prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — Jag förstår inte varför det skulle vara helt omöjligt att kommentera en kommuns agerande. Det är knappast en princip som man har hållit sig till i den här kammaren eller i andra sammanhang. Där har man tidigare kommenterat olika kommuners agerande. Därför tycker jag att det är en mycket konstig anledning, och ett konstig svar som jag får. Jag kan inte låta bli att tro att det finns andra motiv bakom än rent juridiska när man säger att man inte får kommentera det här enskilda fallet. Det är en mycket tydlig känsla som jag får, att det just är så att man vill komma undan. Man vill inte ta tag i detta eftersom det kanske är obekvämt när det är just en partibroder som är ute och agerar på ett lite vårdslöst sätt. 72 Statsrådet (): Jag kan inte förstå den jämförelse som Axel Darvik gör med den debatt som vi hade i kammaren om landstings problem. Den debatten handlade om att den tidigare regimen i bröt mot den lagstiftning som vi har. Den bröt mot balanskravet i kommunallagen. Det jag såg mig föranledd att kommentera var det uppenbara brottet mot lagstiftningen om ekonomisk balans i den kommunala ekonomin. bedriver sitt samarbete med inom ramen för så har jag uppfattat det, för det har inte gjorts någon domstolsprövning vad kommunen betraktar ligger inom ramen för den kommunala kompetensen. Det är upp till var och en av kommunmedborgarna att, om man så vill, överklaga de beslut som tar. Då får domstolen i slutändan pröva det. Jag tycker att det är bra med vänortssamarbete. Jag kan tycka att det är bra med vänortssamarbete med på det sättet att det är bra att kinesiska studenter kan komma till i och få erfarenheter av svenska förhållanden. Det kan vara bra för studenter från att komma till och dela med sig av sina erfarenheter. Det kan långsiktigt främja en demokratiutveckling också i . Än en gång: Jag gör inga bedömningar i det konkreta enskilda fallet. Det är domstolen som prövar om det ligger inom den kommunala kompetensen. Kommunledningen i har uppenbarligen bedömt att det ligger inom ramen för den kommunala kompetensen. 73 AXEL DARVIK (fp): Jag kände inte till att har blivit fälld i en domstol för sitt agerande på många punkter som den borgerliga majoriteten styrde där. Det var inte bara balanskravet som kommenterades i debatten då utan många andra delar av den politik som hade förts. Jag hade en debatt med utbildningsminister där han mycket kringgående kommenterade olika ageranden av . Det gick alldeles utmärkt. verkar det i och för sig som att ändå kan tänka sig att det är bra med utbyte. Men i så fall är det oerhört viktigt att man lyfter upp de mänskliga rättigheterna och demokratin. Det borde naturligtvis vara det som kommer i första hand när man har en sådan dialog med en annan stad. Jag skulle också vilja veta hur man principiellt ställer sig. Om det träffas avtal av vilken kommun som helst med en diktatur ute i världen utan att mänskliga rättigheter och demokrati tas upp, skulle man då inte agera från regeringens sida? Skulle man helt låta bli, kapitulera och utan att vänta på ett domstolsförfarande säga: Vi hoppas att ni ändå följer detta? Jag ser det som konstigt om man i så fall inte skulle agera mot en kommun. Det är knappast en linje som regeringen har följt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2003/04:108 om vissa sexualbrottsfrågor 74 Justitieminister (): har frågat mig vilka lagstiftningsåtgärder jag avser att åstadkomma för att bättre skydda personer som utnyttjats sexuellt. har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att de som i sitt arbete kommer i kontakt med brottsoffer som utsatts för sexuella övergrepp ska få utbildning och fortbildning. Frågan ställs mot bakgrund av en dom som meddelats vid . Som känner till kan jag som justitieminister inte kommentera enskilda fall. Flera lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att bättre skydda personer som utsatts för sexualbrott. Exempelvis infördes brottet