prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Pensionsfonderna har förlorat stort på börsen, och mycket talar för att pensionerna kommer att bli avsevärt lägre än vad som anges i de orangea kuverten. Att förvaltningen av den enskildes pension hänvisas till banker och försäkringsbolag och att kortsiktiga och spekulativa intressen styr placeringarna kan innebära vinst för några få på kort sikt, men på en minskad välfärd för det stora flertalet. Mänsklig värdighet görs till en fråga om börsens värdeförändringar. De stora förlorarna av pensionsreformen är arbetarklassen men också kvinnor som grupp. Den diskriminering som drabbar kvinnor på arbetsmarknaden reproduceras i pensionen eftersom denna anpassats efter ett manligt arbetslivsmönster. Kvinnor utför mer obetalt arbete och har därför mindre utrymme för lönearbete. Kvinnor arbetar oftare än män deltid och betalar därmed för sin egen arbetstidsförkortning med lägre lön och pension. Det nya systemets syfte påstås visserligen vara att motivera arbetstagare att skaffa sig högre pension genom att arbeta längre. Problemet är bara att kvinnor och ibland också män med låga löner, arbetsuppgifter som sliter ut kropp och själ och med stor andel dubbelarbete sällan orkar arbeta ens till . Det gör att möjligheten för en metallarbetare eller för en undersköterska att höja pensionen genom ytterligare års förvärvsarbete förblir i allt väsentligt teoretisk. När pensionärernas villkor försämras måste någon kunna ställas till svars. Den automatiska broms som har byggts in för att anpassa pensionssystemet till demografiska och ekonomiska förändringar befriar i realiteten politikerna från obekväma ställningstaganden mellan att öka beskattningen av de förvärvsarbetande eller att sänka pensionerna. Vi menar att förändringar i systemet ska hanteras genom aktiva beslut säkerligen svåra aktiva politiska beslut, till exempel om tillfälliga avgiftshöjningar som också politiskt kan prövas. Dagens förvärvsarbetare betalar via avgiften för dagens pensioner och ska kunna förvänta sig samma solidaritet när han eller hon blir pensionär. På så vis värnar tillfälliga avgiftshöjningar den solidariska omfördelningen mellan generationer som är nödvändig för pensionssystemets hållbarhet och trovärdighet. Välfärden i har byggts upp av de kvinnor och män som är pensionärer. Vi anser att det är hög tid att kompensera pensionärerna för de tunga lass de dragit . De förbättringar som har genomförts för pensionärer är välbehövliga vi har noterat de förbättringarna, men de är alltför små. Först med ett faktiskt återställande av pensionerna kan vi lämna 90-talets kris bakom oss på ett sätt som kan kallas rimligt. Jag vill, som jag står bakom samtliga reservationer, yrka bifall till reservation 50 under punkt 48. Det är dags, herr talman, att också i ifrågasätta själva grunden i det nya pensionssystemet. I de länder där det här systemet nu står förebild genomförs massprotester mot pensionssystemen. Människor agerar för att de vet att deras egen välfärd bygger på att de själva tillvaratar sina rättigheter, att inga politiker i borgerliga eller socialdemokratiska partier kommer att göra det åt dem. Vi vet att och västvärlden i övrigt är rikare . ser vi hur pengarna inte påstås räcka till för en rimlig välfärd för vanligt folk, för vanliga pensionärer. Det är väl därför också dags att vara inte bara systemkritisk mot pensionssystemet utan också systemkritisk i ordets verkliga bemärkelse. Om det kapitalistiska systemet inte har råd med en fungerande välfärd för alla, då har vi inte råd med kapitalismen. 