prot · GQ09111 · 2003-05-26 00:00:00 — Vad gäller konsumenter och rekrytering avpotentiella anställda så tror jag också att detta har storbetydelse.Till sist vill jag bjuda näringsministern och erandra på ett boktips: bok om princi-per för ett framgångsrikt och ansvarsfullt företagandemed den kittlande titeln the Corporate Soul -Making a buck without selling out. Det är väl egentli-gen rätt mycket av vad hållbar utveckling handlar om.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2002/03:404 omkonkurrensen och elmarknadens utformningAnf. 77 Näringsminister ():Herr talman! har frågat migvad jag tänker göra för att rätta till problemen påelmarknaden.Ingegerd Saarinen anser inte att dagens systemmed elleverantörer bidrar till konkurrensen på el-marknaden.Till att börja med vill jag uttrycka att det är minuppfattning att den nordiska elmarknaden fungerarganska väl, vilket inte minst hanteringen av dengångna vinterns svåra påfrestningar har visat.Vi kan konstatera att elmarknaden reagerade på högaspotpriser genom att kunder faktiskt minskade sinelförbrukning, trots att detta enligt kan hända inom ramen för den nuvarande el-marknaden. Företagen mobiliserade också produktionfrån anläggningar som normalt inte används, samti-digt som importen ökade från utomnordiska länder.Vi får dock givetvis inte slå oss till ro och avståfrån fortsatta förbättringar av elmarknadens funktion.Inget system fungerar så väl att det inte kan bli bättre.Jag följer därför utvecklingen av elmarknaden mycketnära och välkomnar naturligtvis alla idéer och upp-slag som kan förbättra elmarknadens sätt att fungera.Det är positivt att engagerar sig iden frågan.Jag vill dock framhålla att regeringen redan nuvidtagit en del kraftfulla åtgärder för att ytterligareförbättra elmarknadens funktion. Bara för några må-nader sedan överlämnades propositionen Vissa el-marknadsfrågor (prop. 2002/03:85) till riksdagen.Där föreslås bland annat att elnätsföretagen ska varaskyldiga att läsa av elmätarna och rapportera mätvär-den för samtliga kunder minst en gång i månaden.Frågan har stor betydelse för såväl kunderna somelmarknadens funktion, och jag har med stor tillfreds-ställelse noterat att många företag redan påbörjatarbetet med övergången till denna ordning.Regeringen har i samma proposition även föresla-git att kravet på timmätning ska skärpas genom attgränsen sänks. Genom detta kommer betydligt fler attfå timmätning av sin elförbrukning.Jag bedömer att förslagen är mycket viktiga förelmarknadens funktion och hoppas att kommer att stödja dessa i riksdagsbehandling-en. Förslagen skapar incitament för kunderna attförändra sin energiförbrukning, till exempel genomatt dra ned på förbrukningen då priset ärhögt. Med tätare mätaravläsningar får kunderna ocksåen bättre avstämning och direkt koppling mellan denfaktiska förbrukningen och kostnaden. Den ökadeinformationen kommer att bidra till en ökad rörlighetpå elmarknaden och stimulera fler kunder att bytaelleverantör.I januari i år träffade jag elföretagen för att dis-kutera frågor kring elmarknaden, till exempel elleve-rantörernas information, deras kundhantering ochderas elräkningar. Jag har inbjudit företagen till ettnytt möte för en fortsatt diskussion om dessaviktiga frågor.I syfte i att stärka kundernas ställning på elmark-naden har regeringen också givit Energimyndighetenutökade resurser och ett utökat ansvar vad avserfunktionen och utvecklingen av elmarknaden. En delav dessa resurser ska tillföras Konsumenternas Elråd-givningsbyrå.Utöver detta har regeringen till-kallat en särskild utredare med uppdrag att utreda enfortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna(dir. 2003:22). Utredaren har bland annat i uppdragatt analysera om det finns tänkbara förbättringar attgöra på elmarknaden och om så är fallet föreslå åt-gärder för detta. Utredaren ska också utvärdera hurstrukturförändringarna har påverkat konkurrensen påelmarknaden och belysa konkurrensen på elmarkna-den ur ett nordiskt och