prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Vi kräver att varje individ betraktasjust som en egen individ utifrån sina kvaliteter ochsina egenskaper och inte som en del av kvotgrupper.Är beredd att till exempel slutatala om detta etniska ursprung som någotslags automatisk orsak till segregation och se att dethandlar om livsförutsättningar som vi ger människor?Det behövs en klassisk liberal frigörelsepolitik istora delar av det av dogmatism tyngda ,bland annat i de områden i som försökte tala om. Men hon visste inte varifrånmin exempel kom. Jag bor granne med den skola somdu talar om, . Det är min grannskaps-skola där mina grannars barn går. Jag kan det områ-dets förutsättningar. Frågan är: Kan ?Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag vet var bor. Meddet verkar som om han inte riktigt har sett och lyss-nat. Men det är också möjligt att vi utifrån olika ide-ologiska utgångspunkter kanske tolkar verklighetenpå lite olika sätt. Vad som är sant, vad som är viktigtoch vad ändå borde uppmärksamma ärden mycket kraftiga förbättring som man har gjort påBrickebackens skola, och man har gjort den delvisberoende på att extra resurser har satsats på skolan föratt möta de sociala bekymmer som finns i skolan,sådana extra resurser riktade till de skolor som behö-ver dem bäst som Moderata samlingspartiet på olikasätt har bekämpat här i riksdagen.Anf. 139 ():Fru talman! Integration är en process för delaktig-het som berör oss alla och som gäller oss alla, mänoch kvinnor. Och vi vill ha ett samhälle där alla indi-vider kan bidra till den gemensamma försörjningen,ta ansvar för sin egen utveckling och också förverkli-ga sina drömmar. Därför är inriktningen på arbets-marknads- och utbildningspolitiken särskilt betydel-sefull. Språkutbildning, arbetspraktik, arbetsmark-nadsutbildning och jobbsökarverksamhet ska anpas-sas efter den enskildes behov, utveckling och möjlig-heter.Jag vill i detta sammanhang när vi talar om olikamöjligheter visa på ett framgångsrikt projekt i ettområde i som heter Ringdansen och ettprojekt som heter som har möjliggjortför många kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden.Kvinnor måste få jobb och lön, och det gäller allakvinnor. Ekonomiskt oberoende främjar integratio-nen.Det är självklart att vi ska fokusera och användaden kompetens och de resurser som finns inom landetinnan det blir aktuellt med arbetskraftsinvandring.Men däremot vet vi hur framtiden ser ut, och vi måstestarta en diskussion om hur vi ska tackla problemetmed att vi kommer att sakna arbetskraft framöver.Information på sitt eget språk om hur samhälletfungerar, rättigheter och skyldigheter, är en rättighetför alla som kommer till . Det måste stå ifokus vid introduktionen.Jag välkomnar de formuleringar i integrationspo-litikens mål som införs där tydliga marke-ringar görs om att respekten för etniska, religiösa ochkulturella olikheter inte innebär att varje handlingeller yttring som har sin grund i sådana olikheter äracceptabla i ett demokratiskt samhälle. Alla männi-skor är en del av ett kulturarv. Oavsett hur detta kul-turarv ser ut måste det respekteras, erkännas ochuppmärksammas. Men det innebär också att sättagränser eftersom det finns demokratiska värden somej kan förhandlas bort. Det handlar om mänskligarättigheter såsom kvinnors självklara rätt att bestäm-ma över sitt eget liv och rätten till ett liv utan att ut-sättas för våld och hot.Regeringen vidtar en rad åtgärder inom det områ-de som min motion Sf350 berör. De mål för jäm-ställdhetspolitiken som råder i samhället som helhetska självklart också gälla integrationspolitiken.Jag välkomnar beslut om attjämställdhet ska vara ett prioriterat insatsområde förverksamhetsbidrag till organisationer bildade på et-nisk grund. Det är ett steg i rätt riktning. Men jaghade gärna sett att det hade formulerats som ett