72 BO () replik: avslutning om kapitalismen förvånade väl ingen i denna kammare. Vad som möjligen var mera förvånande var att han i sitt anförande tydligen ställde sig på barrikaderna mot alla förändringar av pensionssystem i över huvud taget. För den som känner till något om hur pensionssystemet ser ut i och hur det kommer att gå om man inte reformerar det var det väl ett intressant konstaterande från sida. Det var många, många fel. Jag kan ta upp några stycken. Det sades att det nya pensionssystemet missgynnar kvinnor. Det har utretts av långt efter betänkande 1998 huruvida det nya pensionssystemet skulle ge kvinnor sämre pension än män jämfört med det ATP-system som hyllar, och man kom fram till att så inte var fallet. Jag tog upp ett par frågar redan i mitt anförande före just för att han skulle få möjlighet att kommentera dem, men får han fler chanser att göra det i ett par inlägg. Den ena frågan är: Är vi överens om att när skattereformen genomfördes såg man till att pensionärer med högre inkomster inte dubbelkompenserades utan bara kompenserades en gång, och att det förklarar sex av de som pratar om? Den andra frågan är ännu mer intressant att ställa till en vänsterpartist som gärna bär röd stjärna. Är det så att vi andra har fel som tror att kapitalmarknaden kommer att ge något liknande det som den gett , det vill säga mer än vad löneindexeringar ger? Det som förenade de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna på den här punkten var att vi trodde att pensionerna skulle bli högre, eftersom aktiemarknaden har utvecklats realt , och att vi ville att alla skulle vara med. Varför vill inte att alla ska vara med? 73 () replik: Om uppmärksamt hade lyssnat på vad jag sade om pensionssystem och förändringar i andra länder, hade han noterat att det sker protester mot försämringar i systemen, inte mot förändringar i systemen. Det är en annan sak. Alla är nog medvetna om att man ibland behöver förändra systemen. Allt annat vore orimligt. Om vi hade haft samma system skulle det innebära att vi levt i ett samhälle som var detsamma som för 2 . Det vore på många sätt ett olämpligt sätt att ordna detta samhälle. Ja, , förlorar kvinnor som grupp på pensionssystemet? Den tidigare 1530-regeln innebar ju att man räknade de bästa åren. De kvinnor som är hemma med barn är i allt väsentligt kvinnor, som är väl medveten om och, vet jag, också vill göra någonting åt. De förlorar alltså inkomstmässigt på att vara hemma med barnen och därmed också pensionsmässigt. Det är ett exempel bland många på att kvinnor som grupp missgynnas av det nya pensionssystemet. Sedan svarade jag redan i mitt anförande på fråga. Det har genomförts förbättringar för pensionärerna, som skatteförändringar och höjningar av bostadstillägget. Och det är välkomna förändringar. Vi har inte motsatt oss dessa det är och kammaren väl medvetna om men de är inte tillräckliga. Det vore förstås intressant att skicka tillbaka frågan eftersom i sitt anförande nämnde att alla fick dra ett tungt lass, också pensionärerna. Hur mycket anser i så fall att pensionärerna bör få ytterligare om man skulle kompensera dem för det värde som gällde 1990? Sedan är det min uppfattning att mänsklig värdighet inte ska göras till en fråga som är beroende av kapitalmarknadens nycker. anger nu att kapitalmarknaden har stärkt sin ställning . Det finns också ett antal länder i världen där motsatsen har skett med krascher på kapitalmarknaderna. Vi menar att trygghet är någonting som inte ska vara beroende av marknadens nycker, utan det ska vara en självklar mänsklig rättighet. 74 BO () replik: Det är bra att kanske kan tänka sig några förändringar av pensionssystem. Den debatten är ju mycket livfull i många länder. Bakgrunden är att många av de länderna i likhet med oss borde ha gjort det som vi gjorde eller kanske ännu tidigare. Problemen blir jättelika när den stora 40-talistgenerationen snart går i pension och man i vissa länder, som , tycker att det är en rättighet att få gå i pension vid kanske 55 eller . Men låt oss inte diskutera det . När det gäller kvinnorna hänvisar jag återigen till . Den har tittat på detta, och den säger samma sak som jag säger, det vill säga att kvinnors pensionsrättigheter i det nya pensionssystemet jämfört med mäns inte är sämre än i det ATP-system som hyllar. Det låter sannolikt det där med 1530, men vi har undersökt det hela, och det visar sig att männens brantare