prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — De resurser somkrävs för att öka andelen forskning och forskare inomutbildningsvetenskapen och de yngre lärosätena kantyvärr inte tas från andra vetenskapsområden. Därfinns inga överskott att skumma av. Det är alldelestvärtom. Som jag hoppas har framgått av vad jag harsagt behövs resurser över hela linjen.Nyligen har lärarutbildningarna inkorporerats iden vetenskapliga familjen. Det reser krav på utök-ning av forskning och forskare inom lärarutbildning-en, utbildningsvetenskapen. Vid ett av våra universi-tet är relationen i anslag mellan forskning och grund-utbildning för lärarutbildningen ett till tio. För sam-hällsvetenskap är den fyra till sex och förövriga utbildningar ungefär ett till ett. Relationernatorde vara representativa för flera lärosäten. Här finnsalltså mycket att ta igen.Sveriges universitets- och högskoleförbund påvi-sar att en årlig förstärkning av forskningsbudgetenmed behövs för att säkerställa attden högre utbildning ska kunna vila på vetenskapliggrund. I vårpropositionen reducerar regeringen ansla-get till högskola och forskning med 60 miljoner. Vikristdemokrater accepterar inte det. Vi ligger kvar påvår tidigare nivå, vilket innebär ytterligare 160 miljo-ner mer än regeringen ger till forskningen.Kunskap är långsiktigt inte en utgift utan en avgöran-de del av vår framtida försörjningsbas, och den är avavgörande betydelse för vår framtid som välfärdsna-tion.Vi menar också att den humanistiska forskningenbehöver prioriteras upp, liksom den medicinskaforskningen. Vi vill bygga ett samhälle för männi-skor, och då måste kunskapen om människan ocksåutvecklas. En teknisk utveckling utan humanistiskainslag kan bli kontraproduktiv. Det finns stora möj-ligheter för banbrytande forskning i samarbeten överämnesgränserna.Vi vill göra det lättare att bedriva forskarstudierpå deltid. Speciellt viktigt är detta inom humanioraoch samhällsvetenskap, där möjligheterna till externfinansiering oftast är små. Vi tycker att det är dags attriva upp den så kallade Thamreformen.Det finns också ett behov av ett system för sam-ordning och överprövning av lokala forskningsetiskabeslut. Forskningen hanterar allt svårare problem avetisk natur. Möjligen skulle kunna fylla det här behovet.Slutligen måste understrykas mycket tydligt attdet finns mycket kvar att göra för jämställdhet. 43 %av de forskarstuderande är kvinnor men avprofessorerna. Ett stort tapp sker under resans gång.Det är inte rimligt att ha det så. Kvinnor behövs inomforskning. Balansen är ett värde i sig, och mångfaldenär en förutsättning. Det finns kulturella och socialahinder som måste röjas bort. Kombinationen avforskning och familjebildning måste underlättas.Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reser-vation 2. För tids vinnande begränsar jag mig till detyrkandet, även om jag naturligtvis står bakom våraövriga reservationer.Anf. 217 ():Fru talman! Jag ska använda till atttala om sju punkter som jag tycker är speciellt vikti-ga. Det är dels de reservationer som vi har, dels någraav de motioner som har väckts av andra partier.Först och främst skulle jag vilja prata om vår mo-tion om utbildning, forskning och samverkan med detomgivande samhället. I "det omgivande samhället"vill vi också inbegripa den gemensamma sektorn.Trots att man är medveten om att forsknings- ochutvecklingsarbete är viktigt för den verksamhet somkommuner och bedriver är samspeletmellan den gemensamma sektorn och forskningssy-stemet fortfarande otydligt, både när det gäller om-fattning och inriktning av verksamhetsformer. Sam-verkansuppgiften har i stor utsträckning ut-formats med inriktning på näringslivet. Forsknings-och utvecklingsarbete har stor betydelse i ett moderntkunskapssamhälle. Det är lika viktigt för den gemen-samma sektorn som för näringslivet.Vi tycker att det finns ett starkt samhällsintresseav att den gemensamma sektorn fungerar på ett ef-fektivt och bra sätt och att det finns ett adekvat stödför dess utveckling. Det är därför viktigt att det blirtydligt vem som bär ansvaret för den gemensammasektorns FoU-resurser och att det inom sektorn finnsen