prot · GQ09121 · 2003-06-12 00:00:00 — Vad vi är ute efter är att skapaen likhet mellan kommuner, landsting och staten sominnebär att man också får förståelse för de problemsom staten ständigt sätter kommun- och landstings-politiker i. Det är utan tvekan så att ställer man ettkrav på en ekonomi i balans som man drarbort ekonomiska resurser från kommuner och lands-ting gräver man djupa hål i deras ekonomi. De fårmed andra ord svårt att uppfylla de krav som vi blandannat ställer från den här kammaren.Anf. 73 ()replik:Herr talman! förklarar nu litebättre vad utredningen ska innefatta, och det är tillviss del en helt annan sak.Det här är ett system för hur staten får ordning påsin ekonomi - offentliga finanser, budgetsaldot ochockså balans mellan statens utgifter och inkomster.Den utredning som leder håller på ochtittar på vem som ska göra vad, hur det hela ska för-delas och hur den kommunala självstyrelsen fungerar.På den punkten är egentligen bön-hörd, den utredningen har faktiskt startat.Anf. 74 () replik:Herr talman! Den Svegforska utredningen kan gi-vetvis ta upp de här frågeställningarna, men det kvar-står trots allt faktum att vi från den här kammarenålägger kommuner och landsting att göra vissa sakersamtidigt som vi också ställer krav på en ekonomi ibalans. Det här går inte ihop, det kan vi konstaterafrån de rapporter som Kommun- och Landstingsför-bunden har gett såväl för att halvår sedan som för enmånad sedan. Den kommunala ekonomin undergrävspå grund av de förhållanden som vi har. Det ärden situationen som vi försöker komma till rätta medgenom bland annat det här kravet.Anf. 75 ():Herr talman! Det känns lite märkligt att komma inså här efter de tunga ekonomiska talesmännen ochtala om ett enskilt objekt. Men det är min enda chans,och jag tänker ta den och tala om Ci-tytunneln i , hur viktigt det är att den verkligenblir byggd och byggd . Det finns nu teck-en på att man från regeringens sida tvekar.Citytunneln är en angelägenhet för hela ,det är alls ingen lokal trafiklösning. var tidigare slutstationen för de allra flestatågen söderut, men efter tillkomstblev det en säckstation. Det innebär att alla tåg måstegöra två rörelser: De ska in och vända och ut igen påsamma spår. Därmed slog man snabbt i kapacitetsta-ket för . Det bromsar nu utvecklingenav tågtrafiken i hela södra man byggde var det med in-ställningen att tåget skulle prioriteras framför bilen,och på den punkten har politikerna blivit bönhördaöver hövan. Medan biltrafiken inte har utvecklats iden takt som man trodde har tågtrafiken blivit ensuccé och slagit alla rekord. Men är det stopp,bromsar effektivt all vidare utvecklingav tågtrafiken.I dag angörs av 136 Öresundstågper dygn, tåg som ska in, tömmas på passagerare,lokföraren ska förflytta sig från den ena ändan till denandra, tåget ska fyllas igen och sedan åka ut därifrån.Man har på sig för detta. Det går alltsåinte att trycka in ett enda tåg till. Dessutom är detmeningen att ska fortsätta vidare upp iSkåne och i , men det har också blivitstopp på grund av kapacitetsbristen på station.Förutom alla kommer alla övrigatåg från dit. är det 36 tåg somangör station, 36 tåg som ska ut och in påsamma spår. Det är fullt nog, det går inte längre.Någon har sagt att man ska bygga en ny stationoch flytta den. För det första är det vansinnigt, och istort sett är det lika dyrt som att bygga Citytunneln.För det andra, herr talman, ska persontåg ju gå fråncity till city. Det är tågets enda chans att konkurreramed flyget. Då ska man inte lägga en centralstationute på en åker.Utan kommer 250-300 tåg per dygnatt köra i genom en fjärde-del av Malmös bostadsområden. Det är en ohållbarsituation, förutom att man inte vidare kan utvecklatågtrafiken. Man räknade med en ökning när bronkom av tågtrafiken i regionen , det blev12 %. Det är naturligtvis en oerhört glädjande ut-veckling. En tågresenär är ju en person som har ställtbilen till förmån för tåg.Herr talman! Jag delar