karriär gör att de har större glädje av 15-årsregeln än vad kvinnor har. Sedan tror jag att det kanske skett en missuppfattning mellan oss när det gäller detta med förbättringar för pensionärerna, som vi var överens om har ägt rum. Det som jag talade om var vad som ägde rum redan innan. I samband med skattereform såg man till att pensionärer med högre inkomster kompenserades för detta genom pensionerna, medan de med lägre inkomster kompenserades genom höjning av pensionstillskott och bostadstillägg. av de tio är alltså en myt, och jag vill gärna få att hålla med mig om detta innan vi skiljs åt i den här debatten. Till detta tillkommer det som nämnde, att det dessutom har skett förbättringar . Det kanske är dessa som ni hänvisar till i reservationen, men då har ni missat vad som hände 19901991. Får jag föreslå en liten kontakt med , så kanske den frågan reds ut. 75 () replik: Kontakten med är god. Utredningstjänsten har bland annat räknat ut att ett återställande av pensionerna skulle kosta . Det är en icke oansenlig summa. 6 miljarder av dessa skulle man få tillbaka i form av ökade skatteintäkter, men 12 skulle alltså så att säga drabba den offentliga sektorn. Det är en oerhört stor summa pengar. Det måste sägas. Det är stora penningmassor som i så fall skulle användas. hänvisar till att andra länder borde ha gjort det som gjorde . Det är värt att notera att det var mycket som hände . En del var bra, men det mesta var i allt väsentligt dåligt. Det gjorde inte bara att en del människor fick vara med och dra väldigt tunga lass försämringar som vi också i siffror har redogjort för. Det går bra att läsa dessa beräkningar, och det vet jag att har gjort, även om vi är oense om det som är sifferunderlaget för vår motion och vår reservation. Men det var också annat som skedde. Man sänkte skatterna i det här landet med ungefär 100 miljarder, inräknat det som beslutades den underbara natten då parti genomförde en skatteöverläggning och de ytterligare skattesänkningar som skedde under de tidiga borgerliga åren. I det ljuset är en relativt liten summa. Går det att göra stora förändringar för att försämra, varför då inte göra något mindre förändringar för att förbättra? Det är vad vårt förslag i grunden går ut på. Vi har förstås tagit del av . Vi har förstås tagit del av allt det som där beskrivs. Självfallet är vår grundläggande uppfattning fortfarande att kvinnor kommer att få mer pengar över i ett system där man räknar de 15 bästa åren av de 30 som man förväntas förvärvsarbeta än i ett system där man räknar livsinkomsten. Vi må vara fortsatt oense, , men jag har haft i talarstolen. 76 () replik: talar varmt för pensionsreformer, och tilltron till sådana är svag i vårt samhälle för tillfället. Jag skulle vilja få ett erkännande. Den nya pensionsreformen är väl ändå ärlig och sjyst i relation till insatt kapital och arbetstagarens arbetsinsats? Det skulle jag gärna vilja få en kommentar på. Jag har också en liten fråga och fundering. talar om vad som är bäst för individen, ATP-systemet eller det nya pensionssystemet. Har man frågat låginkomsttagare eller höginkomsttagare, eller vad är det för grupper som utgår från när han säger att det nya pensionssystemet är sämre? Min personliga uppfattning är ganska bestämd om vilket av dessa två system som är det bästa. Jag lovordar vårt gemensamma nya pensionssystem av skäl som är väl kända. Men jag skulle vilja höra argument för att ATP-systemet skulle vara bättre. 