prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — De styrväldigt mycket undervisningen, kursinnehåll ochkursernas utformning som de leder till enstressituation som vi tycker är olycklig.Sedan håller jag helt med om inte behöver överdramatisera detta. Det handlarom vilket redskap vi ska ha som ger den bästa infor-mationen. Då tror inte vi - precis som väldigt mycketforskning visar - att betyg är det bästa redskapet. Istället bör man utarbeta andra metoder som väsentligtbättre belyser elevers förmågor.Anf. 161 ():Fru talman! Dagens tidigare debatt om grundsko-lan har tydliggjort socialdemokratins vilja att utvecklaen trygg kunskapsskola för alla barn och ungdomar ivårt land, en skola som sätter elevens trygghet ochnyfikenhet i centrum.Denna debatt ska handla om betyg. Men det gårinte att diskutera betyg utan att sätta in dem i ett stör-re utbildningspolitiskt sammanhang. Jag vill därförbörja med helheten.Sverige har påbörjat en målmedveten satsning pådet livslånga lärandet, som startar redan i förskolan,som fortsätter genom och gymnasiesko-lan hela vägen till universitet, forskning och vuxen-studier. För mig som socialdemokrat är det här otro-ligt viktigt, eftersom ingen människa ska lämnas efternär vi nu utvecklar ett modernt kunskapssamhälle.Därför måste elevens rätt till kunskap i skolan stå icentrum för hela utbildningsdebatten. Alla elever, intebara några, har rätt att få det stöd och den uppmunt-ran som krävs för att man ska kunna lämna skolanmed de erfarenheter, värderingar och den bildningsom krävs för att möta framtiden och förverkliga sinadrömmar.Efter ett 90-tal av besparingar har 2000-talets för-sta år inneburit en nystart, en miljardsatsning på detlivslånga lärandet. Jag kan konstatera att bara blirden allmänna förskolan för alla fyra- och femåringarverklighet och att 3 000 fler lärare och andra vuxnakommer att kunna anställas vid våra skolor till följdav de specialdestinerade statsbidragen till landetskommuner. Det är bara två viktiga exempel på soci-aldemokratiska vallöften som infrias, två exempelpå viktiga utbildningspolitiska satsningar.Dessutom pågår ett stort arbete med att utvecklakvalitetsutvärderingen av den svenska skolan. Detnya har getts en ny och mer aktivtgranskande och uppföljande roll, som dennya har påbörjat sittarbete. En moderniserad gymnasieskola har utretts avGymnasiekommittén, och dess förslag är ute på re-miss, en översyn av skollagen likaså. Allt detta sam-mantaget skapar en helhet och en bakgrund till da-gens debatt om betygen i den svenska skolan.Fru talman! Dagens betygssystem firar sina ,och det är hög tid, tycker jag, för en diskussion omvad som fungerar bra och vad som fungerar dåligt idagens system.Vi socialdemokrater menar att dagens kunskaps-relaterade betygssystem är långt bättre och rättvisareän det tidigare relativa betygssystemet. är detelevens kunskaper som betygsätts. Så ska det vara.Då var det som skulle få en femma och somskulle få en etta, oavsett kunskaperna i gruppen somhelhet.Men vi ser också problem med dagens betygssy-stem. Många lärare vittnar om att dagens kursutform-ning och betygssystem riskerar att snuttifiera under-visningen. Vi ser att många elever lider av en onödigbetygsstress. Vi ser att många elever väljer enklarekurser av taktiska skäl för att på så sätt få högre betygoch öka sina chanser att komma in på rätt högskole-utbildning. Vi ser att alltför många elever känner sigtvingade att efter gymnasiet läsa upp sina betyg ikomvux. Flera av de här problemen hänger sammanmed dagens kursrelaterade betyg.Jag vill gärna säga att jag är glad över att fleraborgerliga partier nu i sina motioner flaggar för att devill ha en övergång till ämnesbetyg. Vi socialdemo-krater reserverade oss mot dagens kursutformadebetygssystem när det infördes. Vi har tydligt klargjortatt vi vill förändra betygssystemet med mer av äm-nesbetyg för att minska stressen i skolan och för attbetygen verkligen ska ge en rättvis bild av det elevenverkligen kan när hon eller han lämnar skolan. Dettaär