prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — Konstitutionsutskot-tets uppgift är att granska regeringen och statsrådensarbete. Det granskande arbetet är uppdelat i två olikadelar: dels den så kallade vårgranskningen, dengranskning som kommer att äga rum här ,dels den granskning som har ägt rum under hösten.Den senare granskningen ägnas huvudsakligen åtRegeringskansliet och handläggningen av Regerings-kansliets ärenden. Det utskottsbetänkande som i dagär föremål för debatt och beslut läggs fram av ettenigt utskott. Betänkandet är omfattande. Det liggerockså ett omfattande arbete bakom betänkandetstillkomst, och det skulle säkert kunna ägnas lång tidåt djupa diskussioner. Kanske är det alltför ytligt attendast ägna åt ett par av de områdensom finns omnämnda och som har varit föremål fören djupare och återkommande analys.Men jag tänkte först ägna personalen på en stunds uppmärksamhet. Först ochfrämst kan man konstatera att Regeringskanslietspersonal har ökat med 251 personer . Inför ordförandeskap i EU ökadepersonalen rätt rejält. Efter ordförandeskapet har dockingen minskning av personalen ägt rum, utan snararehar en ökning ägt rum även . Det är interimligt att fortsätter att svälla ochutvidgas helt utan gräns.Ett annat ämne att ägna uppmärksamhet är jäm-ställdhet. företrädare i utskottet har medåterkommande envishet ställt frågor som har handlatjust om jämställdhet mellan könen och om en jäm-ställd lönesättning. Höstens granskning har visat attutvecklingen visserligen går åt rätt håll - och det är julov värt - men att det fortfarande finns utrymme förförbättringar. Årets granskning återger en lönebild förett par utvalda personalgrupper. Inom dessa grupperfinns inte helt oväntat fler män än kvinnor just ichefsposition till exempel. Generellt tjänar ocksåmännen mer än sina kvinnliga kolleger. Särskilt an-märkningsvärt är att det finns stora löneskillnaderinom gruppen 50-plus, det vill säga bland dem som äröver . Här överstiger männens löner i vissa fallde kvinnliga kollegernas med imånaden. En sådan bild kan inte anses vara tillfreds-ställande.Folkpartiet kommer även fortsättningsvis att be-vaka och personalsituationen medjämställdhetsglasögonen på. Det måste ju anses vik-tigt att föregår med gott exempel ide här frågorna.Ett annat område som ryms inom granskningen ärhanteringen av regeringens beslut och protokoll. Härvill utskottet poängtera att en god ordning är att efter-sträva. Så är inte alltid fallet . Annars finns enrisk att beslutens giltighet kan komma att ifrågasättas.Flera ärenden har behandlats av regeringen utan att dehar funnits med på föredragningslistan, som är of-fentlig och således finns tillgänglig för allmänheten.Jag är ny i utskottet, och har lärt mig att de här ären-dena kallas för ärenden utom listan. Det finns en storvariation när det gäller skälen till att ärenden harhamnat utanför listan. Ett av skälen är att ärendenainte har varit färdigberedda vid listans sammanställ-ning, vilket för övrigt låter som ett dåligt skäl, tyckerjag. Målet måste vara att det är rena undantagsfallsom hanteras på det här sättet.Vad gäller expediering av beslut finns det ävenhär ärenden som avviker från gängse mönster. Ut-skottet framhåller därför att det efter regeringenssammanträden klart och tydligt måste framgå omregeringen har fattat beslut och vad regeringen harbeslutat. Det är inte ett gott skäl att ärenden ställsutom listan för att information till allmänheten ombeslut ska ges i samband med ett besök eller enpresskonferens till exempel, vilket har varit falletframför allt när det gäller ärenden inom Näringsde-partementets område.Fru talman! Detta var ett par exempel som visaratt det finns anledning att även fortsättningsvis ägnauppmärksamhet åt bland annat personalen, åt jäm-ställdheten och åt lönerna på . Detgäller även de ärenden som regeringen fattar beslutom och hanteringen av dessa.Anf. 57 ():Fru talman! Även jag vill önska till arbetet i utskottet. Vi hoppas att viska få