människohandel för sexuella ändamål i . arbetar vi intensivt med betänkande och dess förslag till ny lagstiftning. Det är ett lagstiftningsprojekt som särskilt syftar till att ge offer för sexualbrott ett utökat skydd. Som jag framhållit i tidigare sammanhang kommer det nya förslaget att presenteras . tar också upp frågan om utbildning av dem som kommer i kontakt med brottsoffer. En person som blivit utsatt för sexuellt övergrepp befinner sig i en mycket svår och utsatt situation. Utbildning, kunskap och förståelse om brottsoffers reaktioner och situation är en fundamental del i rättsväsendets bemötande av dessa personer. Bemötande och kunskap om brottsoffer har också varit i fokus för regeringens arbete . I regeringens proposition Stöd till brottsoffer aviserades särskilda uppdrag till , och Riksåklagaren att ta fram handlingsplaner för det fortsatta arbetet med brottsoffer samt att i samverkan med genomföra utbildning av personal som kommer i kontakt med brottsoffer. Bemötandefrågorna finns till exempel med i regleringsbrevet 2004 för polisen. Enligt de särskilda återrapporteringskrav som rör bland annat våld mot kvinnor anges att polisen ska rapportera till regeringen vilka åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla polisens bemötande och stöd till brottsoffer och vittnen. Jag vill kommentera att poängterat att ingen som vågat anmäla att de själva utsatts för sexuella övergrepp ska behöva svara på frågor om de exempelvis burit utmanande klädsel. Som jag framhållit tidigare är det självklart att frågor som uppenbart saknar relevans inte ska tillåtas under en rättegång. Det är naturligtvis viktigt att domstolarna är uppmärksamma på detta. I de fall uppgifter om brottsoffrets klädsel inte har betydelse för målet bör således frågor om klädseln inte tillåtas och uppgifterna inte heller redovisas i domen. 75 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Som justitieministern vet sitter jag inte i justitieutskottet. När man känner ett sådant oerhört stort engagemang som jag gör för alla de kvinnor som har blivit utsatta för ett av de värsta brott man kan blir utsatt för gör jag det av humanitära skäl. Jag är naturligtvis medveten om att man inte kan diskutera enskilda fall, och det ska vi inte göra. När vi som lagstiftare läser och ser vad som händer får vi trots allt en fundering: Vad har vi för lagar, och hur tillämpas de? Behöver det göras justeringar? Det är därför man blir uppmärksam på problemet. Det är välkänt i att om en person blir överkörd av en bil, det vill säga att det handlar om en trafikolycka, får man ett mycket professionellt omhändertagande, alltifrån det att man plockas upp på vägen av någon person eller en ambulans tills man kommer till sjukhusets akutmottagning och upp på avdelningen. Det är bra. Men det som inte diskuteras lika högt och ofta är vad som händer när man blir kränkt inuti. Hur mår man i det akuta skedet, och hur mycket hjälp behöver man då man ska rehabiliteras? Det är därför som jag har ställt frågor om utbildning. Den här sidan har inte varit lika tydlig. Jag är naturligtvis glad för det som har gjorts, men jag vill ändå fråga om det inte finns anledning att göra mer, att till exempel ha något slags teamarbete, ett mångprofessionellt arbetslag som tillmötesgår de här kvinnornas behov och där de kan vända sig till olika personer beroende på vad som är stort just för en själv. Jag tror faktiskt att samhället har ett krav på sig att både vårda och förebygga även sådana här kränkningar. Jag vill också fråga om kvinnofridskränkningslagen, som vi antog för inte så rysligt länge sedan. Om jag förstår saken rätt var en av tankarna i den att betona allvaret i den systematiska kränkningen, där varje enskild kränkning i sig inte skulle ha varit tillräcklig för ett straff men där de tillsammans utgör en sådan kränkning i syfte att kränka personers integritet och därför ska anses som straffvärda. Anser att den här lagen tillämpas på ett korrekt sätt, eller behöver vi se över den och göra den bättre? Jag tror att jag lugnar mig med dessa frågor. 