europeiskt perspektiv. Utreda-ren ska redovisa sitt uppdrag senast i september 2004och har naturligtvis möjlighet att överväga om det avIngegerd Saarinen föreslagna systemet, eller någotannat system, skulle kunna bidra till att ytterligareutveckla elmarknaden.Anf. 78 ():Herr talman! Min fråga gällde vad näringsminis-tern avser att göra åt de helt fundamentala problemenpå elmarknaden. Näringsministern svarar att elmark-naden fungerar ganska väl, och att inte minst dengångna vinterns höga elpriser är ett bevis på detta.För att rätta till de helt fundamentala problemenpå elmarknaden krävs till att börja med sjukdomsin-sikt. Någon sådan insikt verkar inte finnas hos när-ingsministern.Men, , skulle elmarknaden ha fun-gerat väl skulle vi inte ha haft så höga priser som vihade . Det var faktiskt bara elsom producerades i gasturbiner, och som i flera veck-or styrde upp spotpriset till perkilowattimme. Under den resterande delen av denkalla vinterperioden var det bara olje-kondens som svarade för priser på uppemot 70 öreper kilowattimme. Om konkurrensen hade fungerat såhade konsumenterna minskat sin förbrukning som ettalternativ till ökad produktion och extrema spotpriser.20 000 megawatt skiljer mellan den högsta ochden lägsta förbrukningen i . Det är ingetorimligt antagande att en stor del av dessa skulle kunna användas mer flexibelt medutgångspunkt från spotpriset. Skulle konsumenternaexempelvis gå över till alternativa uppvärmningsme-toder när dessa är billigare skulle spotpriset stanna pådet alternativa uppvärmningsprisets nivå. I vintrashade spotpriset kanske kunnat stanna på 35 i ställetför per kilowattimme.På den svenska marknaden hade det räckt med att1 av elförbrukningen hade styrts omunder de dyra timmarna. Det är 5 %.Hur många producenter tror näringsministern attdet var som kontrollerade den prisstyrande elproduk-tionen ? Jo, det var endast ett mycket litetfåtal, även räknat på hela den nordiska elmarknaden.Hade elmarknaden fungerat hade vi aldrig sett rubri-ker som på förstasidan i i dag.Prisbildningen på spotmarknaden är dock intehela problemet. Ett långt större problem är att leve-rantörerna inte bidrar till bättre konkurrens. Leve-rantörerna kan inte pressa priset på spotmarknaden.De enda kostnader som leverantörerna kan pressa ärde extrakostnader som systemet med leverantörsbytensjälvt bidrar till att skapa. Konkurrens genom leve-rantörsbyten är ingenting annat än en bluffkonkur-rens! Vad är det då för nytta med de åtgärder somnäringsministern påstår är så kraftfulla?I själva verket förefaller regeringen faktiskt strävaefter att låsa fast marknaden i dess nuvarande form.Den nya utredning som näringsministern nämner ärbara ett exempel på detta.Anf. 79 Näringsminister ():Herr talman! Kärnan i inläggär erfarenheter av den gångna vintern. Det som bifo-gades interpellationen var ett förslag till en helt nyorganisation av hela den nordiska elmarknaden, enjätteskiss på en total förändring av allting. Det varinte mycket kvar av den i inlägget nu.Låt mig ändå gå in lite på erfarenheterna av denvinter vi har bakom oss. Höga priser är ju inte etttecken på framgång. Vad det handlar om är att närpriserna steg, som följd av att det var mindre vatten imagasinen och ett sämre försörjningsläge än det harvarit på 50 eller , utlöstes mekanismer som visa-de att det fanns flexibilitet både på utbudssidan, detvill säga produktionssidan, och på efterfrågesidan.Jag vill gärna att de ska bli kraftfullare och mer flex-ibla, men jag tycker ändå att vi såg en hygglig flexi-bilitet. Det togs i anspråk mer produktionskapacitet,inte tillräckligt mycket för att vara i min smak, menproduktionssidan reagerade med flexibilitet uppåt.Det visade sig också att användningen drogs nedsom resultat av att prissignalen slog igenom. Dettaskedde trots att nästan inga hushåll egentligen harnågra incitament att spara el just när priset är högt.Med avläsning en gång gör man ju sammabesparing om man avstår en kvarts varmvattensduschi juli månad