ett bra samarbete och spännande debatter till-sammans.Fru talman! En blyertspenna kan man använda tillmycket. Själv använder jag den till exempel när jagantecknar i min kalender. Det är praktiskt, för då ärdet ju lätt att stryka ut och korrigera. Just därför är detolämpligt att använda blyertspenna vid korrigeringenav regeringens originalbeslut. Vi får hoppas på enbättring på den punkten.Fru talman! Om inte mitt minne sviker mig vardet i samband med granskningen av flyggarantierna iförra årets granskning som vi stötte på en del fråge-ställningar om beslut "utom listan" i regeringen. Såsmåningom kom vi på, och troligen är det främst vårförre ordförandes förtjänst, att det vore lämpligt meden allmän analys av regeringsbesluten "utom listan",det vill säga beslut som inte förannonserats. Dengranskning vi gjorde visade sig först snårig, men såsmåningom klarades det ut att systematiken i rutiner-na saknades. En utomstående vill gärna tro att närman använder sig av undantagsbestämmelser görsdetta utifrån en viss bestämd struktur. Så är det för-visso i vissa fall, men inte i alla. Regeringen behöverha ett tryck på sig utifrån att undantagsfall ska be-handlas som just undantagsfall. Beslutsformerna skavara ordnade. Det är en fördel för då vet man vadman gör, och oklarhet undviks.Fru talman! Om jag får skämta lite skulle jag viljasäga att det vore allvarligt och bedrövligt om rege-ringens beslutsstruktur såg ut som pappershögarna påmitt skrivbord.Fru talman! Genom vår granskning av dessa be-slut har vi gjort regeringen uppmärksam på att ruti-nerna bör ses över. Jag tror att man hälsar det medtacksamhet på andra sidan Strömmen.Regeringskansliet fortsätter att växa. Och konstigtvore väl annars eftersom vi, eller rättare sagt rege-ringen och dess samarbetspartier, har öst enormaresurser över under ett antal år.Men som vi sagt ett antal gånger vore det bra att få ettordentligt underlag för att kunna bedöma expansions-behovet. Med större tydlighet kring behoven skulleoppositionen inte så enkelt kunna använda resursernatill som budgetmässiga dragspel.Nu säger att det inte är en så väl-digt stor ökning. Vi fick trubba av våra pennor när viskulle ta fram kritiken i det sammanhanget. Men dåkan man ställa en annan fråga. Om man inte anställerfler människor för alla dessa pengar, vad gör man dåav pengarna? Det är en intressant fråga.Fru talman! Ett antal talare har varit innepå jämställdheten på lönesidan. Den är inte bara vik-tig som faktisk omständighet utan också som förebildför det övriga offentliga . Vi förutsätter attregeringen tar tag i detta förhållande och, i mån avförmåga och handlingskraft, rättar till ojämlikheterna.Fru talman! Utskottets granskning av nådeärende-na visar att omvandlingen av livstidsstraff till tidsbe-stämda straff har lett till förlängda genomsnittligastrafftider. Det är en intressant iakttagelse som bordefå betydelse i själva sakfrågan om livstidsstraffet, ochden kan ju tas upp i andra sammanhang. KU:sgranskning kan ha betydelse även för andra utskottsarbete.Omställningsprocesser är alltid svåra, även för osspolitiker. Regeringen har uppenbart haft problem mednytänkande kring den ekonomiska vårpropositionen.Och observera att den är ett slags budget-proposition. Jag satt själv med i Riksdagskommitténsreferensgrupp för frågorna kring budgetprocessen.Vår ambition i gruppen var att få bort en del av räk-nekineseriet. Det räcker med en för räknenis-sarna, nämligen den i samband med budgeten påhösten. Det var vad vi kom fram till. Vårbudgetpro-positionen skulle förvandlas till en ekonomisk-politisk proposition om den ekonomiska politiken påmedellång och lång sikt. Och kommittén, KU ochriksdagen följde den linjen.Den första nya vårpropositionen som kom nu i vå-ras visade att det var svårt för räknenissarna att hållatassarna borta. Och som regeringen ropade svaradeförstås den borgerliga oppositionen. Jag tog upp dettai en anmälan just för att jag ansåg att det ärviktigt att hålla tummen i ögat på