77 () replik: Jag tackar för frågorna. Det ger mig tillfälle att säga vad jag kanske borde ha sagt i ett tidigare replikskifte, nämligen att ATP behövde reformeras sådant det vid det tillfället såg ut. Det var samtliga partier överens om, också vårt parti. Vi har här i kammaren berättat om det. Det behövde reformeras. Det behövde inte i grunden förändras till ett helt annat system, vilket har skett. Konsekvenserna av det nuvarande systemet är ju att man får en aktiespekulation med delar av pensionärernas pengar. Det är förstås bra för den som vill att människor väldigt ofta och kanske regelbundet ska tänka i aktietermer och bli van vid att man i grund och botten spekulerar fram sin värdighet. Men för de många andra, vi som tycker att det är det arbete man utför som ska vara grunden för det liv man lever i ett samhälle, är aktiespekulation med pensionärernas pengar inte den rätta vägen. Det är ett skäl till att vara motståndare. I ett tidigare replikskifte har jag resonerat om att kvinnor som grupp har förlorat på det nya pensionssystemet. Jag menar att även arbetarklassen som grupp har gjort det. Det är min uppfattning. Sedan sägs det att tilltron är svag. Det upprepas av . Vi vet att det är så. Min argumentation utgår från att det finns skäl att ha en svag tilltro till detta system. När man lät pensionerna urholkas gentemot värde genomförde man försämringar, och man bröt ett löfte till pensionärerna. Då är det ganska rimligt att tilltron är svag. Visst kan man säga att det nya systemet är ärligt och sjyst. Man ser vad man sätter in, och man ser vad man får ut. En del av oss blir fortfarande förundrade över de orangea kuverten, som visar antingen oerhört höga siffror för att man har en hög inkomst eller nollsummor om man har väldigt låga inkomster som studerande eller något annat. I längden är det sjyst, men det är likväl ett felaktigt system. Jag återkommer till detta i nästa replik. 78 () replik: Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga till . Han talar varmt för arbetarklassen. Får inte arbetarklassen ut mer, rent procentuellt sett, av det nya, reformerade pensionssystemet än av ATP-systemet? Man kan ju ganska smart planera en modell för att förbereda sin pension med ett 1530-system som ATP-systemet, där man arbetar i ganska få år och sätter in ganska lite pengar men ändå får ut extremt mycket av systemet. har vi konstruerat ett system som ger en rättvis återbetalning efter hela arbetsinkomsttiden i form av uppskjuten lön. Det är egentligen så vi ska se det. Man äger sin totala lönekostnad, men man avstår en del av lönen till fördel för sin kommande pension. Då tror jag att man procentuellt sett får ut ett större pensionsbelopp i det nya pensionssystemet än i det gamla ATP-systemet eftersom man tar hänsyn till hela inkomsttiden. ATP-systemet inbjöd till ganska smart planering. Det kunde vara trevligt, i synnerhet för höginkomsttagare. Man kunde kombinera en lång utbildning, en kort intjänandetid och en optimal pensionsutbetalning. Det nya pensionssystemet ser faktiskt till att arbetarklassen får ut procentuellt sett högre pension. 79 () replik: Det är intressant att med en kristdemokrat föra resonemang om betydelsen av att arbetarklassen verkligen gynnas av sociala reformer. Det är inte alltid vi har en sådan balans i debatten. Jag vidhåller att vi ser att det system vi hade tidigare som behövde reformeras på mindre punkter men inte på ett så grundläggande sätt som har skett var ett system som i större utsträckning omfördelade från rika till fattiga, om man så vill från höginkomsttagare till arbetarklass. Det omfördelade också i större utsträckning från män till kvinnor. Båda dessa saker var betydelsefulla för att skapa den relativa välfärd som har funnits uppbyggd i det här landet. Man kan se det som en uppskjuten lön. Det är en ren försäkringsmodell man då ser. Man betalar in nu och ska få tillbaka någonting sedan. Men det finurliga i det tidigare systemet var att man också skapar en solidaritet mellan dem som förvärvsarbetar och dem som är pensionärer. Den samhällssolidariteten är inte betydelselös. Man får så att säga en gemenskap över generationsgränserna och tar ett ansvar för varandras livsföring. Det är en av de stora poängerna med ett sådant system, och det är ett av skälen till att det nya systemet i grunden är osolidariskt. Var och en får klara sig bäst själv. Det är ett samhälle som möjligen en eller annan på den borgerliga sidan vill se men som definitivt är främmande för en vänsterpartist. 