kvalificerad beställare men också mottagarkom-petens. Givetvis måste det finnas vilja att utnyttjaforskning och forskningens resultat i verksamheten.Vi tycker att regeringen borde tillsätta en utredningför att belysa vilken roll forsknings- och utvecklings-arbetet kan och bör spela för den gemensamma sek-torn för att hitta tänkbara former för att förbättrasamspelet mellan den offentliga sektorn och forsk-ningssystemet. Det var den första reservationen.Vi har också reserverat oss till förmån för en cen-terpartistisk motion som föreslår att man ska utreda ivilken omfattning forskarna numera i en ökad kon-kurrens tvingas ägna sig åt att ansöka om medel försin forskning och sin egen lön. Vi instämmer i attdetta är ett problem. Vi bör titta på hur det egentligenser ut.Jag vill också ta upp en annan centerpartistiskmotion. Den handlar om det så kallade lärarundanta-get. Man föreslår att forskarna i högregrad måste vara beredda att avstå från delar av sinarättigheter till forskningsresultaten till det lärosäte därforskningen har bedrivits. Det är en uppfattning somVänsterpartiet i sak delar. Vi tror att det skulle ge ettverksamt incitament för ökad kommersialisering avforskningsresultaten, och vi har det som en viktigpunkt i det program för tillväxt och välfärd som vipresenterade nu under våren.Vi kommer att noggrant studera och diskuteraden rapport som Vinova presenterade. Vihoppas och förväntar oss att regeringen kommer medett skarpt förslag i det här ärendet inom en nära fram-tid.Vidare vill jag ta upp forskningsstiftelserna. 1993och 1994 bildades dessa stiftelser med de tidigarelöntagarfondsstiftelsernas kapital. Under ett antal årökade stiftelsernas kapital i värde. 2001 utbetalades1,i anslag till universitet och hög-skolor, vilket motsvarade av de totalaforskningsanslagen. Men minskar stiftelsernasåtaganden dramatiskt. Orsaken är att kapitalet till enmycket stor del är bundet i aktier. De stadigt sjunkan-de kurserna på aktiemarknaden har lett till att stiftelsernas aktiekapital har mins-kat avsevärt och att avkastningen på kapitalet blivitlägre.För universiteten, som blivit alltmer beroende avexterna forskningsanslag, innebär detta stora pro-blem. För att slippa de kraftiga fluktuationerna iforskningsanslagen bör större delen av forsknings-stiftelsernas kapital placeras på ett annat sätt än iaktier, menar vi. Regeringen har möjlig-het att ta initiativ till och besluta om förändringar istiftelseförordnandena. Vi föreslår att regeringenanvänder den rättigheten och i förordnandet anger atthögst av forskningsstiftelsernas kapital i fort-sättningen får utgöras av aktier. Vi föreslår också inför etiska regler för kapitalplacering som leverupp till de krav på etik och miljö som bygger på FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna och barn-konventionen.En ytterligare punkt är den kraftiga expansion avgrundutbildningen som har skett under de senasteåren, särskilt vid vissa lärosäten. Där har det uppståtten obalans mellan grundutbildningsanslagen och defasta forskningsresurserna, det som vi i dagligt talkallar för fakultetsanslag. Detta kan kommaatt påverka kvaliteten på undervisningen och försvåraforskningsanknytningen. Vi menar att de fasta forsk-ningsresurserna i högre grad bör fördelas efter pre-station i stället för efter tradition.Det finns skäl som talar för att regeringen i arbetetmed den kommande forskningspolitiska propositio-nen bör analysera utifrån vilka kriterier fördelningenav de fasta forskningsresurserna mellan de olika uni-versiteten och högskolorna ska ske . I vårmotion har vi föreslagit ett antal sådana möjliga krite-rier, men vi tror inte att den listan på något sätt ärfullständig. Den här frågan bör noggrant utredas. Viföreslår att ger regeringen i uppdrag atttillsätta en sådan utredning, som just får i uppdrag attlämna förslag på kriterier som ska ligga till grund förfördelningen av de fasta forskningsanslagen i fort-sättningen.I motioner från både , ochKristdemokraterna föreslås att forskarutbildningsre-formen upphävs. var mycket kritiskttill de förändringar av forskarutbildningen som inför-des 1998. Vi ansåg visserligen att en effektiviseringav