eller om man gör det närdet är som kallast och elpriset är som högst. Mätarnaklarar inte av att skilja på detta.Min viktiga slutsats är att vi ska stärka drivkraf-terna för hushållen att spara el när det är brist på el.Vi ska se till att det finns mer produktionskapacitetatt handla upp när vi behöver det. På båda dessa om-råden har vi i propositionen för en månad sedan före-slagit mycket kraftfulla insatser.Jag måste tyvärr säga att min tolkning av IngegerdSaarinens inlägg är att ni kommer att rösta nej tilldessa två förslag, både det som handlar om att mobi-lisera mer produktionskapacitet, mer reserver i sy-stemet att ha i beredskap för flera vintrar av den härtypen, och det som handlar om åtgärder för att fåbättre utbyte för hushåll, småföretag och andra attspara el just när det råder svårare försörjningsläge.Jag vore glad om klart och tydligtkunde tala om: Är ni emot de här åtgärderna, ellerkommer ni att stödja dem? Det hårda tonläget i förra inlägg går, tycker jag, inte attförena med något annat än ett rakt avslag och upp-fattningen att det är bättre att ha det som det är nu änatt stödja de förslag som vi har lagt fram, som jag trorär uppskattade i vida kretsar och som just nu be-handlas i riksdagen.Anf. 80 ():Herr talman! Naturligtvis är det inte bättre att hadet som det är. Det är väldigt dåligt . Men det kun-de göras mycket bättre saker än de som ministerntalar om.Det finns fortfarande de som påstår att elmarkna-den fungerar ganska bra. Det beror på att vi fram till ivintras hade ett utbudsöverskott på marknaden. Där-för har marknaden klarat balansen mellan utbud ochefterfrågan. Men när vi inte längre har ett överskottmåste konsumenterna medverka i den fysiska handelnoch minska förbrukningen som ett alternativ till enökad kraftproduktion. Annars fungerar inte elmark-naden.Näringsministern menar att regeringen genompropositionen Vissa elmarknadsfrågor har vidtagitkraftfulla åtgärder för att förbättra elmarknadensfunktion. Bland annat ska nya mätprocedurer introdu-ceras. Men på vilket sätt har de stor betydelse förelmarknadens funktion? När elen köps till fast priseller till och med flerårsvis har det väl ingen somhelst betydelse om elen mäts , månad ellerår? Konsumenternas incitament att anpassa förbruk-ningen till spotpriset är lika med noll eftersom kon-sumenterna handlar till fast pris. Därför är det högstosäkert om mätreformen kommer att få någon särskiltpositiv inverkan på elmarknadens funktion.Propositionen Vissa elmarknadsfrågor innehålleralltså knappast några avgörande förbättringar. Där-emot visar den hur illa det står till med den grund-läggande funktionen på elmarknaden, nämligen möj-ligheten att skapa balans mellan utbud och efterfråganpå fysisk el. Dagens elmarknad med leverantörsbytenklarar inte längre detta. Utbudsöverskottet är intetillräckligt stort. Därför måste en nödlösning tillgripasför att klara balansen i avvaktan på en långsiktiglösning som ska introduceras 2008.Hur denna långsiktiga lösning ska fungera stårskrivet i stjärnorna. Det finns ingen lösning på hurden nuvarande marknaden ska klara balanseringenmellan utbud och efterfrågan av fysisk el. Undersådana premisser ska man nu ta fram en överens-kommelse om en långsiktig politik för den fortsattaomställningen av energisystemet. Kärnkraften skasuccessivt stängas utan att marknaden klarar att ba-lansera utbud och efterfrågan på fysisk el. Borde inteen marknadslösning som skapar balans mellan utbudoch efterfrågan vara ett av regeringens mest högprio-riterade projekt? Konkurrens mellan leverantörsbytenär en bluff. Det är bara genom att handla el till spot-pris som konsumenterna kan medverka i den riktigakonkurrenshandeln med fysisk el. Är inte en effektivkonkurrens och en effektiv resursallokering en förut-sättning för en omställning av energisystemet?Den ska inledas med att först anpassa den svenskaelmarknaden till den föreslagna EU-modellen sombygger på den elmarknad vi redan har. Det är detförslag som ska komma. Hur ska detta kunna re-sultera i ett nytänkande? Till saken hör att det finnsmöjligheter att inom EU föreslå alternativa modellerför avreglering om man kan visa på att de fungerareffektivt.