också rörelseriktningen i Gymnasiekommitténsförslag. Jag hoppas verkligen att det blir möjligt attskapa en bred majoritet för att förändra dagens be-tygssystem på denna punkt i samband med att dessafrågor diskuteras i riksdagen.Fru talman! Det finns en växande insikt omatt betygen i inte klarar av att ge deninformation om elevens kunskapsutveckling somföräldrar och barn har rätt att få. Alltfler inser att detinte räcker med en siffra eller en bokstav för att be-skriva hur väl en elev möter kunskapskraven i skolan.Det krävs hela meningar, det krävs ett ordentligtresonemang. Utvecklingssamtalen och den skriftligainformationen får därför en allt större och viktigareroll. Utvecklingssamtalen har dessutom en stor fördeli att de öppnar upp och fördjupar den dialog sommåste finnas mellan lärare och föräldrar. Alla vi somär övertygade om att föräldrar kan spela en mycketviktig roll för sina barns kunskapsresa i skolan bör sedetta som en stor fördel och möjlighet.Som urvalsinstrument kommer betygens roll igrundskolan att minska om Gymnasiekommitténsförslag till en nya gymnasieskolan genomförs, efter-som alla elever ska garanteras rätten att komma in påden sektor som eleven väljer i första hand. I gymna-sieskolan kommer betygen som urvalsinstrument attspela en fortsatt avgörande roll vid antagning tilluniversitet och högskola.Jag hade tänkt att bara koncentrera min inledningpå den socialdemokratiska politiken. Men efter de-batten, som har visat att också ni har diskuterat väl-digt mycket just om socialdemokratisk politik, kännerjag mig ändå nödgad att kommentera vissa inslag idebatten.Några i debatten har sagt att de vill ha fler betygtidigare och att om vi bara ändrar det här kommer iprincip alla problem i skolan att lösas. Andra vill inteha några betyg alls. Kanske ligger sanningen någon-stans mittemellan. Vi socialdemokrater tror det. Visocialdemokrater tror att betygen behövs i dagensskola, men vi behöver inte fler betyg för sjuåringareller för mindre barn.Debatten har också, tyvärr, haft inslag av osaklig-heter - kränkningar av en hel yrkeskår, som jag serdet. Debatten om att lärarna inte kan sitt jobb reagerarjag emot. När förklarar att lärare intekan hålla utvecklingssamtal och förklara för eleveroch föräldrar hur det går i skolan och hur man möterkunskapskraven, då blir jag upprörd. När TorstenLindström förklarar att lärare inte vet vilka eleversom behöver extra hjälp för att kunna lära sig läsa,skriva och räkna och att det behövs ett nationellt provsom förklarar för lärarna att den här eleven inte klararav matten i skolan, då tycker jag att han kränker lärar-rollen. Jag har aldrig träffat dessa lärare som inte kanse vilka elever i deras klass som behöver extra stödför att kunna läsa, skriva och räkna.Men sammanfattningsvis, fru talman, tror jag attde allra flesta är överens om att betygens roll i skolanhar förändrats under och att dekommer att fortsätta att förändras. Betygen kommeratt finnas kvar som ett kvitto på elevens uppnåddakunskaper, men de räcker inte som kunskapsmätare.Och betygen i kommer med all sanno-likhet att minska i betydelse som urvalsinstrument.Kursbetygen i gymnasieskolan tror jag måste föränd-ras till mer av ämnesbetyg.Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslagentill beslut i utbildningsutskottets betänkande nr 12och avstyrker samtliga motioner.Anf. 162 ()replik:Fru talman! Jag blir nästan yr när jag hör MikaelDambergs inledning, denna pamflett av vackra ordoch en lovsång över hur väl allting fungerar. MikaelDamberg talade om en trygg kunskapsskola. Ja, harman hört på maken! Vad är det för trygghet, MikaelDamberg, när av våra skolelever går till skolanmed ångest, oro och magont? Vad är det för kun-skapsskola när var fjärde elev inte blir godkänd i dekurser som finns och som är utformade så att de allraflesta ska kunna klara dem? Vad är det för trygg kun-skapsskola? Vad är det för socialdemokratisk skolpo-litik som har lett till detta haveri i denna skola därtryggheten är urholkad och där kunskapen