76 (): Med anledning av det svar som justitieministern har lämnat till på denna interpellation om vissa sexualbrott vill jag börja med att ställa några frågor. Justitieministern skriver att flera lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att bättre skydda personer som utsatts för sexualbrott. Som exempel nämner han sedan brottet människohandel. Jag kan inte komma på några andra åtgärder, så jag är jag tacksam om jag kan få det klargjort. Det är väldigt bra att man arbetar med propositionen med anledning av betänkande. Jag var själv ledamot i den kommittén, och jag vet ju vilket enormt arbete som vi lade ned på dessa frågor. Jag är lite besviken över att det behöver ta så tills det kommer ett förslag. Jag tyckte att vi gjorde ett väldigt gediget arbete. Vi är många som väntar på den här propositionen. Inte minst efter varje våldtäktsmål som har uppmärksammats har det från många håll framförts kritiska synpunkter på den nuvarande lagstiftningen. Den täcker inte in det som verkligen händer. Jag undrar om justitieministern vågar avslöja lite grann av vad som kommer i propositionen till exempel när det gäller den svåra frågan om samtycke. Efter mycket moget övervägande kom vi i utredningen fram till att det är väldigt svårt att använda sig av samtycke, eftersom det rör sig om så speciella situationer. Vi betonade mer vikten av huruvida det handlar om en kränkning av kvinnan. Efter det senast uppmärksammade målet, Tumbamålet, har debatten återigen fokuserats på samtyckesfrågan. Det är otroligt viktigt att vi klarar ut det här. För oss i utredningen var just kränkningsaspekten det avgörande. Sedan vill jag också ta upp frågan om det nya brottet människohandel för sexuella ändamål. Jag är väldigt besviken över att de rättsfall som har avgjorts det är mycket svårt att driva dessa mål visar att den nya lagstiftningen inte fungerar. Det beror på att de krav som ställs för att lagen ska kunna tillämpas är så svåra att uppfylla. Det finns ett lyckat fall som handlar om en 17-årig kvinna. Det gick bra, därför att i det fallet ställs inte dessa krav. Det görs en åldersmässig skillnad i rekvisiten. Om kvinnan är förutsätts det att hon har utsatts för tvång, vilseledande och hot. Är kvinnan under ställs inte dessa krav. Jag menar och jag har också talat med åklagaren i det här målet att i praktiken är det inte så stor skillnad om en kvinna i den här situationen är över eller under . Hon kan vara , men utvecklad som en 2025-åring. Det kan också var tvärtom. En 2025-åring kan ju vara som en 17-åring. Jag tycker inte att man ska ha dessa kriterier. Tyvärr lär det inte bli så många mål, eftersom det är en så pass svår lagstiftning att tillämpa. Det vore intressant att höra om statsrådet har några funderingar utifrån de rättsfall som ändå visar hur lagen kan respektive inte kan tillämpas. När det gäller regleringsbrevet och kravet på en återrapportering undrar jag om det finns någon sådan. Frågan har ju varit uppe . i har vi diskuterat frågan om bemötandet av de kvinnor som råkar ut för våldtäktsbrott. 77 Justitieminister (): Det var många frågor som var och en kanske skulle föranleda minst fyra minuters kommentar, så jag får möjligtvis återkomma. Det som har vidtagits är bland annat den nya brottsofferproposition som trädde i kraft . Här efterlystes exempel på lagar, och jag kan då nämna utvidgad rätt till målsägarbiträde, ökad samverkan mellan myndigheter, ökad samverkan mellan myndigheter och ideella föreningar och ökad kunskap när det gäller forskning om brottsoffer. infördes som också nämndes här lagen om kvinnofridskränkning. Ytterligare lagar tillkom längre tillbaka . Tanken med brottsofferpropositionen var just att det finns ett antal lagar, men det gäller också att de tillämpas på rätt sätt. Det brukar sägas att vi har världens bästa lagstiftning om brottsofferfrågor. Därmed inte sagt att den inte kan bli ännu bättre. Vi ska ha en fortsatt hög ambition. Beträffande