Är näringsministern därför beredd att ändra påordningsföljden i utredningen så att nytänkandetutreds först och att man därefter ser över lagstiftning-en? Annars kan det väl aldrig bli fråga om någotnytänkande.Anf. 81 Näringsminister ():Herr talman! Jag är inte säker på att jag riktigtförstod. förklarar inte tydligt omdet blir ja eller nej till de förslag som vi har lagt. Ärdet bra eller dåligt med tätare prisavläsning? Är detbra eller dåligt att vi får bort systemet med preliminä-ra och slutliga räkningar som är svåra att begripa? Jagfick intrycket att var emotallt, nuvarande ordning, förslaget till förändringar ochallt annat.Ingegerd Saarinen sade också att det bara är ge-nom att handla på spotpris som man får en effektivmarknadsmekanism. Det är bara så man kan få utbudoch efterfrågan att mötas på ett effektivt sätt. Ska jagtolka det som att hon vill ha ett förbud mot fasta pri-ser så att alla tvingas köpa på spotpris och att allatvingas ta risken själv? Är det så man ska tolka hen-nes kraftfulla fördömande av fasta priser, att det tarbort drivkrafterna för att spara när elpriset är högt ochnär det råder svårigheter i försörjningssystemet?I så fall är det annat i hennes interpellation somframstår som helt obegripligt för mig. Det finns långatexter om att införa försäkringssystem för hushållenså att de kan försäkra sig mot höga priser. Kan inteIngegerd Saarinen förklara så att jag förstår inför minnästa replik hur det här är tänkt. Är det ett genomslagav spotpriserna för att driva fram en effektiv mark-nadslösning som är idealet? Eller är det ett försäk-ringssystem som skyddar hushållen mot svängningarpå marknaden? Jag begriper inte hur detta var tänkt.För mig är det viktigt att hushållen ges drivkrafteratt spara el när det finns behov av att spara el. Detfinns mer behov av att spara el än på som-maren. Att få tätare avläsning och få bort de krångligaförskotts- och slutavräkningsdebiteringarna är för migviktigare former i sammanhanget. Jag tror att de ver-kar för en bättre ordning.Det är en annan fråga som hägrar i den här dis-kussionen. Det handlar om kärnkraftsavvecklingen.Ingegerd Saarinen vill ju stänga ett aggregat i halv-året. Utgångsläget är att hon tycker att elpriset är förhögt och att hon tycker att det fungerar för dåligt.Men om det är så dåligt och så höga priser hur kanman då kräva att vi ska stänga två reaktorer -en reaktor - för överskådlig framtid? Det ärinte ansvarsfullt såvitt jag kan förstå. Det krävs enambitiösare och seriösare syn på hur omställningenska gå till. Man måste mobilisera mer av marknads-krafter när det gäller att få företag och hushåll attspara ström. Det handlar också om att mobiliseramarknadskrafterna för att få fram mer elproduktionoch mer produktionskapacitet.Anf. 82 ():Herr talman! Jag ska försöka förklara.Konkurrens genom leverantörsbyten är en bluff.Det är bara konsumenterna själva som kan pressapriset på fysisk el genom att anpassa konsumtionentill spotpriset. Den fysiska elen levereras av nätbolag.För att skapa en mycket effektiv konkurrens räckerdet med att nätbolagen debiterar spotpris för den elsom levereras. En mycket effektiv elmarknad är sam-tidigt mycket enkel. Det behövs inga elavtal på enelmarknad med konkurrens. Priset bestäms på spot-marknaden och den levererade mängden med elmäta-ren. Konsumenten köper fysisk el genom att trycka påströmbrytaren. Det är också utifrån spotpriset somkonsumenterna bör avgöra om de ska köpa prisför-säkringar eller inte.På den nuvarande marknaden är det kanske bara15 % av alla konsumenter som orkar vara aktiva. Detär förmodligen de som på en fungerande elmarknadskulle ha behov av att anstränga sig lite extra ochköpa prisförsäkringar. Resten av konsumenternaskulle kunna köpa el till marknadspris bara genom atttrycka på strömbrytaren. Det, , är