är satt påundantag? Det här är ett resultat av den socialdemo-kratiska passiva skolpolitiken.Jag blir också en aning bekymrad när jag hör Mi-kael ge uttryck för något slags maktensarrogans. talar som om förslag redan var förverkligat. Men, Mi-kael , visst är det väl så att remissinstansernaska få tycka till innan regeringen lägger fram sinproposition och har sin debatt? Inte kan detväl vara så att socialdemokratin redan har bestämt sigför att genomföra sin politik och sina förslag innanman ens har brytt sig om att höra på de remissinstan-ser som man faktiskt formellt frågar? Inte kan det välvara så att regeringens skolpolitik är så arrogant?Anf. 163 () replik:Fru talman! Det är spännande med en betygsde-batt i kammaren.Jag sade inledningsvis i mitt anförande att social-demokratin vill utveckla en trygg kunskapsskola föralla barn och ungdomar i vårt land. Jag påstod aldrigatt vi har en trygg kunskapsskola som är perfekt föralla barn och ungdomar i vårt land. Jag skulle aldrig,för att använda ord, vara så arro-gant eller så självsäker att jag skulle påstå detta.Däremot tror jag att vi måste se betygens roll ock-så i relation till vad som händer på skolpolitikensområde i övrigt. Det blir ju tämligen meningslöst attdiskutera omprövning av betyg i gymnasieskolan omdet kommer att visa sig att det finns en majoritet i denhär kammaren för att faktiskt ha ämnesbetyg, som dusjälv förespråkade. Om vi förespråkar en modell medämnesbetyg, minskar ju dramatiskt behovet av om-tenteringar. Då kan vi använda resurserna för atthjälpa barnen tidigt i kunskapsutvecklingen i ställetför sent via komvux.Jag vill inte föregripa någon diskussion, men manmåste ändå se att gymnasieskolan antagligen kommeratt förändras och att det påverkar betygsdebatten. Detjag ville säga i mitt inledningsanförande var: Låt ossta den här betygsdiskussionen just i samband medGymnasiekommitténs förslag, för då kan vi få ettbetygssystem som kanske håller lite längre än bara denärmaste två tre åren.Anf. 164 ()replik:Fru talman! Det finns mycket som behöver göras.Det är bra att inser det och ocksåvill göra en insats. Ingen kan ju vara nöjd med densocialdemokratiska skolpolitik som faktiskt har lettfram till den skola där tryggheten har ersatts avotrygghet och där kunskapen har satts på undantag.Sedan blev jag en smula förvånad när jag hördeMikael stå i talarstol och försökaartikulera åsikter som aldrig jag har givit uttryck för.Det vi kristdemokrater vill är ju att hjälpa våra unga,våra barn och ungdomar, att få hjälp . Vi villhjälpa våra lärare att ha en likvärdig nationell betygs-sättning. Det är därför vi vill ha fler nationella prov.Jag förstår inte hur den socialdemokratiska gruppe-ringen kan säga nej till nationell likvärdighet, nej tillatt få mer av kvalitet i den svenska skolan.Sedan undrar jag också över ordet "ansvar". Vihar ju alla ansvar för det vi resonerar om. Det är där-för vi kristdemokrater också vill ha ett ansvarskon-trakt i skolan där det blir tydligt vilka aktörer - för-äldrar, personal, elever - som ska hjälpas åt runtelevens kunskapsutveckling och övriga utveckling.Ordet "ansvar" brukar man i vanliga fall inte höra såmycket från vänsterkanten i denna kammare, och minfråga till är därför, fru talman: sig socialdemokratin att hitta ett system som ärbättre än det som talar om för att setill att våra elever får hjälp och för att sätta betygför lärarna om inte ordet "ansvar" får vara med?Anf. 165 () replik:Fru talman! säger att han villhjälpa lärarna och eleverna. Han vill hjälpa lärarna attsätta likvärdiga betyg. Om det var argumentet, om jagtrodde på det, så förstår jag inte varför de nationellaproven ska genomföras i trean. Vad jag förstår vill duinte genomföra betyg förrän i sexan. Det finns ju enreservation som säger att det här ska genomförasredan i tredje årskurs. Jag kanske blandar ihop - detär i alla fall flera partier som vill ha de nationellaproven i trean. Då ber jag om ursäkt.Det finns ju redan nationella prov. Det låter somom det inte finns