tyd-ligt uppdrag till dessa organisationer.Fru talman! Varför tar jag till orda när så mycketpositivt görs från regeringens sida?Ja, av erfarenhet vet jag, liksom alla ni här ikammaren, att det inte är helt enkelt att få med alla iarbetet för jämställdhetsmålen i samhället som helhet.Och naturligtvis är det inte enklare i de sammanhangsom vi här diskuterar.Jag vill göra utskottet observant på att det, för attregeringens åtgärder ska få genomslag i verkligheten,krävs information och utbildning inom en rad områ-den. Politiska partier, fackliga organisationer ochfrivilligorganisationer måste delta i arbetet med attförverkliga målen i jämställdshetspolitiken. Menockså informationsinsatser riktade till föräldrar ochmöjligheter till möten mellan föräldrar med barn frånförskoleålder till gymnasienivå behövs.Men framför allt är det, fru talman, viktigt meduppföljning av regeringens insatser och av de insatsersom görs på regional och nivå samt attåtgärder vidtas om man ser att man inte når de resul-tat som man önskar.Anf. 140 ():Fru talman! Just , just , kämpar en litengrupp invandrare för att en kvinna från ska fåden praktik som hon vill gå på. Men arbetsförmed-lingen vill inte. Arbetsförmedlingen har bestämt att ioch med att den här invandrargruppen på sex måna-der inte har lyckats med det som arbetsförmedlingeninte gjorde ska detta avbrytas - punktslut.Den här kvinnan ska ut från det arbete som honhar satsat väldigt mycket vilja på. Hon ska inte få denhär praktikplatsen på i där honhar stora möjligheter att verkligen isitt liv i närma sig sitt yrke. Det här har jaggång på gång träffat på. Detta är diskriminering!En monopolitisk makt över arbetslivet tillåter allt-så inte individen och den lilla gruppen att ta ansvarför sig, utan det är tjänstemannagruppen på arbets-förmedlingen och tjänstemannagruppen på social-kontoret som bestämmer vad den nykomne ska göra.Så länge detta finns som mönster - som någotsom sitter i ryggraden på väldigt många representan-ter för den offentliga sektorn - kommer segregationenatt bli värre.Vill ni ha andra exempel på diskriminering?Här har man talat så vackert om iStockholm men jag ska berätta för er hur det ser utvad gäller i . iStockholm fick pengar för att åtgärda problemet medkvinnor och flickor som råkat illa ut på grund avpatriarkala attityder - alla pengar har gått till under-sökningar och utbildning.Jag frågade den ansvariga tjänstedamen på läns-styrelsen: Har invandrarorganisationerna som är såkunniga och så engagerade i detta varit med? Javisst,på frivilligbasis .Den som fick betalt var inte invandrargruppensom vet hur det här ska hanteras. Invandrare jobbargratis, som frivilliga. De svenska konsulterna kom-mer i stället och får stora, feta arvoden. Detta är dis-kriminering!Vi har ett arbetsliv som är delat i två delar: Å enasidan har vi de fast anställda som har mycket storarättigheter och väldigt mycket skydd. Å andra sidanhar vi alla andra som inte kommit till fast anställning.Eftersom den högsta meriten för att få fast anställningär att man har fast anställning öppnas inte sys-temet. Och när man äntligen kan få anställning ärman alltid sist. Ni vet mycket väl vad detta betyder:Sist in, först ut. Detta är diskriminering!Diskrimineringen är inbyggd i regler och normersom gör det väldigt svårt för de nykomna att kommain. Detta finns dokumenterat. Läs en av de senasterapporterna från Där står det väldigt tydligt att de flestaav de invandrare som har jobb är hänvisade till denotrygga delen av arbetsmarknaden där timanställda,vikarier, uppdragsanställda och tillfälligt anställdavistas. Det är väldigt få som får fast anställning.Om man , enligt den senaste arbetsmarknads-politiska propositionen - proposition nr 44 - villanställa 300 speciella arbetsförmedlare som ska tahand om invandrare undrar jag: Hur tror ni att dettaändrar någonting i denna