kvinnofridskränkning precis som sägs här innebär det brottsliga gärningar som var för sig kan vara straffbara, men som kanske inte är så allvarliga om man lyfter ut dem ur sammanhanget. Men tillsammans kan de utgöra en systematisk kränkning, och det är det som är tanken bakom brottskonstruktionen. Det tar alltid tid innan nya lagar börjar tillämpas fullt ut. Vi följer den här frågan väldigt noga, och det har redan gjorts en ändring. Jag utesluter inte att den lagen ytterligare kan förbättras, men det är ju en relativt ny lagstiftning. Mitt svar är alltså att det har införts flera olika lagar . Jag vill inte på något sätt kritisera kommittén. Det var ett väldigt modigt förslag att utvidga begreppet så att det inte bara skulle gälla våld eller hot om våld. Det var kanske det första och avgörande steget. Man föreslog alltså att begreppet våldtäkt skulle utvidgas till att omfatta även berusade offer. Så långt var det bra och modigt, och det var kanske det viktigaste steget. Men det visade sig sedan, inte minst av den remisskritik som vi fick från rättsliga instanser, att det uppstod märkliga gränsdragningar. Det finns också andra situationer som kan bli aktuella, till exempel om kvinnan är så berusad att hon somnar eller om hon har funktionshinder. Det förslag som lämnades kommenterades av remissinstanserna. De undrade varför man gjorde just den gränsdragningen. Jag delar den uppfattningen. Det är märkligt att döma för våldtäkt om en kvinna är så berusad att hon inte kan göra motstånd, men om hon blir ännu mer berusad så att hon somnar, då anses plötsligt brottet inte lika allvarligt, utan det ska fortfarande utgöra sexuellt utnyttjande. Med den remisskritiken var det tveksamt om man rent demokratiskt bara kunde gå vidare. Men vi drog lärdom av de kloka synpunkter som kom fram. Då hade vi två alternativ, antingen skicka tillbaka det hela till kommittén, starta en ny kommitté vilket skulle innebära en väldigt långdragen procedur eller arbeta vidare själva för att få den absolut bästa lagstiftningen. Vi valde det senare alternativet. Det tog ungefär , och räknar vi med att kunna presentera ett konkret förslag nu . Det förslaget innehåller en utvidgning, inte bara den utvidgning som förslogs av kommittén, utan en ännu större utvidgning. Vi utgår från en princip som jag tycker är väldigt bra, nämligen den sexuella integriteten. Den tanken från kommittén finns alltså med, men vi vill införa ett ännu bättre skydd för brottsoffret och den personliga integriteten. Det är en av de viktigaste sakerna i den nya lagen. Det är omöjligt för mig att hinna med att kommentera alla ändringar. Den lag som kommer att presenteras innehåller 75 större och mindre ändringar. Jag tror att det är en av de största lagändringar som någonsin har gjorts inom det här området. 78 (): Uppfattade jag justitieministern rätt, att sexualbrottspropositionen skulle komma ? Eller när kommer den? Det vill jag gärna ha ett svar på. Sedan vill jag ställa en fråga. Jag får inte ta upp enskilda fall, och jag ska inte göra det. Men om ett mål kommer upp i , vilka slutsatser drar justitieministern av det? Det är kanske en helt onödig fråga till en jurist. Jag har också en fråga som också nämnde. Detta med 2001, stöd till brottsoffer och dessa uppmaningar, vad har det resulterat i? Det har ändå gått . Har justitieministern fått någon rapport eller inte? Utmanande kläder ska inte ha med brottet att göra. Men jag måste ändå fråga: Framgår det tydligt av lagen? Om det gör det, varför tar man då hänsyn till detta? Jag tror att det är viktiga frågor. Sedan vill avsluta med att säga att det är viktigt att lagstiftningen är sådan att människor känner sig bekanta med den. Den måste ha en djup förankring i folksjälen. När det då inträffar situationer där hundratusentals människor agerar är det en signal som jag är glad för. Det är en positiv signal som jag tycker att vi ska ta med oss. Man accepterar inte kränkning av människan, vare sig hon är berusad eller inte. Jag