den oro som känner och som man har gett uttryck föri ett brev till regeringen. Det finns tecken som tyderpå att man nu från regeringens sida försöker backafrån det avtal man har skrivit med kommunoch om att ska stå färdig år2008.Det skulle kännas härligt om jag kunde åka hemtill den skånska sommaren och ha med mig ett klartoch rejält löfte från en företrädare för regeringspartietom att besparingar inte kommer att drab-ba , för det vore ett dråpslag mot tågtrafi-ken i södra var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Ändringar i riksdagsordningenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU22Ändringar i riksdagsordningen (prop. 2002/03:100delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Åtgärder för att stärka den finansiellaställningen i (prop. 2002/03:86)betänkande 2002/03:NU13Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i SJAB (prop. 2002/03:86).Anf. 76 ():Herr talman! ska nu ta ställning till re-geringens förslag om att göra ett kapitaltillskott till SJAB på och att bevilja SJAB en låneram i på ytterligare 2miljarder kronor. Jag vill inledningsvis yrka avslag påregeringens proposition, det vill säga bifall till reser-vation 1 i näringsutskottets betänkande. Jag ska straxåterkomma till varför.SJ:s affärer framstår som exempellösa. I slutet avmaj lämnade näringsminister regeringens skrivelse till med denårliga redogörelsen för verksamheten i de statligaföretagen. I den skrivelsen antyddes inga som helstproblem för . I skrivelsen framhöll näringsmi-nistern att för statliga ägda företag är kravet på ge-nomlysning en demokratifråga eftersom företagenytterst ägs av svenska folket. Affären SJ uppvisar detmesta utom just den genomlysningen.Så sent som avgav styrelsen förSJ AB sin delårsrapport för . Dåangavs bolagets egna kapital till 766 miljoner kronoroch framtidsutsikterna för företaget beskrevs somgoda. Mindre än fann bolagetsstyrelse plötsligt att man hade skäl att anta att bola-gets egna kapital understeg hälften av det registreradeaktiekapitalet. , när vi ärframme , har hela det egna ka-pitalet och lite till, inalles bortåt ,förbrukats och är plötsligt konkursmässigt.Huvudorsaken till detta och till den här redovis-ningsskandalen var att den nya ledningen i SJ ABvelat reservera pengar för förlustavtal som historiskthade ingåtts när SJ lagt anbud på järnvägstrafik ikonkurrens med andra intressenter.I december 2002 genomförde näringsutskottet,trafikutskottet och finansutskottet en gemensam hea-ring med ledningen för . Vidden tidpunkten var kontrollbalansräkningen som SJAB hade att upprätta enligt bestämmelserna i aktie-bolagslagen hemligstämplad och uppvisades inte förriksdagen ledamöter förrän i samband med hearingen.Jag tycker att man kan göra två iakttagelser somen följd av detta. Den ena iakttagelsen är att den härredovisningsskandalen aldrig hade kunnat inträffa iett privat börsnoterat företag. Hade detta hänt ettföretag noterat på Stockholmsbörsen hade vi haft ensvensk motsvarighet till i USA.Den andra iakttagelsen man kan göra är att när-ingsministern och regeringen bär ett väldigt stortansvar. I få statliga bolag har Näringsdepartementetsledning varit så operativt involverad i handläggningenoch skötseln av företaget. Statssekreterare från var till och medunder ordförande i bolagets styrelse.I syfte att rekonstruera bolaget har regeringen nulagt sina förslag på bord. Vi har från deborgerliga partierna i oppositionen kunnat konstateraatt vi inte heller i detta ärende har fått ett beslutsun-derlag värt namnet.Vi har fått en proposition från regeringen som av-handlar SJ:s affärer på sex sidor där inga konsekvens-analyser finns, där inga handlingsalternativ beskrivsoch där ingen motivering ges till varför man ska väljaden av regeringen föreslagna lösningen.Inga yttranden har inhämtats. Inget remissförfa-rande har skett. Det har inte behövts. Man skriver rentut att den normala och sedvanliga propositionsbered-ningen har ersatts med