grundläggande avstånds-skapande skillnad mellan de fast anställda och de ickefast anställda?Jag har fått protester från svenska långtidsarbets-lösa som undrar: Ska man definitivt glömma bort ossnu när man anställer speciella arbetsförmedlare somska jobba bara med invandrare? Är det ett sätt att rättatill diskrimineringen att plötsligt börja diskriminerasvenska arbetslösa med lång arbetslöshet bakom sig?Vad jag vill säga med allt detta är att diskrimine-ringen är inskriven i den struktur som vi har på ar-betsmarknaden - så länge strukturen inte ändras harvi inte segregation.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeJuU8 Unga lagöverträdarePunkt 1 (Tidiga åtgärder m.m. )1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:169 för utskottet137 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 23 v, 14 mpFör res. 1: 46 m, 40 fp, 30 kd, 21 cFrånvarande: 12 s, 9 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 3 mpPunkt 3 (Ungdoms- och jourdomstolar m.m.)1. utskottet2. 3 (fp, kd)Votering:238 för utskottet70 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 23 v, 21 c, 14 mpFör res. 3: 40 fp, 30 kdFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU9 PolisfrågorPunkt 1 (Polisens utbildning, utrustning och taktikm.m.)1. 1 (fp, m, kd, c)Votering:170 för utskottet138 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 23 v, 14 mpFör res. 1: 47 m, 40 fp, 30 kd, 21 cFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 3 mpPunkt 2 (Nytt kommunikationssystem)1. utskottet2. 2 (fp, m, kd, c)Votering:171 för utskottet138 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 23 v, 15 mpFör res. 2: 47 m, 40 fp, 30 kd, 21 cFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 3 (Översyn av polislagen [1984:387])1. utskottet2. 3 (v)Votering:282 för utskottet26 för res. 31 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 39 fp, 30 kd, 21 c, 12 mpFör res. 3: 23 v, 3 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 4 (Maskeringsförbud vid demonstrationer)1. utskottet2. 4 (m, c)Votering:201 för utskottet68 för res. 439 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 2 fp, 29 kd, 23 v, 15 mpFör res. 4: 46 m, 1 kd, 21 cAvstod: 1 m, 38 fpFrånvarande: 12 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 9 (Polisens arbetsmiljö)1. utskottet2. 9 (fp, m, kd, c)Votering:172 för utskottet137 för res. 940 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 1 m, 23 v, 15 mpFör res. 9: 46 m, 40 fp, 30 kd, 21 cFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 11 (Poliser som dömts för brott)1. utskottet2. 11 (s)Votering:177 för utskottet131 för res. 111 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 47 m, 40 fp, 30 kd, 23 v, 21 c,15 mpFör res. 11: 131 sAvstod: 1 sFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpChristina Nenes (s) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 13 (Effektivare internationellt polissamarbete)1. utskottet2. 14 (fp)Votering:174 för utskottet42 för res. 1493 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 1 m, 1 kd, 23 v, 1 c, 15 mpFör res. 14: 1 m, 40 fp, 1 cAvstod: 45 m, 29 kd, 19 cFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UU5 Internationella freds- och hjälpinsatserPunkt 1 (Ambitionsnivån på de internationella insat-serna samt anslagsstruktur)1. utskottet2. 1 (m)Votering:262 för utskottet47 för res. 140 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 40 fp, 30 kd, 23 v, 21 c, 15 mpFör res. 1: 47 mFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 2 (Fördelning av anslag mellan utgiftsområde-na 6 och 7 samt effektiviteten i Förvarsmaktens inter-nationella åtaganden)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:294 för utskottet15 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 40 fp, 30 kd, 23 v, 21 cFör res. 2: 15 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 3 (Redovisning av freds- och hjälpinsatser)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:293 för utskottet15 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 40 fp, 30 kd, 22 v, 21 cFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 8 v, 1 c, 2 mpPunkt 4 (Proportionalitet i utvärderingarna samtsvenska enskilda organisationers freds- och hjälpar-bete)1. utskottet2. 