regeringen. Har vi,det vill säga , sagt att det ska finnas ettunderlag för en diskussion om den ekonomiska poli-tiken på medellång och lång sikt så vore det inte heltfel om regeringen lyssnade och agerade just så. Detvore dock att göra våld på verkligheten att påstå attregeringen gav ett sådant underlag . Men allaär barn i början, så med lite milda korrigeringstillropfår vi hoppas att regeringen bättrar sig och lär siginnebörden i orden medellång och lång sikt. Det gäl-ler för regeringen att lyfta näsan över treårsnivån.Anf. 58 ():Fru talman! Det har varit en spännande höst attsom ny ledamot få delta i den viktiga uppgift somkonstitutionsutskottet har enligt gamla hävder ochgamla lagar, nämligen att granska regeringens arbete.Som har sagts är den administrativa granskningensammanfattad i ett enigt utskottsbetänkande. Trots detvill jag särskilt uppmärksamma några frågor.Det handlar för det första om Regeringskanslietoch dess personalutveckling, för det andra om denekonomiska vårpropositionen och för det tredje omramlagstiftningen.Regeringskansliet har, som framgått av tidigareanföranden, kraftigt utökat sin personalstat med 251personer . Det var motiverat då meden utökning av resurserna till följd av ordförandeska-pet inom EU, men det är inte alls motiverat i dag.Vad är skälet till att denna utökning de facto består?Det är en av de punkter som vi är kritiska till i annatsammanhang. Det motiverar att vi drar ned på dessaresurser när vi pratar budgetfrågor.En annan sak som gäller personalsituationen inomRegeringskansliet handlar om den sammanläggningav departement som genomfördes för ett antal årsedan. Vi har varit kritiska till att det inte har lett framtill en effektivisering inom . Ut-skottet noterar att det eftersammanslagningen inte varit möjligt att få fram ensamlad bild av effekterna av sammanslagningen.Utskottet är tydligt kritiskt mot regeringens arbete iden här delen. Vi i stöder dessa formu-leringar varmt. Vi tycker, precis som utskottet, attRegeringskansliet borde kunna tillhandahålla ensamlad bild av effekterna av reformen, vilket manännu inte mäktat med.Nu säger man att en arbetsgrupp är tillsatt som skaredovisa resultatet . Det är angeläget. Viser fram emot den redovisningen, inte minst därför attvi har kunnat se att uppgifterna inom Regeringskans-liet inte har växt på ett sätt som motiverar den utök-ning av resurserna och antalet anställda som genom-förts. Vi anser att det är viktigt att ta vara på möjlig-heterna att decentralisera och inte bygga nya myndig-heter. Det är viktigt att ge människor ökad makt ochökade möjligheter, att ge självstyret ett ökat utrymmeoch att bygga samhället starkt underifrån.Dessutom handlar personalut-veckling om det resultat som finns när det gällerjämställdhetsarbetet. Det är uppenbart, som utskottetkonstaterar, att det finns belägg för att löneskillnaderförekommer. Vi i utskottet finner dock inte att detfinns anledning att göra några särskilda uttalanden påkonstitutionella grunder. Men vi har inte kunnat und-gå att notera att regeringen inte har rett ut om osakli-ga löneskillnader föreligger så att man är ense medsin personal. Detta är naturligtvis en fråga som vikommer att ha ögonen på inför kommande år.Den andra frågan som jag vill beröra handlar omden ekonomiska vårpropositionen. Det gångna åretvar ett nybörjarår i den delen med den nya budgetlag-stiftningen. Vi vill understryka vikten av att det gesett allsidigt underlag för behandling avvårpropositionen, och detta konstaterar också utskot-tet. Bara så kan vi få förutsättningar för den ideolo-giska debatt och den makroekonomiska analys somdet är viktigt att får möjlighet att göra. Vikommer också att nogsamt studera det resultat somregeringen presenterar inom kort.Den tredje punkten som jag vill lyfta fram ärramlagstiftningen. Vi har olika historia i grund-lagsändringsfrågan. Men det finns ändå skäl att lyftafram utskottets uppfattning som så tydligt framkom-mer i betänkandet. Det är viktigt att rambeslut