överläggningar med Vänster-partiet och Miljöpartiet.Jag har tillsammans med , , , , och ÅsaTorstensson, , till konstitutionsutskottetskansli inlämnat två granskningsanmälningar. Vi villpröva om näringsminister har handlagtberedningen av detta ärende och tre andra ärendenrörande statliga bolag i enlighet med regeringsfor-mens bestämmelser.Vi menar att vi med det underlag som näringsmi-nistern har tillhandahållit inte kan fullgöravår uppgift som valda företrädare för folk.Vi ser naturligen mycket allvarligt på detta.En central fråga vid bedömningen av kapitaltill-skottet till SJ är om det förslag som regeringen harlämnat står i överensstämmelse med de statsstöds-regler som finns i Europeiska unionen. Den frågan ärhelt central. Den avhandlas i propositionen på 16rader som regeringen till EU-kommissioneninlämnar flera hundra hemligstämplade sidor utred-ningsmaterial i just detta ärende. Men ingenting avdetta redovisas i propositionen.Vi har från de borgerliga partierna i sakfrågankommit till lite olika slutsatser. För delhar vi nöjt oss med att konstatera att det på grundvalav regeringens avgivna proposition över huvud tagetinte är möjligt att ta ställning i ärendet. Mot den bak-grunden yrkar vi alltså avslag på näringsministernsförslag om kapitaltillskott till SJ AB.Anf. 77 ():Herr talman! I propositionen föreslår regeringenatt ger regeringen bemyndigande att tilldelaSJ AB ett ägartillskott samt vidta andra åtgärder föratt förhindra att bolaget försätts i likvidation.Folkpartiet anförde redan i samband med om-vandlingen av till aktiebolag en radprincipskäl mot statliga bolag. Det staten äger skastyras demokratiskt och med full öppenhet och insynför medborgarna. Det finns dessutom mycket somstaten över huvud taget inte ska ägna sig åt och som sker i viktiga statliga bolag. Staten ska enligt vårmening sätta upp spelreglerna men inte spela själv.Vi i kunde endast godta en bolagise-ring av SJ under vissa villkor. För det första att riks-dagen beslöt om en avreglering av all järnvägstrafik iSverige. För det andra om det tydligt uttalades att enbolagisering av SJ skulle ses som ett första steg moten utförsäljning. För det tredje att SJ:s verksamhetkoncentrerades till kärnområdena och att verksamhetsom inte direkt handlade om järnvägstrafiken skullesäljas av.I fall de villkoren inte uppfylldes ansåg vi i Folk-partiet att förslaget om bolagisering av SJ borde av-styrkas. Tyvärr fick vi inte då gehör för våra krav.Det hade varit bra om så hade skett.Som framgår av regeringens proposition är deproblemen som SJ nu står inför vållade dels av enöverskattning av de till bolaget överförda värdena försåväl kapital och trafikverksamhet, dels av flera in-gångna trafikavtal som visat sig vara olönsamma.Kostnaderna för underhåll av rullande materiel harunderskattats och därför blivit bristfällig. Driften harvarit ineffektiv och inte kunnat anpassas till den nyaaffärssituationen.Utvecklingen som lett fram till dagens situationföranleder inte oss i liberalerna att ändravår principiella kritik av bolagiseringen. Riskerna ochsvårigheterna med att genomföra processen under-skattades. Verksamheten lyckades inte anpassa sig tillden nya verklighet i vilken den skulle bedrivas ochfinnas.Herr talman! Statens främsta näringspolitiskauppgift är trots allt att ange ramar och regelsystem förnäringslivets verksamhet och bidra till att skapa för-utsättningar för långsiktig tillväxt. Om staten samti-digt uppträder som ägare, utförare och utformare avde regler som gäller för näringslivet uppstår en radproblem bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala inve-steringsbeslut och svårigheter att tillföra kapital tillföretag som behöver det för sin expansion och verk-samhet.Nej, grundprincipen måste enligt vår mening varaatt konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privatregi. Aktiebolagsformen lämpar sig mycket dåligt föroffentlig verksamhet. Organisationsformen är avseddför privat