nationella prov för att just uppnå enlikvärdighet. Problemet med de nationella proven,som har diskuterats tidigare, är att de inte mäter helakunskapsutvecklingen. Det finns en risk om vi barafokuserar på de nationella proven och vill ha kvalita-tiva betyg, som både du och jag säger oss vilja ha. Dåfår vi ett problem om vi alltmer förskjuter oss mot denationella proven. De mäter en typ av kunskap. Detser jag som en risk.Jag tycker att det ska finnas nationella prov somgaranterar likvärdighet. Däremot tycker jag inte ska införa nationella prov, vilket har diskuteratsoch som det finns reservationer för också i den härkammaren, likt det Stockholmsprov som genomför-des i av de borgerliga partierna.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag trodde i min enfald att MikaelDamberg förstod att jag pratade om egna erfarenheter- så försök inte få det till något annat - när jag prata-de om omdöme. Jag ska inte använda mina till att ytterligare fördjupa mig i egnaerfarenheter. Jag ska koncentrera mig på din kom-mentar om alla elever, inte bara några. Det är alltidroligt, fru talman, att höra på . Jaghar ju debatterat med honom under valrörelsen. Detär ofta samma uttryck som kommer igen, som just detdär "för alla och inte för några". Han pratade omnågon fotbollsplan där alla elever i socialdemokratiskpolitik ska vara med på planen och spela medan jagvill att de ska sitta på någon bänk.Men det är ju så, , att det är just idagens socialdemokratiskt styrda samhälle som destarka eleverna, alltså några och inte alla, som harföräldrar som orkar engagera sig och se till att barnenfår den kunskap de ska ha och att de själva får deninformation de ska ha, klarar sig bra. Det är också såatt de starka eleverna, och för den delen även de star-ka individerna i samhället, alltid klarar sig oavsettvilket system vi har. Det är just precis det du säger attSocialdemokraterna är en försäkring för som intesker. Det är de som är svaga, som inte har dessa en-gagerade föräldrar och som inte förmår lära sig vidsidan om, som far illa i dagens samhälle. Snacka omatt några sitter på bänken!Anf. 167 () replik:Fru talman! Även här har jag lite svårt att se varbetygen kommer in i diskussionen. Jag tror till skill-nad från i den här debatten inte att be-tyg, vare sig vi har dem eller inte har dem, kommeratt påverka kunskapsutvecklingen så enormt i densvenska skolan. Jag tror att det finns andra saker sompåverkar den.De elever som inte klarar skolan, de somfaktiskt skolan misslyckas med , hjälps inte avatt vi inför två tre nya betygssteg i skolan. De behö-ver mer tid med läraren. De kanske behöver nya skol-böcker. De behöver få engagemang och stöd för attklara skolan. De behöver få en pedagog som kan fådem att se det logiska med matematiken om derastidigare lärare inte klarade av det. Det är vad de ele-verna behöver - inte ett betygssteg till.Då väljer vi socialdemokrater i vår budget att fak-tiskt avsätta pengar för att anställa just fler lärare ochandra vuxna i skolan, för att kunna hjälpa de barnen.Vi tror också att kunskapsresan börjar tidigare. Det ärdärför vi inför en allmän förskola som en möjlighetför alla fyra- och femåringar för att kunna starta kun-skapsresan tidigare, för att hjälpa alla barn och ung-domar att nå den här kunskapsutvecklingen. Mode-raterna tror uppenbarligen att betyg och avsaknad av3 000 fler lärare gör att det blir bättre. Jag tror detinte.Anf. 168 () replik:Fru talman! är det faktiskt så att ju tidigareman förstår vad som är problemet, desto lättare är detatt sätta in de åtgärder som behövs. Det är vi överensom. Det är bara medlen som vi gör det med somskiljer oss. Min misstanke, eller rättare sagt min all-varliga övertygelse, är att just de elever som har pro-blem med skolan, problem med lärandet, också är deelever som inte vill ha betyg. Det är ju de som mot-sätter sig betyg mest. Det är precis likadant med poli-tiken. Socialdemokraterna misslyckas med sin skol-politik, misslyckas med att få eleverna att gå ut medfullständiga betyg genom alla utbildningssystem. Såvill inte heller de socialdemokratiska politikerna hanågon utvärdering - och inte något betyg heller. Detär därför vi så ofta pratar om flumskola.Om vi nu pratar om en skola för alla där alla skavara på planen och spela i den fotbollsmatch som isocialdemokratiska ögon heter Den svenska skolan,då är det inte bara så att ett antal elever sitter på re-servbänken. Det är snarare så att Socialdemokraternahar tagit bort både domaren och bollen. Alla springeråt alla håll och ingen vet vart.