föregåsav ett traditionellt remissförfarande på samma sättsom i övriga lagstiftningsärenden. Det är endast närdet är oundgängligen påkallat som underhandskon-takter med myndigheter kan ersätta traditionellt re-missförfarande.Det är viktigt att markera att det inte är en lättvin-dig tingest som vi från har öppnat dörrenför - att det inte är en lättsinnig hantering som vi villse.Till sist har jag en liten kommentar om detta med"utom listan". Det är en spännande resa som utskottethar gjort genom de olika redovisningar och turer som"utom listan"-ärenden har kunnat uppvisa.Vi är några som hade anledning attkonstatera att regeringen måhända har tagit till sig vårgranskning men ändå inte sett den finstilta formule-ring som utskottet, inte minst jag, tyckte var rätt såspännande. Utskottet konstaterar att de skäl som åbe-ropas för att avvika från ordinarie rutiner bör ha enviss tyngd i regeringens arbete.Förra veckan tog regeringen uppenbarligen beslutom direktiv för den här översynen av den statligaförvaltningen "utom listan". Vilken tyngd argumen-tationen i den typen av ärenden hade är naturligtvisen spännande fråga.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Jag höll mig nästan fram till sista me-ningen i vad som sades. Det är egentligen tvåfrågor som jag tycker att det är viktigt att KerstinLundgren något utvecklar.Den ena frågan gäller rambeslutet. Där har hon nuliksom fått eld, kanske av argu-mentering, för nu kommer invändningar som vi intehörde i den debatt som rörde grundlagsändringen. Jaghåller med om att det handlar om att det så att säga ärpå marginalen i den här frågan. Men det som kanskemåste sägas är att alternativet är att regeringen fattarbindande beslut i Europeiska unionen som sedankommer med ett sådant här parlamentariskt veto tillkammaren. Vi ska inte liksom måla bilder av att detfinns flera idealtillstånd, utan vi rör oss längs en för-ändrad bild som innebär att vi inte själva förfogaröver hela beredningsinstrumentet och inte heller be-slutsfattandet.Nu har en majoritet, där fannsmed, bestämt sig för att den här modellen skulle väl-jas - att vi fick ett principbeslut som rörde rambeslu-tet som regeringen kunde förhandla vidare utifrån ochsom sedan kommer tillbaka för lagstiftning här ikammaren. Det är det ena, och detta tycker jag äroerhört viktigt.När det sedan gäller besluten "utom listan" trorjag att har alldeles rätt om direkti-ven och den viktiga utredning som jag tidigare berört,som kan komma att få effekter för Regerings-kansliets storlek och som möjligen togs "utom listan".Vad vi i utskottet var allra mest rädda för var att be-slut smögs igenom. Det kan man knappast säga ombeslutet om direktiven och Svegforska kommittén.Anf. 60 () replik:Fru talman! och jag, liksomSocialdemokraterna och , tillsammansmed en bred majoritet i denna kammare var heltöverens om att ändra grundlagen för att skapa enlaglig hanteringsordning för den typ av beslut som vihar att fatta när det gäller samarbetet inom EU.Vad utskottet och jag menar att det finns skäl attunderstryka är att det gäller att också visa på en mot-bild visavi den argumentation som ibland förs frånmotståndarna till grundlagsändringen, nämligen attdet därmed går lätt att ta sig fram - att man inte be-höver höra, att man kan så att säga kan gena och rejältta ut svängarna när man kommer till medden typen av förslag.Därför är det viktigt att understryka vad utskottetockså har sagt, nämligen att den här typen av propo-sitioner normalt mår väl av att ha varit föremål för ettremissförfarande eller för ett ställningstagande - attmyndigheter hörts i förväg - just för att vi ska ha ettbra underlag för att kunna bedöma om det är rimligtatt släppa fram förslagen. har ju alltidmakt att säga ja eller nej till förslagen. Det var detena.När det sedan gäller detta med "utom listan" vardet väl mer fråga om en kommentar, om ett exempelur den brokiga flora som förekommer. Ett exempelvar uppenbart: Man hade för avsikt att ha presskonfe-rens