80 (): När vi debatterar ekonomisk trygghet vid ålderdom kan vi ställa oss frågan: Är ekonomisk trygghet en verklighet för alla människor i ? Vi i tycker inte att man kan svara ja på den frågan. Det finns fortfarande ett stort antal pensionärer som inte får sin pension att räcka hela månaden. Många av de äldre pensionärerna, i synnerhet äldre kvinnor, har en alltför låg pension, eftersom de inte har haft samma möjligheter som de nya pensionärerna att spara ihop till sin egen pension. Därför har förslag som innebär att personer med lägst pension ska få ekonomisk förstärkning. Vi vill börja med att höja garantipensionen med . Dessutom vill vi i vårt skatteförslag ge en skatterabatt till alla under den här mandatperioden på . Detta innebär att de flesta pensionärer får bättre ekonomi med vårt förslag. Skatterabatten motsvarar ett grundavdrag på ca . Denna skatterabatt har betydelse när alla pensionärer betalar skatt på sin pension. Vi anser att det är viktigt att pensionärer med låga pensioner får behålla en större del av sin pension. Detta innebär större självbestämmande och ökad livskvalitet. Verklig ekonomisk trygghet innebär att man kan leva på sin lön eller av sin pension och inte som vara i stort behov av riktade stöd och bidrag som man måste söka för att erhålla. God livskvalitet är något som borde vara en självklarhet. Men stämmer det? Vi i anser att om detta ska bli verklighet ska ord som delaktighet, självförverkligande, oberoende, värdighet och trygghet vara vägledande i äldrepolitiken. Det är viktigt att äldre personer känner sig trygga inför sin framtid, att de erbjuds äldrevård och omsorg av god kvalitet och att de alltid möts med stor respekt och värdighet. Det är nödvändigt att öppna för nytänkande om hur äldrevård och omsorg ska organiseras på bästa sätt för att detta ska bli möjligt. De äldres livsvillkor och behov varierar. Därför vill vi skapa verkliga förutsättningar för att de äldres vård och omsorg ska kunna drivas utifrån ett individbaserat förhållningssätt där utgångspunkten är den enskildes behov och önskningar. Den stora utmaningen för äldrevård och omsorg är att på ett bra sätt klara det snabbt växande antalet äldre där även många kommer att ha en annan kulturell bakgrund. Ett problem som närmar sig är att det finns svårigheter att rekrytera, kompetensutveckla och behålla personal. Detta äventyrar möjligheterna till en kvalitetssäker äldrevård och omsorg . En sak har vi alla gemensamt: Vi blir alla äldre. Pensionärernas livsvillkor och behov varierar. Därför kan vi inte betrakta pensionärskollektivet som en homogen samhällsgrupp. Det är inte en grupp individer som enbart är i behov av vård och omsorg utan i allra högsta grad människor som tillför mycket till samhällets utveckling och vilkas livserfarenhet är en stor resurs. anser att äldre ska ges möjlighet till aktivt deltagande i samhällslivet. Både kommuner och landsting bör ha intresse av ett väl utvecklat samarbete med pensionärsorganisationerna, detta för att tidigt få ta del av synpunkter och idéer för att utveckla verksamheter bättre. Här spelar de lokala pensionärsråden en viktig roll. Deras kunskap och engagemang bör komma in i ett tidigt skede av beslutsprocessen. De äldre besitter viktiga erfarenheter och kunskaper som samhället behöver. För att vi ska kunna ta del av denna kunskap krävs att de äldre tillåts vara delaktiga i samhällsplaneringen. Om fler äldre ska kunna klara sig på egen hand även när hälsan sviktar är det viktigt att det finns grundläggande service som goda kommunikationer genom anpassad kollektivtrafik samt tillgänglig post, bank och apotek. Att kunna bo kvar i det egna boendet är en annan viktig trygghetsfråga. För att detta ska vara möjligt krävs att man bygger fler bostäder som är anpassade för äldre. För de äldre som har bostad inom den kommunala omsorgen ska det finnas möjlighet till samboende. Gifta par ska inte tvingas flytta isär på grund av att de inte klarar att bo i eget boende. Ett värdefullt komplement till övrigt boende är seniorboende till