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag ska avluta med att citera en mode-rat skolpolitiker. Jag gör inte det så ofta. i den här kammaren att betygen inte är så vikti-ga. Det är utvärderingen som är det viktiga. Iblandnär man lyssnar på moderater spelar utvärderingenmindre roll. Det viktigaste är betygen - gärna så tidigtsom möjligt.Ja ska ge och ett erkännande:De är i alla fall konsekventa i sin linje. De vill habetyg. De tror att det ger tydliga besked till eleverna.Därför vill de ha det från årskurs ett. Det kan man jutro att flera i den här kammaren vill efter att ha lyss-nat på debatten.Anf. 170 () replik:Fru talman! Det är roligt att vi är överens på enpunkt. Det viktigaste är att få bort rädslan, den över-dramatiserade bilden av betygen. Det är faktiskt inteförsta gången som jag i skoldebatten sitter på sammaposition som socialdemokrater. I slutet av 70-taletoch tillhörde jag en förening somhette i skolan. En av de vik-tigaste aktörerna var , före detta fack-förbundsordförande, före detta riksdagsledamot. Vikallades fascister i skoldebatten av mycket hatiskamotståndare. Jag har mycket sällan träffat på såmycket hat i en debatt som under de debatterna, närvi försökte tala om kunskap, kultur, arv, kontinuitet,fördjupning och så vidare.En annan socialdemokrat som jag betraktar somen vän är . När min bok , som beskriver det tomrum i vilket svenskabarn växer, kom ut var en av för-svararna av boken. Så låt oss avdramatisera betygensroll.Men det betyder att också använda betygen på rättsätt. Låt dem komma in i barnens värld utan så myck-et buller och bång, som om det skulle vara någotmycket skadligt och mycket farligt som plötsligthotar barnen.Anf. 171 () replik:Herr talman! Vi har delvis olika uppfattningar.Jag tror att betyg om de kommer in tidigt faktiskt kaninnebära en stämpel i pannan på barnen som leder tillatt de inte blir lika intresserade av kunskapsutveck-lingen i skolan som de var tidigare. De barn som harmest problem i skolan och som vi här diskuterar ofta- och som vi måste hjälpa mest - hjälps inte av att fåfler betyg tidigare.Jag får inte logik att gå ihop.Hon säger att betyg är det bästa sättet att vara tydligoch rak. Jag menar att det finns andra sätt att informe-ra föräldrar och elever - mer omfattande än bara ensiffra och en bokstav. Jag tror på både utvecklings-samtal och skriftlig information. Jag tror att det information till föräldrar och elever. säger att betygen är det viktiga här. Varför skaman då ha betyg bara i årskurs 6? Varför inte ha dettidigare?Om betyg är det bästa sättet att ge rak och tydliginformation, varför vill då inte ha det frånförsta klass?Anf. 172 () replik:Herr talman! Personligen vet inte precis när manska införa det. Jag vet att den svenska skolan hartdrivits åt alla håll under åtminstone mitt svenska liv,. Det har vimlat av dogmer, färdiga lösningaroch teorier. Jag tror inte på en oerhört brutal föränd-ring. Däremot tror jag att detta att låta barn gå frångrundskolan till gymnasiet utan kunskap är direktförödande.Jag ska berätta kort hur det var en gång då jag tognågra elever till en radiostudio. De var 19, 20 och 22år. De skulle göra en inspelning. Det var teaterelever.I studion upptäckte vi att de inte kunde läsa. Hur trorMikael att de här ungdomarna mår? Du,, har jobbat mycket med ungdoms-frågor. Du vet säkert att man har tillsatt en utredningom den mycket stora grupp ungdomar som efter såkallad fullbordad skola faller i ingenting. De får intejobb. De är inte