare. Och vi som ska varamed i kvällens ännu viktigare match, nämligen fot-bollsmatchen mellan regeringen och oppositionen, ärnog glada för att det inte är somfastställer vilka regler som ska gälla eller att BosseRingholm ska vara domare.Det är självklart olämpligt att vara deltagare sam-tidigt som man är domare och sätter reglerna. Därföryrkar jag bifall till reservationen.Anf. 125 BO ():Fru talman! För att det verkligen ska bli gjort villjag börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Detinnebär att skrivelsen läggs till handlingarna och attmotionen, Fi28, avslås. Jag kommer tillbaka till mo-tionen senare.Målet för statsskuldspolitiken - och för Riks-gäldskontorets verksamhet - är att statsskulden pålång sikt ska förvaltas till lägsta möjliga kostnad med,som det heter, beaktande av riskerna i förvaltningen. Isammanfattning ser utskottet inga skäl att invändamot regeringens beslut om riktlinjer och inte hellernågon anledning att rikta kritik mot Riksgäldskonto-rets sätt att förvalta skulden i enlighet med de riktlin-jerna.Jag skulle ändå vilja lyfta fram ett par synpunkteroch göra några kommentarer.Den första rör möjligheten att bedriva en bra ut-värdering. Den andra är något som redan har varit inne på i sin inledning, nämligendet som handlar om tillgängligheten i de dokumentsom beskriver förvaltningen och de mål och över-väganden som styr den.När det gäller förutsättningarna för att bedriva ettbra utvärderingsarbete har utskottet även i ett tidigarebetänkande betonat de svårigheter som finns på dethär området. Det handlar om tidsperspektivet, sombör vara långt för att man ska kunna utvärdera. Dethandlar om att finna lämpliga instrument med vilkaman kan mäta om förvaltningen är framgångsrik. Dethandlar också om oberoendet i utvärderingsarbetet.Utskottet menar alltså att det kunde vara värt attpröva att anlita utomstående experter för att granska,värdera och göra internationella jämförelser. Vikommer att ta upp den problematiken med Finansde-partementet och framöver. Vikommer dessutom att ägna den här frågan uppmärk-samhet i ett särskilt eget projekt.Den andra kommentaren rör det som med ett tren-digt men som jag tycker egentligen ganska onödigtord brukar kallas för transparensen, det vill säga möj-ligheten att ta del av de offentliga dokumenten. I dethär fallet skrivelsen.Det här är alltså ingen alldeles lättillgänglig mate-ria. Den innehåller mängder av tekniska resonemangoch avancerade finansiella begrepp. De flesta är sä-kert nödvändiga för att man korrekt ska kunna be-skriva och förklara principer, teknik och tänkandebakom skuldförvaltningen. Men, och det har utskottetpåpekat i tidigare betänkanden, en skrivelse till riks-dagen måste, ytterst av demokratiska skäl, kunnaförstås av de intresserade medborgare som vill ta delav den, så långt det är möjligt att genomföra detta.Det bör man säga.Jag tror dessutom att det här kravet växer i envärld där allt finns tillgängligt på det sombrukar kallas Nätet. Det är viktigt att dokumenten ärfolkligt tillgängliga. Även om nu inte just den härskriften orsakar någon rusning, för det tror jag inte,finns det mer att göra. Det har blivit bättre, men detgår att göra den här typen av texter ännu mer till-gängliga för offentligheten.Jag går över till motionen, som berör det somkallas Riksgäldsspar. Reservanterna vill, precis somförra året, att denna verksamhet ska avvecklas. Majo-riteten menar i stället att det är viktigt att Riksgäldss-par, som är en allt populärare sparform även om denär relativt liten, får en chans att utvecklas.De argument för att avveckla Riksgäldsspar somframförs i motionen och i reservationen sönderfaller iåtminstone tre delar.För det första hävdas att statens besparing underperioden är försumbar. Det handlar om 3 miljonerkronor.För det andra hävdas att det är olämpligt att statenagerar som kreditinstitut på en konkurrensutsatt ochväl fungerande marknad. Det har vi fått höra här fråntalarstolen.För det tredje sägs det att det skulle ligga utanförRiksgäldskontorets huvuduppgifter och inte fyllanågon reell funktion att bedriva inlåning från hushål-len.Hur bra håller dessa argument? Inte särskilt bra.Låt mig börja med det sista påståendet. Såvitt