forskarutbildningen var nödvändig, men inte pådet sätt som skedde. Vi har varit pådrivande närdet gäller tillsättandet av den utredning som har iuppdrag att granska effekterna av de förändringar iförordningen för forskarutbildningen som genomför-des 1998. Det uppdraget ska redovisas nu i december.Om de farhågor när det gäller de negativa konsekven-serna av förändringen - som vi såg vid själva be-slutstillfället och som grupper av forskarstuderandenu har påtalat och bekräftat - verkligen visar sig habesannats är vi villiga att verka för en omprövning avden så kallade forskarutbildningsreformen.Så till den sista punkten. föreslår i enmotion att beslutet om att studenter kan antas tillstudier för licentiatexamen ska upphävas.Vi delar motionärens uppfattning att det är ange-läget att man inte skapar en tvåstegsmodell för attkunna disputera. Men vi tycker att det är viktigt attavvakta resultatet av uppföljningsom ska redovisas i november.Jag vill också påminna om att farhågorna för den-na tvåstegsmodell inte är så entydiga. Inom den tek-niska sektorn säger sig i alla fall näringslivet varaväldigt angeläget om att det finns möjligheter att gåen kortare väg för att ta en licentiatexamen.I går när utbildningsutskottet besökte tyck-er jag att det klart framstod att det skulle kunna varaen tänkbar modell för fortbildning av verksammalärare med en trestegsmodell som man hade skissat påmed en magisterexamen som ett första steg och sedanen licentiatexamen och en doktorsexamen. Detta hademan gjort för att få lärare att intressera sig för fors-karstudier och höja nivån i men kanskeförst och främst i gymnasieskolan. Vi är ju alla över-ens om att det är angeläget att få fler disputeradeinom skolans område.Jag yrkar bifall till våra reservationer 3 och 15,men jag står givetvis bakom även våra övriga reser-vationer.Anf. 218 () replik:Fru talman! talade om dok-torandreformen. Vi från har liksom fleraandra borgerliga partier föreslagit att den skarivas upp. Det innebär inte att vi inte ska ha kvardoktorandtjänster, tvärtom ska vi ha fler doktorand-tjänster. Men vi vill öppna för fler möjligheter attdoktorera på bland annat deltid. Det är helt uppenbartatt doktorandreformen har utestängt en mängd enga-gerade forskarbegåvningar från möjligheten att fors-ka. Med tanke på motstånd tycker jagatt det är synd att ni inte redan nu skulle vilja öppnaför flera möjligheter. Sedan kan man ändå dra intres-santa slutsatser av den utvärdering som kommer. Medtanke på hur kritiska ni var tidigare tycker jag att detär tråkigt att ni har varit passiva.Men det viktigaste som jag skulle vilja fråga om iBritt-Marie Danestigs anförande handlar om pengar-na direkt till högskolorna och universiteten - fakul-tetsanslagen. Vad menar ni egentligen där? Jag vet attBritt-Marie Danestig med flera vänsterpartister ivalrörelsen ute på högskolor och universitet sade -jag var själv med - att en mycket angelägen uppgiftär att höja fakultetsanslagen, att fördelningen mellanexterna anslag och dem som går direkt till universi-teten har blivit fel. talar ni om en utredning. Detär synd därför att det skulle faktiskt gå att få en majo-ritet i för att inom en budgetram som fort-farande stämmer förändra fördelningen. Det är ju såuppenbart, och använder sammaargument som jag om hur forskarna får slita för attsöka pengar utifrån. Varför vill ni inte ta steget fulltut och säga att fakultetsanslagens andel av forsk-ningsmedlen måste höjas? Det sade ni faktiskt förevalet.Anf. 219 ()replik:Fru talman! Jag ska först ta upp forskarutbild-ningsreformen. Vi var kritiska till den reformen.Däremot insåg vi att det behövs någonting. Det varinte bra som det var. Det var viktigt att forskarutbild-ningen effektiviserades. Vi hade väldigt många somvar inskrivna på doktorandutbildningen. Men alla varinte aktiva forskarstuderande. Det var väldigt mångasom använde åtta-tio och kanske föratt bli klara med sin avhandling. Och det är inte någotbra och effektivt sätt. Någonting behöver därför gö-ras. Men jag tycker att det är viktigt att vi får den härkartläggningen . Utifrån den kartläggningen kan vianalysera innehållet och komma med förslag