något . Det kan väl knappastsägas vara ett skäl som är av den tyngd som utskottetanser motiverar beslut "utom listan".Anf. 61 ():Fru talman! har, anser vi,gjort ett föredömligt arbete vid framtagandet av dettabetänkande - helt enigt, som sagt. Det får dock intetyst på mig i en sådan här debatt.Låt mig först få orda något om höstgranskningenskanske hetaste potatis, det som kallas för regeringensbeslut "utom listan". Det tidigare konstitutionsut-skottet stötte på handläggningen med beslut "utomlistan" i två mycket uppmärksammade fall - dels närden så kallade helikopteraffären granskades, dels närbeslutet om en statlig flyggaranti granskades.Konstitutionsutskottets samlade mening, möjligenmot viss bakgrund av dessa tidigare ärenden, är attbeslut "utom listan" enbart bör förekomma ytterstrestriktivt. Anledningarna till detta är många.Utskottet understryker i betänkandetStatsrådsberedningens konstaterande att det eftervarje sammanträde med regeringen bör stå klart omregeringen har beslutat i ett ärende eller ej och vadregeringen har beslutat. Även från strikt konstitutio-nell utgångspunkt blir det vanskligt om det ofta upp-står oklara beslutssituationer i regeringen. Om praxisblir att regeringens beslut klargörs först efter ettsammanträde strider det mot 7 kap. 3 § regeringsfor-men, som stadgar att regeringens ärenden ska avgörasav regeringen, vid regeringssammanträde. Vikten avatt kunna informera allmänheten och dess journalis-tiska väktare om regeringens förehavanden under-stryker ytterligare behovet av restriktivitet rörandebeslut "utom listan".Givetvis finns det skäl att ibland fatta beslut"utom listan". Det kan handla om brådskande ärendensom blivit färdigberedda efter det att regeringssam-manträdets ärendeförteckning sammanställts eller omärenden som kan leda till spekulationer och rykten,vilket gör det mycket svårare eller dyrare att genom-föra besluten.Men dessa skäl ursäktar inte att det faktiskt fun-nits en dålig kontroll inom departements- och rege-ringssfären kring vilka beslut som faktiskt fattats"utom listan". När det gäller de drygt 200 beslut somlegat till grund för utskottets granskning har det varitsvårt, för att inte säga omöjligt, att med de knappaunderlag som Statsrådsberedningen kunnat förse ossmed skapa sig en bild av om det funnits starka skäl attundanta berörda ärenden från de normala rutinerna.Det bör noteras att mediestrategiska skäl sällanbör vara skäl starka nog för att ta beslut "utom lis-tan". Viljan, vilket främst framstår från Näringsde-partementets sida, att ge information om beslut vidsärskilt mediala tillfällen kanske följer ABC för hurman får god press. Men det bör inte vara brukligt attanvända när man ska hänföra ett beslut "utom listan".Då är vikten av restriktivitet i användandet av dennabeslutsform och särskilt medborgarens rätt till infor-mation viktigare än ministerns rätt till spaltmeter ochkameralins.Fru talman! Rörande stycket om hanteringen avvissa beslut på tredje pelarens område inom EU-samarbetet har de gröna ett särskilt ytt-rande i betänkandet. Detta handlar naturligtvis om attvi inte godkänner rambeslutens form och inte anserdessa vara förenliga med god parlamentarisk sed. Ienlighet med detta förkastade vi också den ändring av10 kap. 2 § regeringsformen som behandlades avriksdagen och som trädde i kraft den 1januari i år.Mot bakgrund av detta instämmer vi heller inte iden politiska bedömning av rambeslutens funktionsom kan anas och som utskottets majoritet avger iutskottets ställningstagande under detta kapitel. Vifinner heller inte någon anledning att i konstitutionellthänseende kritisera regeringen.Understrykas bör väl, , att jagsom skåning har en viss fallenhet för att beakta ochtillskriva just brasklappar ett visst värde.Låt mig dock likt resten av utskottet få understry-ka vikten av att det traditionella remissförfarandetanvänds också vid beredning av rambeslut - även omjag hoppas att det blir så få beslut av denna typ sommöjligt.Jag ser fram