vilket man kan flytta om man önskar sällskap eller närservice. Varje människa måste garanteras att åldras med bibehållen värdighet. De äldre måste garanteras ekonomisk trygghet. Kommunala taxor och avgifter måste vara rimliga. Ingen ska på grund av kommunens avgiftssystem tvingas söka socialbidrag. Regeringens och finansierade majoritetsbeslut om införandet av maxtaxa har medfört att många kommuner tvingats minska kostnaderna för verksamheten samt försökt kompensera intäktsbortfallet genom att höja andra avgifter. Eventuellt får därför införandet av maxtaxan den märkliga omfördelningseffekten att de sämst ställda pensionärerna får betala för de bättre lottades avgiftsreduktion som allas kvalitet försämras. Här har jag en fråga till : Anser du att denna omfördelning har ökat rättvisan bland pensionärerna? anser att regeringen bör utvärdera konsekvenserna av den införda maxtaxereformen. Våra pensionärer lever allt längre, och för många pensionärer har ekonomin också förbättrats. Men när krafterna avtar och man är i behov av hjälpinsatser för att klara av olika sysslor som fönsterputsning, storstädning, trädgårdsarbete eller snöröjning är det ofta som kommunens hemtjänst inte ställer upp på alla de önskemål som pensionärerna har. För att underlätta för våra pensionärer att få dessa tjänster utförda vill vi införa avdragsrätt för hushållsnära tjänster. En skattereduktion på för dessa tjänster utförda i det egna hemmet bör utgå med och hushåll. Det skulle ge alla äldre ökade möjligheter att erhålla den omsorg de behöver och vill ha. Dessutom skapar lägre kostnader för hushållsnära tjänster möjligheter att få flexibel hjälp, eftersom det är de äldre som själva bestämmer vad som ska utföras. Eftersom förslag inom detta utgiftsområde har budgetpåverkan har det redan avslagits vid behandling tidigare här i . Därför yrkar jag bifall endast till reservation 52 som gäller bostadstillägg i särskilt boende, som både och har beskrivit. Eftersom detta är den sista debatten här i kammaren som jag kommer att delta i vill jag tacka vår kanslipersonal med i spetsen. Tack också alla trevliga ledamöter för samarbetet . 81 () replik: Jag har inte för avsikt att ansätta med några krångliga frågor. Jag var så begeistrad inför ett möjligt replikskifte med en och annan kamrat här i kammaren i pensionsfrågan att jag yrkade på en reservation som jag inte hade för avsikt att yrka på. Jag vill bara meddela att jag yrkar bifall endast till reservation 51 under punkt 49 så att det kommer till kammarens protokoll och upp till en viktig angelägen omröstning här i kammaren. 82 (): Vi har fått ett nytt pensionssystem i . Många anser att det är lyckat för att det är så stabilt. Om befolkningsmängden ökar och den svenska ekonomin går dåligt slår den så kallade bromsen till och pensionerna blir lägre. Politiska beslut kommer inte att behövas. Systemet sköter sig självt och är på så sätt stabilt. Det är stabilt på pensionärernas bekostnad, skulle man också kunna säga. Det är inte bara i som man är orolig för hur man ska klara pensionerna . Färre ska försörja fler, och problemet med det ökande antalet äldre finns i hela . Politiker i flera länder kastar lystna blickar på det svenska pensionssystemet. Det är kanske begripligt. Det kan inte vara roligt att vara politiker i länder som , , och där människor tågar i tusental på gatorna och strejkar mot förändringar i pensionssystemet. Jag tycker dock att man ska vara försiktig med att saluföra den svenska modellen. Modellen är ekonomiskt lyckad för landet. Men vad det innebär för de enskilda i praktiken är en helt annan sak. I gick människor inte ut och demonstrerade när det nya systemet infördes. Ett stort problem är att man infört ett system som är obegripligt för de flesta. Hade vi exempelvis haft en folkomröstning hade människor kunnat sätta sig in i systemet, och därmed hade vi fått i gång en debatt. När TV-programserien för sedan visade programmet Vem vill bli pensionär? reagerade många människor kraftigt här i .