4 (c, mp)Votering:273 för utskottet36 för res. 440 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 40 fp, 30 kd, 23 vFör res. 4: 21 c, 15 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 5 (Mål och resurser för krishantering)1. utskottet2. 5 (m, fp, kd)Votering:179 för utskottet116 för res. 514 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 1 kd, 23 v, 21 c, 1 mpFör res. 5: 47 m, 40 fp, 29 kdAvstod: 14 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mpPunkt 6Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 7 (Kvinnors roll vid förebyggande av konflik-ter och i arbetet för fred)1. utskottet2. 7 (fp, v, c, mp)Votering:202 för utskottet105 för res. 72 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 47 m, 21 kd, 1 mpFör res. 7: 40 fp, 7 kd, 23 v, 21 c, 14 mpAvstod: 2 kdFrånvarande: 11 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 7 v, 1 c, 2 mp11 § (forts. från 9 §) Integrationspolitik (forts.SfU7)Anf. 141 ():Fru talman! Integrationsfrågorna är inte enkla. Dethandlar ofta om livsöden, svåra livsöden, och rotlös-het. Det handlar om att börja om, ett nytt liv i ett nyttland och att förlika sig med sin historia och kunna gåvidare. Det är inte alltid enkelt. Mycket av detta rårheller inte integrationspolitiken över, och det ska dengivetvis inte göra. Men för att kunna föra en någor-lunda saklig debatt måste vi ha med denna insikt idebatten. Därför värjer jag mig mot dem som hitin-tills i debatten rabblat upp ett par punkter och sagt attdetta är de magiska lösningarna på integrationen.Fru talman! Tillsammans med ohälsan är integra-tionsfrågan denna mandatperiods viktigaste fråga. Detär att öka de invandrade svenskarnas tillträde tillarbetsmarknaden som är den viktigaste uppgiften. Detär därför glädjande att vi haft en positivutveckling. Alltfler invandrare har nått arbetsmarkna-den. Ökningen i sysselsättningen har till och med varit högre för utrikes födda än förinrikes födda.Integrationsverkets årliga rapport för be-skriver det som ett brott i en nästan 30-årig trend avförsämrad sysselsättning för utrikes födda. LO:s nyli-gen presenterade rapport, Myter och vanföreställ-ningar, eller fakta och kunskap, pekar också åt sam-ma håll. Jämfört med 1997 har sysselsättningen förkvinnor från övriga , det vill säga utanförNorden, som bott kortare än i ökat från23 % till . Arbetslösheten har för samma gruppminskat från till 11 %.Jämfört med har arbetslösheten för mänfrån övriga världen, det vill säga utanför , sombott här kortare än minskat från till 10 %.Så kan man följa LO:s rapport och se att mycket harhänt. Orsakerna till denna positiva utveckling är flera.Att det har varit en gynnsam konjunktur och att bådestaten och kommunerna har förmått att förvalta finan-serna väl är två viktiga faktorer. Vi socialdemokratervill hävda att det finns fler. Omläggningen frånivandrarpolitik till integrationspolitik börjar få ge-nomslag. Den medvetna satsningen på mångfald ochdet aktiva diskrimineringsarbetet börjar ge effekt.När vi debatterar integrationspolitiken ska vi allt-så vara vid gott mod. Integrationspolitiken är bra ochbörjar både få genomslag och ge effekt. Vi socialde-mokrater har en bra integrationspolitik, men integra-tionen har fortfarande brister. Mitt fokus i detta in-lägg kommer att vara arbetsmarknaden. Allt annat ärnämligen mer eller mindre relaterat till arbetssituatio-nen, anser jag.Grundsynen för oss socialdemokrater kan lättsammanfattas. Integrationen ska anpassas efter indi-videns behov, den ska vara anpassad efter arbetslivetsbehov och den ska ta till vara den kompetens sommänniskor har med sig. AMS projekt därpersoner med utländsk högskoleutbildning i bristyr-ken har kunnat genomgå kompletteringsutbildningarhar varit framgångsrikt. Valideringsprojekten somgenomförs på flera ställen i landet har medfört att flerkunnat översätta medtagna kunskaper och kompetens.Introduktionen av nyanlända har också förbättrats.Fler har kunnat delta i praktik, och sfi:n har utveck-lats.