emot den kartläggning av remissför-farandet kopplat till EU-frågor som utlovas i budget-propositionen och hoppas att denna snart står färdig,så att vi kan föra en välgrundad debatt kring hur detser ut med remissförfarandet.Fru talman! Då en av de särskilda ärendegruppersom har granskats är nådeärenden är det på sin platsatt understryka att de gröna, ur politiskdock inte konstitutionell synvinkel, räds att livstids-straffen alltmer sällan tidsbestäms och tidsbestäms tillallt . Detta bekräftas av statistiken i tabel-len på s. 45 i betänkandet.Fru talman! Slutligen vill jag säga några ord omsituationen på . Vi noterar att anta-let anställda i fortsätter att öka,vilket vi ställer oss frågande och skeptiska till. Ävenpå jämställdhetsområdet finns det stort utrymme förförbättringar. Vårt betänkande visar att löneskillna-derna mellan könen är särskilt stora i vissa ålders-grupper, och vi förutsätter att regeringen nu tar vidarekrafttag för att förändra detta. Det är beklämmande attfacken - må vara på grund av informationsbrist - intefinner att de kan konstatera att osakliga löneskillnaderej förekommer på Regeringskansliet.Regeringen ska vara ett föredöme för andra ar-betsgivare, och om de fina jämställdhetsmål somregeringens ledamöter skisserar ska bli verklighet utei samhället förutsätter det att regeringen själv kanundanröja varje misstanke om att osakliga löneskill-nader förekommer på Regeringskansliet.Regeringskansliet har upprättat en handlingsplanför jämställda löner mellan män och kvinnor, menfackens reservation är en varningsklocka att det trotsdenna inte är fullständigt utrett. Jag är övertygad omatt jämställdheten inte bara är en kuliss för regering-en, utan är något man seriöst brinner för. Därför serjag fram emot nästa hösts granskning, då konstitu-tionsutskottet förhoppningsvis kan konstatera att detråder enighet på om att jämställd-hetsarbetet fortskrider och att det inte råder någraosakliga löneskillnader.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )7 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelsevid /03Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU16Justitieombudsmännens ämbetsberättelse vidriksmötet /03 (redog. 2002/03:JO1).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )8 § betänkande 2002/03:BoU2Bostadsrättsfrågor (prop. 2002/03:12).Anf. 62 ():Fru talman! Utgångspunkten för det här betän-kandet är en proposition som handlar om bostads-rättsfrågor. Propositionen bygger i sin tur på en ut-värdering av gällande regler för bostadsrättsförening-ar som tog sin utgångspunkt i att försöka förhindrasådana problem som uppstod för många bostadsrätts-föreningar . Propositionen inne-håller också en rad förslag som kommit upp i andrasammanhang.Jag ska här kortfattat gå igenom Kristdemokrater-nas ställningstaganden omkring de olika förslagenmen sedan använda huvuddelen av min tid åt att dis-kutera ett specifikt förslag.Mycket är vi eniga om i utskottet, men på ett antalpunkter har reservationer avlämnats. För att spara tidför kammaren nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation nr 9.En majoritet uppstod i utskottet omkring ett till-kännagivande till regeringen när det gäller att gebostadsrättsföreningar skyldighet att till socialförvalt-ningen anmäla upprepade störningar och upprepadebetalningsförseningar. Här inträffar det ovanliga,nämligen att oppositionen får försvara regeringensförslag. Utredningen som föregick propositionen ochregeringen själv bedömde att det var olämpligt, bådegentemot den enskilde boende och för föreningensstyrelse, att anmäla grannen till socialnämnden. Detär, som vi kristdemokrater ser det och faktiskt ocksåsom regeringen ser det, en sak för den enskilde bo-stadsrättsinnehavaren, inte för föreningen, att ta kon-takt med socialförvaltningen om han eller hon behö-ver hjälp av myndigheten.Beträffande förslaget i betänkandet om en utvidg-ning av möjligheterna till andrahandsuthyrning stårKristdemokraterna bakom regeringens förslag.