verksamhet i en affärsmässig miljö sombedrivs i vinstsyfte. Därför uppstår konflikten mellanbehovet att kunna agera på en marknad utan att kon-kurrenterna får kännedom om affärsstrategi och över-väganden i förväg och kravet på att tillgodose endemokratisk öppenhet och insyn. Denna konflikt ärofrånkomlig, herr talman, men den är inte heller ac-ceptabel i en situation som denna. åsiktär att statliga bolag bör och ska privatiseras. Försälj-ningen av de statliga företagen ska ske på ett ansvars-fullt sätt. De berörda företagen ska bli starkare ochmer konkurrenskraftiga efter en slutförd privatisering.Det är målet och syftet.Herr talman! Information som kan vara avgörandeför bedömning av SJ:s finansiella ställningpå bedöms vara en affärshemlighet inombolaget och kan därför inte ingå i det offentliga be-slutsunderlaget, detta trots att staten är ensam ägaresamt att har en relativt skyddad ställning påmarknaden som gör företaget mindre utsatt för kon-kurrenstryck. Propositionens beslutsunderlag ger intestöd för slutsatsen att de föreslagna åtgärderna ärtillräckliga för att lösa SJ:s strukturella och finansiellaproblem.Regeringens metod att hantera kapitaltillskottetgenom att be om ett bemyndigande att skjuta tillkapital från ett konto i Riksgälden till vilket statligabolag ska skjuta till sammanlagt 3 miljarder kronorhar flera svagheter. För det första minskar återigenriksdagens inflytande över de statliga bolagen närregeringen ges frihet att agera utan upp-drag. För det andra är vi i helt avvisandetill konstruktionen som innebär att medlen fonderasutanför statsbudgeten, vilket öppnar för att kringgåutgiftstak och budgetlag.Herr talman! Syftet med själva budgetlagen är jufaktiskt att främja ett långsiktigt sunt ekonomiskthandlande. Att regeringen nu vill inrätta och användasig av fasta sätt att kringgå dessa regler kan bara ledatill en försvagad ekonomisk ansvarsfullhet.En grundläggande invändning är trots allt att för-slaget står i strid med budgetlagen och är konstitutio-nellt mycket tvivelaktigt. Den nuvarande ordningen,det vill säga att inom ramen för den ordina-rie budgetprocessen beslutar om i vilken utsträckningskattebetalarnas pengar ska användas för statligabolag, menar regeringen "begränsar ägarens hand-lingsmöjligheter på ett olämpligt sätt". Herr talman!Det är fel. Ägaren, det vill säga i förlängningen med-borgarnas företrädare, det vill säga , harfullständig handlingsfrihet. Däremot begränsas re-geringens handlingsfrihet, vilket faktiskt är självaavsikten med den gällande förordningen. Vi anser attdet ur demokratisk synvinkel är angeläget att den härordningen består, och det är oroväckande att en avmotiveringarna till förslaget är att med-verkan i beslutsprocessen anses hämma statens för-valtning av bolagen.Herr talman! Jag talade tidigare om att konkurren-sen kunde snedvridas. Regeringens jämförelse om är en privat företagsägare är helt irrelevant i dethär förslaget, dels av det uppenbara skälet att reger-ingen inte är en privat företagsägare, dels eftersom ettflertal statliga företag är mycket speciella, bland an-nat genom att ha lagreglerade monopol. Man hänvisartill att man har en marknadsekonomisk investerings-princip, men det saknas helt en redovisning av grun-den för den här bedömningen.Regeringen säger också att insatserna ska använ-das för att vidareutveckla en väl fungerande verk-samhet som kräver ytterligare kapital. Jag upprepar:Enligt regeringen ska de här insatserna användas föratt vidareutveckla en väl fungerande verksamhet somkräver ytterligare kapital. Enligt vår mening är inte deverksamheter som åsyftas, SJ till exempel, någon välfungerande verksamhet.Herr talman! Man har i propositionen inte ensövervägt någon annan väg än rekonstruktion utanbestämt sig för ett alternativ redan innan genomlys-ningen av SJ har påbörjats. Man har avstått från ennormal hantering i beredningen av ärendet som vihörde tidigare, det vill säga man har inte inhämtatyttranden