enkonsumentvänlig elmarknad.Det finns 5,2 miljoner elkonsumenter. Varför inteta hänsyn till vad de tycker? Känner näringsministerntill att tunga konsumentorganisationer som LO, , Villaägarna, HSB, Riks-byggen, konsumentråd och Konsumentver-ket i remisser och andra sammanhang har uttrycktönskemål om att utreda reformförslaget? Borde intenäringsministern och regeringen ta hänsyn till vadkonsumenterna tycker? Borde inte regeringen självvara ytterst intresserad av en elreform för att lyckasmed omställningen av energisystemet?Anf. 83 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska vara helt ärlig och säga somdet är. Jag förstod inte mer nu än jag gjorde innan,men det kanske är något fel på mig.Det förslag som åberopar ochbeskriver i sin interpellation på hur man skulle kunnagöra om hela systemet i grunden sitter det nu en ut-redningsman på. Han jobb-ar ungefär till. Det ingår i hans uppdrag attfundera över de här frågorna. högröstade krav att regeringen just nu ome-delbart borde se till att det här utreds hade vi kunnatslippa. Det pågår ju redan.Men jag vill varna för att tro att man genom attbyta system och införa något nytt som ingen förstår,eller som i alla fall jag inte lyckats förstå här, i ettslag löser alla problem så att vi får mer el till lägrepris, ingen behöver duscha kallt och alla får precisvad de behöver simsalabim. Jag har lärt mig att såenkla lösningar sällan fungerar. Det är ofta lite merkomplicerat än så.Vad jag dessutom inte förstod var avvägningenmellan att spotpriset ska fungera för alla så att det blirordentlig stimulans och incitament att spara när det ärdyrt och att man ska försäkra sig mot högapriser och tvinga fram ett försäkringssystem somerbjuder försäkring mot höga priser för alla. Jag ärledsen, men det begrep jag inte. Vi får ta en annandebatt om det en annan gång.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2002/03:387 omdiskriminering av äldreAnf. 84 Socialminister ():Herr talman! har frågat statsrådet när hon avser att förelägga ett för-slag om förbud mot diskriminering på grund av ålder.Interpellationen har överlämnats till mig.En av de viktigaste frågorna under mandatperi-oden är uppgiften att säkerställa en god samhälleligäldreomsorg . Mot bakgrund av en domin-erande andel kvinnor i vården och omsorgen är en välfungerande offentlig äldrevård och äldreomsorg sär-skilt betydelsefullt för dagens och morgondagensmedelålders och äldre kvinnor, såväl i deras egenskapav brukare av vård och omsorg som i deras egenskapav anhörigvårdare. Ett systematiskt jämställdhetsper-spektiv ska tillämpas för att säkerställa vård och om-sorg på lika villkor för kvinnor och män oavsett ålder.Den parlamentariska kommittén Senior 2005 fo-kuserar på tre livssituationer: äldre i arbetslivet, livetefter pensioneringen samt vård och omsorg om äldre.Kommittén kommer att redovisa sitt huvudbetänkan-de den 1 november 2003.En grundläggande princip i den svenska rättsord-ningen är alla människors lika värde. Denna principkommer till uttryck i bland annat regeringsformen därdet anges att den offentliga makten ska utövas medrespekt för alla människors lika värde. I dess nyalydelse, som trädde i kraft , kom-pletteras och förstärks skyddet genom att det införs enföreskrift om att det allmänna dels ska verka för attalla människor ska kunna uppnå delaktighet och jäm-likhet i samhället, dels ska motverka diskrimineringpå grund av bland annat ålder. I svensk rätt är detförsta gången som ålder omfattas av diskriminerings-grunderna.I saknas lagstiftning tillskydd mot diskriminering på grund av ålder. Enligtregeringens mening ska skyddet mot diskriminering iprincip vara lika för de olika diskrimineringsgrunder-na, dock med beaktande av de speciella förutsättning-ar som gäller för olika samhällsområden.I februari 2001 överlämnade regeringen skrivelsenEn nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfi-entlighet, homofobi och diskriminering till riksdagen.I skrivelsen aviserade regeringen sin avsikt