tror att för att vi ska kunna leva efter lagstiftningen är det viktigt att svenska folket accepterar den. Men det ska också finnas tillräckliga resurser för att följa upp de lagar vi har. Min sista fråga är: Anser justitieministern att vi har tillräckliga resurser för att följa upp de lagar vi har? 79 (): Jag vill verkligen instämma i det som sade, nämligen att det är väldigt viktigt att, när vi nu får en lagstiftning på det här svåra området, vi får en lagstiftning som återspeglar de värderingar som svenska folket har i det här frågorna. Detta har vi märkt med den nuvarande lagstiftningen. Den upprördhet som domsluten i de här olika fallen har väckt har ju kommit därför att människor inte har uppfattat att lagstiftningen är anpassad till verkligheten. Därför är det jätteviktigt att den nya lagen verkligen är det. Jag ser fram emot en spännande julläsning av propositionen. Jag hoppas att den kommer så att vi som ska motionera på den får möjlighet att sätta av lite rimlig tid. I andra fall har ju regeringen gärna skickat ut propositioner under julledigheten. Jag hoppas att vi får ordentlig med tid till detta. kommer HD att pröva det så kallade Tumbamålet. Kommer man då att pröva det enligt den nuvarande lagstiftningen eller väntar man på något vis för att pröva det enligt den nya lagen? Det vore intressant att höra vilken lagstiftning som kommer att gälla för HD:s prövning av det här ärendet. Sedan kan jag också konstatera att jag tyvärr inte fick något svar på min bekymrade fråga om människohandelsbrottet. Är det verkligen bra formulerat? Jag har en väldigt enkel modell för hur man skulle kunna göra, nämligen att ha samma lag oavsett om den drabbade kvinnan är över eller under . De kvinnor som råkar ut för den här människohandeln är väl upp till . Sedan är man inte särskilt gångbar på den marknaden. 80 Justitieminister (): Det finns mycket man kan välja som läsning i helgerna, dock inte en proposition. Vi har ännu inte lämnat något till Lagrådet. Det är ett konkret lagförslag som ska lämnas till Lagrådet efter helgerna. Om allting fungerar bra ska vi kunna lägga fram en proposition , och det ska kunna träda i kraft . Några slutsatser av att det här målet har kommit upp till HD annat än att RÅ anser att det ska prövas avstår jag ifrån. RÅ har den exklusiva rätten att anse att ett mål ska kunna prövas i HD. Man kan konstatera att RÅ anser det. Det är alltid den lagstiftning som gäller när brottet begås som gäller även i efterkommande rättegångar. Det är alltid brottsdatumet som gäller. Om det sedan kommer lagändringar, i vart fall i försvårande riktning, är det inte någonting som kan användas i domstolen. Jag ska inte inveckla mig mer i det. Det är den lagstiftning som gällde vid brottet som kommer att användas. När det gäller återrapporteringskraven har vi givit i uppdrag till olika myndigheter att bland annat öka kunskapen och utbildningen när det gäller bemötandet av brottsoffer. Vi har fått positiva signaler från myndigheterna att den här utbildningen fungerar. Men det som kanske är ännu viktigare är att vi har fått väldigt positiva reaktioner från kvinnorörelsen att man har blivit mycket bättre på att bemöta kvinnor som brottsoffer. Det tycker jag är mycket glädjande. Därmed inte sagt att vi inte kan fortsätta att utveckla det här med fler utbildningar och så vidare. Men det har kommit väldigt positiva rapporter så här långt. När det gäller människohandeln har en del beslut fattats. Det är bland annat de förslag som kommittén har lagt fram. Men det handlar bara om en del av människohandelsbrottet. Jag kan inte ge något exakt svar när det gäller åldersfrågan, men jag vet att det också finns med i resonemanget. Det arbetet går också vidare. Och det som kanske är ännu viktigare är att det också ska kunna utgå straff för människohandel när sådan här verksamhet sker inom ett land. Det ska inte bara gälla internationell brottslighet. Vi kommer att få leva med att det är svårare att bevisa att ett brott har begåtts i andra