Återigen: Integrationspolitiken ska vara anpassadefter individens behov, den ska vara anpassad efterarbetslivets behov och den ska ta vara på den kom-petens människor har med sig. Detta är målet för vårpolitik. Mer kan säkerligen göras framöver för attytterligare få genomslag för denna politik. Därförfinns det också en del utredningar som tittar på områ-det.Alltfler företag förstår också mångfaldens möjlig-heter. Det finns det nationella projektet sex svenska företag, bland annat per-sonvagnar och , går i spetsen för förändringsar-betet. mat, och Folksamär fler företag som ser möjligheter där andra ser pro-blem. Samarbetet med , som rege-ringen tagit initiativ till, är ytterligare ett positivtexempel.Också det offentliga behöver bli bättre på mång-fald. Det finns också en del positiva exempel bland deoffentliga arbetsgivarna. Malmös breda mångfaldsar-bete lyfts upp som en förebild i Integrationsverketsrapport, vilket för mig som Malmöbo är glädjande.Bara har andelen utrikes födda kommunan-ställda ökat från till . Alltflerstatliga förvaltningar jobbar med mångfaldsplaner.Detta är också bra.Precis som det finns bra arbetsgivare finns det desom inte är bra, som diskriminerar och låter hudfärggå före kompetens. I har vi en skillnad i sys-selsättningen mellan utrikes och inrikes födda somfortfarande är mycket stor, respektive 76 %.Integrationsverket har granskat 400 forskningsrap-porter på detta område. Det konstaterar att det inteberor på att invandrare har för låg utbildningsnivå,inte heller på att invandrare inte söker jobb i sammautsträckning eller på hokuspokusbegrepp som kultu-rellt avstånd.Det finns inte heller tillräckligt med forskningsom belägger att invandrares dåliga kunskaper isvenska eller bristande nätverk skulle förklara klyf-tan. Däremot är diskrimineringen bevisad. Det ärdärför vi ska ha en skarp antidiskrimineringslag. Detär därför lagstiftningen dessutom ska ut-vidgas för att omfatta fler områden. Men varför talarvarken eller om diskrimine-ring från den här talarstolen?Fru talman! Vi har en försämrad konjunktur vilketpåverkar arbetsmarknadsläget. En positiv signal ärdock att den allmänna nedgången 2002 berört inrikes och utrikes födda i lik-värdiga proportioner till skillnad från lågkonjunktu-ren . Vi måste bevaka den gene-rella utvecklingen så att den inte fortsätter att gå åt felhåll. krävs det fler insatser för att ytterliga-re skärpa integrationspolitiken. De specialutbildadearbetsförmedlarna som ska jobba med invandrare ochregelförändringar som gör det möjligt för invandraresom har jobb att ta del av arbetsmarknadspolitiskautbildningar inom bristyrken är viktiga insatser medden inriktningen.Fru talman! Den kanske mest glädjande uppgifteni och som också bekräftasav för är attsysselsättningen utvecklats positivt i storstädernas såkallade utsatta bostadsområden. Tack vare storstads-satsningen har med andra ord utvecklingen vänt.Samtidigt är det fortfarande oroande att denna ut-veckling inte inneburit att de ekonomiska klyftornaminskat.För oss socialdemokrater är detta ett tecken på attfördelningspolitiken ännu vassare måste inriktas påatt minska klyftorna framöver. Det är en bekräftelsepå att vår politik är rätt. Det krävs därför både enhårdare och tuffare kamp mot orättvisor. Det krävs attvi engagerar oss mer i samhället, inte mindre. Detkrävs mer