sjuka. De är inte i studier. De är ing-enstans - i ett tomrum! Det är en mycket stor grupp.Hur kan vi låta detta ske i ett demokratiskt sam-hälle?Anf. 173 () replik:Herr talman! Det sista tar upp ärett stort problem. Det tror jag också. Men det lösesinte av att man påstår att vi socialdemokrater harsänkt inträdeskraven till gymnasiet eller att man intebehöver kunna läsa, skriva eller räkna för att pluggapå gymnasiet. Det är inte sant. Vi har inte tagit bortnågra inträdesvillkor alls i gymnasieskolan. Man blirinte inskriven i gymnasieskolan om man inte har medsig sina betyg från grundskolan.Något annat som vi har sagt, och som liberalerborde fundera på gäller följande. Elever som harkommit till från ett annat land, börjat skolanganska sent och lärt sig en massa ämnen men intekunde svenska eller engelska innan de kom till Sveri-ge ska alltså lära sig två språk. Om eleven i grund-skolan därför bara klarar svenskan och inte engelskanmen har hyggliga betyg i övriga ämnen - är det dåsmart att säga till eleven, som kanske vill bli for-donsmekaniker: Du måste gå och läsa engelska ett årtill dess att du har klarat det! Du får inte börja medfordonsmekaniken. Du får inte börja studera mednågra andra kamrater och läsa upp det här !Gör vi den eleven mer motiverad att studera, ellergör vi honom en björntjänst? Jag tror att vi gör ho-nom en björntjänst, och det är vad det här handlar om.Anf. 174 ()replik:Herr talman! Det var intressant att lyssna till Mi-kael . Han recenserade betygssystemet ochkom egentligen fram till att det vi har att jobba med är ganska bra. pratade han om att vibefinner oss i en föränderlig verklighet där betygensutformning och roll kommer att behöva utvecklas ochförändras.Det är också viktigt att vi i skoldebatten och ut-bildningsdebatten ibland lyfter fram visioner ochstöter och blöter tankar. Även om de inte är färdig-tänkta tror jag att vi måste våga göra det. I den reser-vation som vi har tillsammans med har viförsökt att lyfta lite på denna fråga.Min fråga är egentligen: Vilka visioner har Soci-aldemokraterna i betygsfrågan? att vi kommer att behöva diskutera någonriktning och någon förändring. Då är det intressantför mig och säkert för många andra att få veta åt vil-ket man ska. Det är alltså den klassiska frågan: Vadvilja Socialdemokraterna? Ta gärna med lite omSSU-visionerna i svaret.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är roligt att disku-tera visioner. Men när man frågar om mina visionerför betygssystemet blir det lite futtigt, måste jag säga.Det är ungefär som att fråga vad jag har för visionerom utvärderingssystemet eller kanske om körkorts-provet i Sverige.Min vision för skolan är att de elever som kom-mer till skolan - ni vet, 6-7-åringarna som väntar påförsta dagen i skolan med ögon som blänker, de villdit och lära sig något - ska tycka att det är lika roligtnär de går i nian eller på gymnasiet. Så har vi det intei . Min vision är att ingen ska tappa dethär suget. Som jag har sagt tror jag att allabarn faktiskt vill och kan lära sig saker och ting, omdet blir rätt förutsättningar och man så att säga hittarrätt intresseknapp att trycka på. Det är visionen.Då kommer betygssystemet in. Betygssystemetkan hjälpa, men det kan också stjälpa. Därför tror jagatt det vore en farlig utveckling i om vi sattebetyg allt tidigare på små barn. Då finns en stor riskatt vi sätter stämpeln "förlorare" i pannan på barnsom ännu inte är förlorare. Det vill jag inte bidra till.Anf. 176 ()replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är fnuttigt attprata om visioner i den här frågan. Det kan haka ivartannat. Man kan lätt raljera och fråga: Ska vi sättastämpeln "förlorare" i pannan på en som går i åttan?Var går gränsen?Ett sätt vi har för att utveckla saker och ting är attbedriva olika slag av försöksverksamhet. Vi har antyttmöjligheten att ha någon form av försöksverksamhetmed betygsfri intagning till gymnasieskolan. Vi vetatt det finns kommuner och regioner som är intresse-rade. Men det kanske inte är rätt väg.