länder. Men vi kan fortsätta att göra den här lagstiftningen ännu skarpare, och det arbetar vi också med vid sidan av sexualbrottsarbetet. Det är de frågor som jag har antecknat. Jag får väl återkomma om det är något mer. 81 (): Jag vill använda de sista minuterna till att tacka för det här samtalet. Det är så känsliga och svåra frågor att man knappast ska kalla det debatt. Det finns all anledning för oss alla att hjälpas åt. Vi kan göra en del med lagstiftningen. Vi kan göra andra saker med en annan form av opinionsbildning och stöd. Jag tänker förstås på kvinnojourer, för att ta ett exempel, som jag tycker gör ett fantastiskt jobb. Jag tror att det är där man får den första kontakten när det har hänt någonting. Man kanske inte vågar ta kontakt med andra om man har blivit misshandlad av sin egen man. Jag tycker att vi från samhällets sida ska uppmuntra ideella organisationer och ge dem stöd för deras verksamhet. Det finns kanske inte någon annan organisation inom vården och omsorgen som de här kvinnorna hellre vill vända sig till än kvinnojourerna. Till syvende och sist handlar det om människovärde, respekt och att vi ska vara överens om att allt våld ska bekämpas. Jag tror att skolan, samhället i övrigt, vi som föräldrar, far- och morföräldrar på gatan och överallt måste inse att allt inte kan ske via lagstiftningen. En del måste ske på annat sätt, och vi måste ge stöd och kraft till det. Just därför tror jag att vi kan hjälpas åt. Det är och regeringen som har möjlighet att lagstifta. Vi här i kan göra vad vi kan genom att rösta fram lagar. Jag kommer också att vara mycket spänd på den läsning som kommer . Man får kanske ta någon helg där och läsa den här propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2003/04:109 om fakturabedrägeri 82 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa den accelererande verksamheten med så kallade bluffakturor. Det är ett problem som jag har behandlat i tidigare. Jag vill börja med att understryka att ingen enligt svensk rätt är skyldig att betala för en vara eller tjänst som han eller hon inte har beställt. Och det är den som påstår att ett avtal har ingåtts som har bevisbördan för det. Det är därför av största vikt att den enskilde bestrider, det vill säga gör invändningar mot, bluffkrav. Den debatt som blossat upp kring detta problem kan öka medvetenheten om detta. Konsumenter har i många fall fått rätt i när de utsatts för ogrundade krav. Men det är naturligtvis inte tillräckligt att det bara överlämnas till den enskilde att bevaka sin rätt. Det förfarande som beskriver kan också vara såväl straffbart som förbjudet enligt den marknadsrättsliga lagstiftningen. Så kallad modemkidnappning är ett särskilt problem. Den nya lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation erbjuder möjligheter till ett bättre skydd. Lagen ålägger nämligen den operatör som utpekas att tillhandahålla telefoni till en fast anslutningspunkt åt allmänheten en skyldighet att erbjuda sina kunder avgiftsfria spärrar mot vissa typer av utgående samtal eller nummer. Operatören kan även åläggas skyldighet att erbjuda en spärr mot alltför höga telefonräkningar, kreditspärr. Att nu dessutom erbjuder en möjlighet att gratis ladda ned en liknande spärrfunktion är ett uttryck för att staten är aktiv på området. Också andra initiativ har vidtagits för att säkerställa att den enskildes skydd enligt lagen efterlevs i praktiken. Det gäller särskilt olika samverkansprojekt med bland annat , Svensk Handels så kallade varningslista samt aktiva och omfattande arbete. Jag har också mottagit två framställningar från och . I dessa lämnas en del konkreta förslag på ytterligare lagstiftningsåtgärder. I departementet kommer att övervägas i vad mån ytterligare åtgärder bör vidtas. 83 (): Jag vill inleda med att tacka justitieministern för svaret. Fakturabedrägerier och modemkapningar har upprört väldigt många konsumenter. Ovanpå detta har det även dykt upp oseriösa inkassoföretag med tvivelaktiga metoder.