jagkan se och överblicka har en viktig del av verksamhet alltid handlat om inlåning frånhushållen. Den viktigaste verksamheten är premieob-ligationslånen. Riksgäldsspar är en mindre del av det.Inlåning från hushållen har man, såvitt jag kan se,sysslat med under överblickbar tid.Till sist vill jag ta upp argumentet att besparingenär försumbar. Ja, som utvärderingenomfattar uppgår den i och för sig till dessa försumba-ra 3 miljoner, men trenden är god. Under det första årsom utvärderingen omfattar gick verksamheten backmed 27 miljoner. har den gåttmed överskott på 10 miljoner under vart och ett avdessa båda år.Påståendet att det skulle vara olämpligt att statenagerar som kreditinstitut på en konkurrensutsatt ochväl fungerande marknad får mig att undra: Vad skulleman ha sagt om det hade varit en icke väl fungerandemarknad? Då hade väl slutsatsen - som den brukar bli- blivit att staten inte ska vara där. Jag tror tvärtom attdet finns en viss poäng med att bankerna får konkur-rens också på det här sättet.Fru talman! Riksgäldsspar bör få en chans att fort-sätta utvecklas. Därför yrkar jag bifalltill utskottets förslag.Anf. 126 ():Fru talman! Vi i delar utskottets be-dömning i frågan om statens upplåning och skuldför-valtning för perioden.Beträffande Riksgäldsspar som en aktör på enmarknad för räntebärande sparformer gentemot hus-hållen har vi inte heller några invändningar. Vi serRiksgälden som en aktör bland andra. Ur konsument-synpunkt är det bra med ett brett utbud där konsu-menten ges största möjliga valfrihet. Mångfalden bliri det här sammanhanget i stället en stimulansfaktor påmarknaden.När det nu handlar om en offentlig aktör är detviktigt att framhålla att verksamheten bedrivs på ettkonkurrensneutralt sätt. I de handlingar som har re-dovisats i det här ärendet finns det inget som talar föratt det skulle vara på annat sätt.Fru talman! Med dessa korta kommentarer yrkarjag bifall till utskottets förslag till beslut.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeNU11 Vissa elmarknadsfrågor m.m.Punkt 1 (Stängningen av , m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:30 för res. 215 för res. 3262 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Rolf () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Förberedande votering 2:91 för res. 128 för res. 2186 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:175 för utskottet90 för res. 143 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 24 v, 19 cFör res. 1: 48 m, 42 fpAvstod: 29 kd, 14 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 3 (Förbudet mot kärnteknisk forskning)1. utskottet2. 5 (m, fp, kd)Votering:190 för utskottet118 för res. 541 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 kd, 24 v, 19 c, 14 mpFör res. 5: 48 m, 42 fp, 28 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpGunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 8 (Reformerad elmarknad)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:265 för utskottet14 för res. 1329 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 24 v, 19 cFör res. 13: 14 mpAvstod: 29 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU19 Utvecklingen inom den kommunala sektornPunkt 2 (Tillfälligt sysselsättningsstöd)1. utskottet2. 1 (m, c)Votering:199 för utskottet67 för res. 142 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 29 kd, 24 v, 14 mpFör res. 1: 48 m, 19 cAvstod: 42 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 5 (Utjämningssystemet)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:170 för utskottet42 för res. 495 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 24 v, 14 mpFör res. 4: 42 fpAvstod: 48 m, 28 kd, 19 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 10 (Sammanhållningspolitiken)1. utskottet2. 16 (c)Votering:289 för utskottet19 för res. 1641 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 29 kd, 24 v, 14 mpFör res. 16: 19 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 15 (fastighetsavgift)1. utskottet2. 21 (kd)Votering:277 för utskottet29 för res. 211 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 24 v, 19 c, 12 mpFör res. 21: 29 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 4 mpPunkt 16 (Balanskravet för kommunerna)1. utskottet2. 