gemensamma resurser, inte mindre. Detkrävs mer solidaritet, inte mindre.Fru talman! Här ligger också den stora skiljelinjenmellan oss socialdemokrater och de borgerliga parti-erna.Anf. 142 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt som LucianoAstudillo påpekar att integrationspolitiken berör väl-digt många politiska områden. Från sidatror vi inte att är en quick fix med ett par åtgärder somlöser problemet, utan det behövs väldigt mycket påolika områden. Jag menar att den grundläggandeskillnaden mellan och Socialdemokraternaär tron på individen även ifall den råkar vara född iett annat land och kommit till Sverige.Jag har två konkreta frågor till första är: Är utvecklingen så positiv som duförsöker att beskriva den? Om vi tittar på sysselsätt-ningssiffrorna i några av de utsatta områdena år 1990efter den förra långa högkonjunkturen och jämfördem med efter en lång högkonjunktur ser viatt sysselsättningen var i och nuär . Siffran i var år 1990och är . Trots en mycket lång hög-konjunktur har det skett en kraftig försämring. Är detett misslyckande för socialdemokraterna, eller bär niinte ansvaret?Den andra konkreta frågan är: av deasylsökande i har inte möjlighet att arbetaunder handläggningstiden. Har idéer om hur man ska se till att människorsnabbt kommer ut på arbetsmarknaden?Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag vill först och främst gratuleraFolkpartiet. Över fick det en ny integrations-politik. Det räckte med att en person lämnade Mode-raterna och gick över till , och vips fick deten helt ny politik.Men det har också medfört konsekvenser, Erik.Det är tuffa konsekvenser. Ni har tagit radikala steg åthöger. Ett exempel är det språkkrav som ni vill införaför dem som vill söka svenskt medborgarskap. Mendet räcker inte med det. Ni vill också kunna dra inbidragen för dem som avbryter sin sfi. Hur långt åthöger vill du gå, ? Det är min motfråga till dig.Jag ska svara på dina frågor - framför allt på denförsta. var nere för räkning . Detgick väldigt dåligt. I min stad, , försvann un-der av alla arbetsplatser. Dukunde heta 1994 i , och du fick ingetjobb. Sakta men säkert har vi lyckats vända utveck-lingen. Det är dit vi är på väg nu.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det är fascinerande med dagens soci-aldemokrati; efter det att partiet har suttit vid maktenfrån är det så att om verkligheten på något sättvisar några positiva signaler så är det socialdemokra-tins förtjänst. Men om verkligheten, som i det härfallet, har gått åt fel håll vad gäller sysselsättningen iutsatta områden så är det någon annans fel, sannoliktden förra borgerliga regeringens. Vi får se till man kommer att skylla på den förraborgerliga regeringen.Jag noterar att jag inte fick något svar på hur viska se till att asylsökande ska kunna jobba direkt närde kommer in i landet. Jag noterar att väljer att lyfta fram en liten, liten del av Folk-partiets integrationspolitik. Han talar inte om mag-netskolor, han talar inte om jobb- och utvecklingsga-ranti och han talar inte om förslagen för att lyfta framutsatta områden. Grunden i integrations-politik är att den som är fullt frisk ska kunna försörjasig själv. Där kommer vi att ställa krav. Det gör vi påden som är född i , och det gör vi på den somhar kommit från ett annat land. Det är möjligen där viskiljer oss från Socialdemokraterna. Vi tänker intepassivt sitta och titta på bidragsberoendet.Jag skulle gärna vilja ha ett svar. Finns det någratankar på hur vi klarar den i ? Detär ju ändå inträdet i som lägger grunden förhuruvida det går bra eller dåligt. Jag tror att det är därsom mycket av problematiken skapas.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Det är rätt intressant, för när jagnämnde 90-talet så nämnde jag inte att det var denborgerliga regeringens fel att det gick så käpprätt åtfel håll som det gjorde.