och upplysningar från myndigheter, organi-sationer eller företag utan ersatt detta med det somman i propositionen kallar samarbete med Vänster-partiet och . Det här ger naturligtvis upp-hov till den mycket allvarliga frågan om man faktisktfrån regeringens sida fullt ut respekterar de demokra-tiska spelreglerna. Det finns beredningskrav somnäringsministern säkert väl känner till. Varför harman frångått dem?Herr talman! Regeringens resonemang om att ka-pitaltillskottet är förenligt med EG-fördragets reglerom statligt stöd är inte heller övertygande. Regering-en lyckas inte övertyga om att situationen är den somfaktiskt beskrivs. Man säger så här: Det är troligt atten sådan investerare - som har en mer långsiktig synpå verksamheten, vill jag anmärka - skulle satsakapital för att säkra överlevnaden för ett företag somdrabbas av tillfälliga svårigheter men som beräknasbli lönsamt igen. Som framgår av vår motion är vårbedömning att de ekonomiska svårigheterna och destrukturella problemen är långt allvarligare än reger-ingen säger, och det föranleder en annan slutsats, enslutsats som mycket väl kan tänkaskomma fram till.I omstruktureringsreglerna står det så här: Lånefi-nansiering via på annat än mark-nadsmässiga villkor eller - här kommer något somman glömt att ta med i propositionen - där Riks-gäldskontoret är den enda tillgängliga långivaren äralltid att anse som statsstöd. är näringsministernupptagen med en annan diskussion, men det här är enväldigt viktig fråga som jag hoppas att han kan svarapå . Min fråga är egentligen: Har regeringenglömt detta? Har man inte sett det? Kan man ha ute-lämnat detta ur propositionen med avsikt? Eller är detdet här som man misstänker att EU-kommissionenskulle vilja prata om, det vill säga att Riksgäldskonto-ret är den enda tillgängliga långivaren och att det dåalltid är att anse som statsstöd? I så fall måste SJbetala tillbaka pengar, som man i och för sig ännuinte har fått. Det kommer att påverka situationenhögst märkbart. Jag vill hemskt gärna ha ett svar frånnäringsministern, om han uppfattade frågan, annarsfår jag ställa den igen senare.På , herr talman, är det möjligt att destrukturåtgärder som SJ:s ledning beslutat om kankomma att förbättra lönsamheten för företaget, menvi gör bedömningen att de här åtgärderna inte kom-mer att lyckas vända de grundläggande problem somSJ har utan ytterligare insatser. SJ:s strukturproblemberor på den mycket oklara situation som ett statligtägt före detta monopolföretag har på en bara delvisavreglerad marknad. Tilltron till att ledningen kanöka affärsmässigheten utan att företaget helt ochhållet är utsatt för konkurrens är överdriven. Somframgår av propositionen är bedömningen av kapi-taltillskottets storlek avhängig av de åtgärder sombeslutats och att den affärsplan som antagits för peri-oden kan genomföras utan att nya finan-siella risker kommer . Med andraord, herr talman, är bedömningen att SJ från och mednu har förmåga att uppträda strikt affärsmässigt därman förut inte hade det. Ja, det finns ett ordspråk somlyder: När fan blir gammal blir han religiös.Herr talman! Det är inte enstaka olycksfall i ar-betet som har lett till att SJ har skrivit olönsammatrafikavtal. har SJ:s hantering ifrågasatts.Attityden mot andra aktörer har varit mycket kallsin-nig, och SJ tycks präglas av en vilja att slå ut konkur-renter, kosta vad det kosta vill. visar det sig, herrtalman, att kostnaden överstiger om inte viljan så ialla fall kapitalet. Det vore illa om det skapas en bildav att ett statligt bolag, till på köpet en före dettamonopolverksamhet, som beter sig oansvarigt kan fåhjälp att lösa kriser och frånträda ingångna avtal. Detskulle etablera en norm som säger att man kan ma-növrera ut andra aktörer genom underbudspolitik ochsedan få påfyllning i kassan när konkurrenterna för-svagats eller helt dragit sig ur spelet. På mer normalsvenska kallas det för dumpning.Sammanfattningsvis finns det alltså flera omstän-digheter som föranleder oss i att ifråga-sätta de föreslagna åtgärdernas tillräcklighet ellerlämplighet. Vår mening är därför att regeringensproposition bör avslås. SJ får löpa linan ut. SJ träder ilikvidation , och enlikvidator förordnas med uppdrag att omstruktureraoch sälja verksamheten under ordnade förhållanden.Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifalltill reservation 2, och jag ser fram emot näringsmi-nisterns svar på den fråga jag ställde. Jag hoppasverkligen att han uppfattade den och inte ägnade sigåt annan verksamhet i kammaren.Anf. 78 ():Herr talman! Välkommen, näringsministern! Jaggläds åt och uppskattar att näringsministern vill deltai kammarens debatter. Jag förutsätter att han lyssnarnoggrant . Jag hoppas också att näringsmi-nistern kan övervara nästa ärende, som handlar omsvensk exportkredit, också det ett intressant ärendedär det finns många frågor i luften.Herr talman! är det examen. Ämnet som fö-religger för examination är statliga bolag i allmänhetoch och i syn-nerhet. Det finns bara ett betyg att dela ut. Regering-en får underkänt. Man har för skattebetalarnas räk-ning skött ett statligt bolag på ett sätt som lämnarmycket i övrigt att önska vad gäller ägarstyrning,bonusar, strategiska beslut och så vidare. Man hargentemot det beslutande organet i underlå-tit att tillhandahålla nödvändig information för att viöver huvud taget ska kunna ta ställning till ärendet.Jag vill därför, herr talman, redogöra för hur enmaktfullkomlig regering hanterar ett obekvämt ären-de. Det är intressant, inte minst ur demokratisyn-punkt.Sent kom beskedet att SJ hade förbrukatmer än hälften av sitt aktiekapital och alltså stod påkonkursens brant. Vi kristdemokrater begärde då attvia departementet få underlaget för bolagiseringen avSJ för att tidigt kunna göra en självständig bedöm-ning. Detta visade sig omöjligt. Det mesta var hem-ligstämplat. Vi förde kontinuerliga samtal med de-partementet, men beslutet sköts upp. Inteens kontrollbalansräkningen gick först att få ut. Tvåmånader efter det att vi begärt handlingarna utlämna-de fick vi beskedet att vår begäran avslagits.Kristdemokraterna begärde då en aktuell debatt iriksdagen med anledning av krisen i SJ - sannerligenen aktuell fråga. Detta nekades av talmannen medhänvisning till det tajta schemat före juluppehållet. Istället blev det en hearing med näringsutskott, trafik-utskott och finansutskott, utan möjlighet för pressenatt närvara under själva utfrågningen av Pagrotskyoch statssekreterare.När jag på hearingen ställde frågan varför kon-trollbalansräkningen var hemligstämplad svaradenäringsminister att det var den inte allsutan den fanns i lokalen. Plötsligt hade man bestämtsig för att häva hemligstämplingen för just dennahandling. Övriga handlingar fick vi fortfarande inte tadel av.När propositionen kom var den 16 sidor tunn. Därsaknades, som vanligt verkar det, både konsekvens-analys och alternativa handlingsvägar. Det som re-geringen stadgat i sin egen propositionshandbok ef-terlevs inte alls.Kristdemokraterna försökte i detta skede begära utde handlingar som fanns som bakgrundsmaterial. Vigjorde det till och med innan propositionen kom. Då försökte vi i stället via SJ:s ledning fåuppgifter om sådant som vi behövde ha som underlagför att kunna göra en rimlig bedömning. Vi fick be-skedet att SJ:s ledning inte kunde träffa oss. Det an-sågs från departementshåll inte lämpligt. Det är all-varligt om regeringen lägger munkavle på statligabolagsledningar. Det är alarmerande.Så småningom kom de hemligstämplade hand-lingarna till näringsutskottet - innan mo-tionstiden gick ut. Det visade sig vara sex A 4-pärmarfulla med papper. Alla hade varit hemligstämplade!Det finns naturligtvis inte en chans att på två dagargöra en grundlig genomgång av sex A 4-pärmar fullamed papper, dagar som för oss ledamöter oftast ärfullbokade med möten. Vi fick inte heller användahandläggare för att gå igenom mängden papper.