22 (fp)Votering:266 för utskottet42 för res. 2241 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 29 kd, 24 v, 19 c, 14 mpFör res. 22: 42 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 17 (Kommunernas skattebas)1. utskottet2. 23 (c)Votering:289 för utskottet19 för res. 2341 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 29 kd, 24 v, 14 mpFör res. 23: 19 cFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 21 (Kommuner och landsting som arbetsgiva-re)1. utskottet2. 27 (fp)Votering:266 för utskottet42 för res. 2741 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 48 m, 29 kd, 24 v, 19 c, 14 mpFör res. 27: 42 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU21 Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2003Punkt 1 (Kapital för omstrukturering av statliga bo-lag)1. utskottet2. 1 (m, fp, c)Votering:171 för utskottet108 för res. 129 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 m, 24 v, 14 mpFör res. 1: 47 m, 42 fp, 19 cAvstod: 29 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 15 (Lag om ändring i lagen [2001:761] ombostadstillägg till pensionärer m.fl. )1. utskottet2. 4 (kd, c)Votering:236 för utskottet48 för res. 424 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 26 m, 40 fp, 24 v, 14 mpFör res. 4: 29 kd, 19 cAvstod: 22 m, 2 fpFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mpHenrik S Järrel (m) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 30 (Ändrade ramar för utgiftsområden samtändrade och nya anslag)1. utskottet2. 8 (c)Votering:205 för utskottet18 för res. 884 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 21 m, 13 fp, 1 kd, 24 v, 14 mpFör res. 8: 18 cAvstod: 27 m, 29 fp, 28 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 6 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 3 mpBeatrice , , , HenrikS Järrel, , och Carl-AxelRoslund (alla m) samt och (båda fp) anmälde att de avsett att avstå från attrösta men markerats ha röstat ja.Kerstin () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU22 Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning 1998-2002Punkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (strategiska beslut ochoperativa förvaltning av statsskulden)1. utskottet2. (m, fp, kd)Votering:189 för utskottet118 för res.42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 24 v, 19 c, 14 mpFör res. : 48 m, 41 fp, 29 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 3 c, 3 mp13 § Tillsyn och sanktioner på miljörättensområde, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU15Tillsyn och sanktioner på miljörättens område, m.m.(prop. 2002/03:54).Anf. 127 ():Fru talman! Miljö- och jordbruksutskottets leda-möter ska debattera ett ärende om tillsyn ochsanktioner på miljörättens område. Betänkandetgrundar sig på en proposition från regeringen ochbehandlar två följdmotioner på propositionen samt ettantal motioner från den allmänna motionstiden.Riksdagens förväntade beslut kommer att leda förändring av kommunallagens jävsregler förkommunala tjänstemän och politikers beslut om till-syn. Vidare föreslås tre förändringar av miljöbalken.Den första specificerar vad en tillståndsdom om för-bränning av avfall ska innehålla. De andra två föränd-ringarna, som kan synas små, förväntas få en storpåverkan på tillämpningen av ute i sam-hället. Dels sänks lägsta nivån för miljösanktionsav-giften , dels införs en så kalladåtalsprövningsregel vid enklare förseelser som stridermot . Exempel på sådana förseelser kanvara att någon näringsidkare glömt att lämna in sinmiljörapport eller köldmedierapport till myndigheter-na.Fru talman! Förändringarna som föreslås antas idetta betänkande kan tyckas marginella, men jagskulle vilja säga att det är förändringar som kraftfulltkan bidra till att förändra synen på ochdärmed återupprätta förtroendet för den svenska mil-jölagstiftningen.Jag har rest runt en hel del i landet för att träffafolk som hamnat i problem med . Jag trorinte att jag överdriver om jag säger att det är en småttupprorisk stämning ute i landet när det gäller dennalagstiftning. När trädde i kraft den 1januari 1999 hände något allvarligt där ute.