som ärväl underbyggda. Det är nämligen inte så entydigt. Deuppgifter som vi får kommer ju från studerandegrup-per, och de är inte entydiga heller. Jag tror att det ärbra att det görs en total genomlysning så att vi fårdiskutera vad den ger och vilka eventuella förslag tillförbättringar som vi kan komma med. Jag tror alltsåatt man ska gå väldigt metodiskt till väga.Jag ska ta upp pengarna till de fasta forskningsre-surserna, till fakultetsanslagen. Som jag påtaladeförut finns det nu tecken på obalanser mellan de fastaoch de rörliga resurserna. och en hög-skola måste ha en tillräckligt stor del fasta forsknings-resurser, annars blir man väldigt sårbar, och det blirstora problem att planera. är den finansiella situa-tionen inte särskilt gynnsam. Men i vårt 121-punktsprogram som våra tre partier står bakom har visagt att det är en viktig fråga under denna mandatpe-riod att höja stödet till forskning. Jag menar att defasta forskningsresurserna behöver ökas, men detbehöver också resurserna till och till . Om det är någon del som verkligen är illaute just nu så är det IT- och telekomsektorn där vi harhaft en ledande roll men som håller på att alldelesrasa ihop.Anf. 220 () replik:Fru talman! Några av de få saker som jag har hörtvänsterpartister säga och som jag kan hålla med om -vi står ju rätt långt ifrån varandra i politiken - handlarjust om högskole- och forskningspolitiken. Jag tyckeratt ni har sagt en del bra saker i olika sammanhang.Men det är synd att ni tystnar och slutar upp med attkämpa för att genomdriva dessa saker när ni får varamed och vara samarbetsparti eller stödparti till re-geringen. Ett exempel är doktorandreformen. Det ärväldigt synd att alla de människor som faktiskt läng-tar efter att få börja forska på ett alternativt sätt, kan-ske på deltid, nu i avvaktan på enutredning ska vara utestängda från möjligheten att vidsidan om de doktorandtjänster som vi har inrättat fåmöjlighet att forska.Och när vi kommer ut på högskolorna, vad är detvi hör? Jo, 80 eller av alla människor som hållerpå med forskning och undervisning på högskolansäger att utbyggnaden har skett kraftigt men att fa-kultetsanslagen har legat stilla. Jag vill ge mer resur-ser till forskning än vad regeringen vill. Men även omman gör som och vill hålla sig på regeringens lägre nivå skulle detvara fullt möjligt att ändra fördelningen, som ni fak-tiskt själva sade i valrörelsen, så att den andel pengarsom forskarna själva får använda till sina idéer ökar.Jag tycker att det är synd att ni tassar, väntar, fö-reslår en utredning, diskuterar och ska ta nästa propo-sition, men det händer ingenting. Ni har många vack-ra ord om dessa saker, men ni har inte i sattnågon kraft bakom dessa ord. Det tycker jag är synd.Anf. 221 ()replik:Fru talman! Denhär utredningen ska vara klar . Såväldigt behöver man alltså inte vänta på re-sultatet. Men jag tycker att det hör till en politikersansvar att ha väl underbyggda och väl analyseradeargument innan man fattar beslut. Man måste nogveta mycket väl hur verkligheten ser ut innan manfattar sådana avgörande beslut.Och som jag har sagt är bilden inte samstämmignär det gäller forskarutbildningen, och en effektivise-ring behövs. Men vi avvaktar, och vi kommer tillba-ka. Vi har också varit tydliga här och sagt attom de farhågor som vi hade bekräftas är vi villiga attverka för en omprövning.För mig är detta väldigt viktigt. Det handlar inteom att satsa antingen på de fasta forskningsresursernaeller på , och så vidare - derörliga - utan det gäller både och faktiskt. Man behö-ver ha den här grunden och tryggheten. Det behövsför att vi ska få tillräckligt många disputerade, på universiteten har råd att inrätta doktorand-tjänster. Det behövs också för att vi ska få merite-ringstjänster i form av forskarassistenter i en situationdär pensionsavgångarna inom universiteten är väldigtstora. Det är riktigt. Men behöver vi ocksåden här rörliga forskningsdelen där man söker i kon-kurrens. Det är viktigt för att bibehålla och slå vaktom forskningens kvalitet. Jag ser alltså inte någotantingen-eller utan både-och. Och det gäller att hittalämpliga balanser.Anf. 222 