att låtaDiskrimineringsutredningen bland annat utredamöjligheterna till en generell lagstiftning mot diskri-minering som omfattar alla eller flertalet diskrimine-ringsgrunder och samhällsområden.Eftersom flera av de frågor som omfattas av ar-betet med en sammanhållen diskrimineringslagstift-ning är av sådan art att de kräver förankring hos all-mänheten och de politiska partierna bedrivs arbetet aven parlamentarisk kommitté.Den parlamentariska Diskrimineringskommitténhar fått i uppdrag att bland annat före-slå hur bestämmelser om åldersdiskriminering skagenomföras i . Uppdraget tar i första handsikte på att ett EG-direktiv, det så kallade arbetslivs-direktivet, ska genomföras i . Ett av syftena idirektivet är att fastställa en allmän ram för bekämp-ning av diskriminering i arbetslivet på grund av blandannat ålder för att genomföra principen om likabe-handling.Kommittén ska slutföra sitt arbete den 1 december2004. Men bereds tilläggsdirektiv tillutredningen som bland annat innehåller att utred-ningstiden förlängs till den 1 juli 2005.Det kommer att bli av stort intresse att ta del avkommitténs slutsatser och förslag. Målet måste varaatt även skyddet mot diskriminering på grund av ålderkommer att omfattas av en effektiv diskriminerings-lagstiftning.Anf. 85 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Den 15 november 2001, alltså för ganska exakt ettoch , hade jag en debatt med statsrå-det om den brist som finns i svensklagstiftning när det gäller just diskriminering pågrund av ålder - en brist som vi är tämligen ensammaom i . och jag förde egentligeningen debatt i frågan, utan det var mer ett meningsut-byte kring något som vi var rörande överens om,nämligen att denna brist i de svenska diskrimine-ringslagarna måste vi rätta till.Jag skulle vilja citera vad sade i no-vember 2001:"Jag vill därför gå längre än vad sade.Han kan tolka mitt svar inte bara som en ambitions-nivå när det gäller att ålder ska in som diskrimine-ringsgrund, utan också som att det är tydligt att dettaska in. Utredningen ska till " - år2002 - "presentera hur. Således är vi nog överens omatt det inte handlar om långbänk, utan det här skerrelativt raskt. "skriver vi . Syftet med min interpel-lation är att få klarhet i vad som har hänt. I sakhar alltså ingenting hänt när det gäller diskrimineringav äldre.Man kan naturligtvis ha lite olika uppfattningarom vad som menas med långbänk. Jag konstaterarbara att det i är olagligt att diskriminera nå-gon på grund av etniskt ursprung, kön, sexuell lägg-ning eller handikapp av något slag. Detta är utmärkt,för det ska vara olagligt.Men till skillnad från de allra flesta europeiskaländer är det i inte olagligt att diskrimineranågon på grund av hög ålder - detta trots den högaambitionsnivå som försäkrar att reger-ingen har och trots att jag inte kan uppfatta någonsom helst annan uppfattning hos något av riksdagenspartier.Statsrådet hänvisar här till äldrebe-redningen Senior 2005. Jag har förmånen - och nöjet,skulle jag vilja säga - att vara ledamot i den bered-ningen. Det är ett mycket spännande uppdrag. Jag vetsåledes vad vi har tyckt och sagt. I vårt betänkandeRiv ålderstrappan! har vi mycket tydligt tagit upp justdiskrimineringsfrågan. Vi har pekat på en rad områ-den där äldre diskrimineras i det svenska samhället -vilket det, som sagt, inte är olagligt att göra.I beredningen finns samtliga riksdagspartier re-presenterade. I vårt första betänkande finns det inteen enda reservation och inte ens ett litet särskilt ytt-rande, vare sig på den här punkten eller på någonannan punkt.Alltså: Regeringen har en ambition. StatsrådetMona har uttryckt en ambi-tion om en hög takt i det här arbetet. Vi är överensmellan de politiska partierna i denna kammare. Nå-gon långbänk skulle det enligt statsrådet , somsagt, inte handla om. Men av dagens interpellations-svar framgår att vi får vänta åtminstone tillinnan det kommer ett lagförslag från regeringen. Vadär problemet?Anf. 86 Socialminister ():Herr talman!