- Dialogen mellan myndigheter och företagarebyttes ut mot polisanmälan och känsla av förföl-jelse.- Människor som alltid velat göra rätt för sig ochanser sig ha miljöns bästa för ögonen sattes ditsom miljöbrottslingar.- Tjänstemän och politiker i kommunala nämndersätter dit folk i gråzonen för att man själv är räddför att åka dit för tjänstefel.Miljö-Sverige har blivit kallt, och dialogen mellanaktörerna om miljönyttan håller på att försvinna. Jagär uppriktigt orolig för framtiden. Vi måste genomfö-ra förändringar eller vara beredda att förlora greppet.Det kan låta lite dramatiskt, men jag är övertygadom att scenariot som jag målar upp är på väg att in-träffa.Låt mig ge ett exempel.Jag träffade en småföretagare i län. Handriver ett mindre tillverkningsföretag. I ett av hörnenpå den lilla fabriken stod en dunk med spillolja. Oljanär inte en del av den ordinarie produktionen utan haranvänts till maskinerna. På andra sidan landsvägenfinns en avfallsstation. Med sitt sunda förnuft tänkteföretagaren att oljan ligger bättre på avfallsstationenoch körde över den i sin bil. Detta råkade han berättaför den lokala miljöskyddsinspektören, som genast -helt enligt regelverket - gav företagaren en kännbarmiljösanktionsavgift och anmälde honom till polisen.Domstolen dömde företagaren till dagsböter för brottmot . Han hade inte föranmält transportav farligt avfall.Denne företagare känner sig märkt för livet. Hansade ett par saker som fick mig att tänka till. Inled-ningsvis presenterade han sig som miljöbrottsling.Han sade att han aldrig mer kommer att prata medden kommunala miljöinspektören igen. Min tankevar: Vad kommer företagaren att göra nästa gång hanhar en dunk med olja stående? I bästa fall låter handen stå kvar, i sämsta fall häller han ut oljan i när-maste brunn och håller mun.Om denne företagare hade haft dunken stående isitt garage i hemmet hade det varit okej att köra spil-let till avfallsstationen. Om denne företagare hadehaft sitt företag i hade det varit okej enligtden lokala föreskriften att köra upp till olja.Vad är det för regelverk vi har skapat?Detta är bara ett exempel. Det finns massor avproblem med som vi måste åtgärda:- Avsaknaden av ett småföretagarperspektiv i mil-jöbalken - det är för mycket av myndighetsper-spektiv.- Myndigheternas tjänstemäns möjlighet att varabollplank och vägledare har närmast omöjlig-gjorts.- Mycket stora variationer i tillsynsavgifter mellanolika kommuner.- Myndigheters varierande hantering av regelver-ken.- De mycket långa handläggningstiderna vid pröv-ning av tillstånd.- Den olika tillämpningen av miljökonsekvensbe-skrivningen mellan olika myndigheter.Detta måste förändras . Annars fort-sätter attityden mot miljölagstiftningen att förmörkas.Resultatet blir en sämre miljö och en mycket lägreekonomisk tillväxt än vi skulle kunna uppnå om reg-lerna och tillämpningen var smidigare.Men vi har valt att inte motionera eller reserveraoss på dessa punkter eftersom vi anser att , som arbetar med att utvärdera miljöbal-ken, ska få fortsätta att arbeta. Därför återkommer vimed skarpa förslag när kommittén lagt fram sinabetänkanden.Jag är däremot mycket nöjd med de förändringarsom vi nu beslutar om. Att sänka miljösanktionsav-giftens lägsta nivå från till kan låtasmått, men för en som drivet ett solarium och somglömt att lämna in till kommunen är4 ett stort antal soltider. Förseelsen kan inteses om en stor risk för miljö och hälsa. Vårt förslaghandlar om att miljösanktionsavgiften i detta fall merska få karaktären av en förseningsavgift. ståri proportion till förseningsavgifter som myndigheter-na använder sig av i andra sammanhang.Åtalsprövningsregeln som införs är kanske ännuviktigare. Den nämnda solarieföretagaren som glömtatt lämna in ska enligt miljöbal-ken inte bara få en svidande sanktionsavgift utanockså få sin förseelse prövad i domstol. Kanske den-na till och med blir dömd till dagsböter. Detta ha letttill två saker. Dels har åklagare och domstolar fått såmånga småärenden att det finns en risk att ingen tidfinns över till de riktigt allvarliga miljöbrotten. Delshar personer som begått ringa förseelser dömts opro-portionerligt hårt med dubbel straffsanktion. Detta ärinte heller rimligt.