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tionerna nr 5 och nr 13.Forskningens viktiga roll för att stärka vårt sam-hälle och dess utvecklingskraft är vi säkert alla över-ens om. Jag delar oron, som flera av talarna tidigarehar gett uttryck för, över att resurserna tryter. Det kanskapa ett stort problem framöver om det inte sker enförändring. En huvuduppgift för utbildnings- ochforskningspolitiken är att slå vakt om ett fritt kun-skapssökande. Ett samhälle i utveckling måste ta tillvara individernas kreativitet och vilja att utforska nyaområden. För detta krävs naturligtvis resurser.I detta anförande ska jag emellertid begränsa migtill ett par förslag som vi från sida villlyfta fram. tog tidigare upp vårmotion om forskarnas arbetsmiljö. Arbetsmiljön förden enskilde forskaren är av stor betydelse för resul-tatet av hans eller hennes arbete. Ofta måste forskarenägna en stor del av sin tid åt att ansöka om pengar.Det gäller inte bara medel till den forskning sombedrivs utan även pengar för att trygga den egnaförsörjningen. En sådan livssituation skapar naturligt-vis otrygghet, och det är ingen djärv gissning att dettaär en orsak till att doktorander avskräcks från att gåvidare och satsa på en karriär som akademiska forska-re.Vi vet dock inte hur omfattande problemet är.Därför är det viktigt att detta klarläggs, och en utred-ning är alltså på sin plats där man tar reda på hurdenna otrygga situation påverkar såväl forskaren somdet resultat forskningen ger.Regeringen har tillsatt en särskild utredare för attanalysera och utvärdera hur rekrytering, urval ochantagning till forskarutbildning fungerar. Det är bra.Men det borde också vara viktigt att analysera hurforskarnas arbetsmiljö påverkar deras arbetsresultat.Den omfattande utbyggnaden av den högre ut-bildningen i är en viktig framtidsinvestering.Genom ökad närhet till den högre utbildningen blirdet lättare att komma till rätta med den sociala ochgeografiska snedrekryteringen. På så sätt kan vi bättreta till vara den kunskapspotential vi har i landet, vil-ket vi alla tjänar på.Mot den bakgrunden är det viktigt att även demindre högskolorna och de nya universiteten fårmöjlighet att skapa goda forskningsmiljöer och visasin vetenskapliga kompetens och kvalitet. Goda möj-ligheter till forskning är av stor betydelse för att at-trahera såväl lärare som studenter. Därför måste denya lärosätena ges förutsättningar för att kunna ut-veckla sin forskning, och därmed få möjlighet attkonkurrera om forskningsmedlen med de gamla,etablerade universiteten på ett mera jämbördigt sätt.Detta är bakgrunden till att vi anser att det behövsen plan för hur forskningsmiljöerna ska kunna byggasupp och stärkas vid högskolorna i landet. Det behövsprinciper för fördelningen av forskningsresursernamellan lärosätena.Anf. 223 ():Fru talman! Vi kommer att få fler tillfällen till i detalj diskutera forskningspolitiken framöver isamband med den kommande forskningspolitiskapropositionen samt, lite närmare i tiden, etikpröv-ningspropositionen. Eftersom timmen är sen och vihar haft en debatt som varit ganska lång tänker jagdärför bara lite kort beröra vår syn på forskningen.Vi har på många områden i framståendeforskning som vi kan vara glada och stolta över. Isamband med vårt studiebesök i och iveckan fick vi se några intressanta exempel på detta.Med den nya organisationen för forskningsfinan-siering har vi också fått en tydligare struktur. har fått uppgiften att finansiera grund-forskningen. Det är en fördel när pengarna ska styrasatt vi har ett tydligt mål för grundforskningen, därVetenskapsrådet har ansvaret. En majoritet i styrelsenär forskare, vilket för att grundforskningenskvalitet kan utvecklas på ett bra sätt.Vi har de tre ämnesråden inom Vetenskapsrådet.Vi har också två forskningsråd för tillämpad forsk-ning med, som vi tycker, en bra fokusering på tvåområden som anges som viktiga för utvecklingen avdet svenska samhället. Det stämmer väl med strävan-dena att nå ett socialt och ekologiskt långsiktigt håll-bart samhälle.Pengarna leds tydligt till grundforskningen inomtvå viktiga områden för tillämpad forskning. Denutvecklingen tycker vi från har varit bra,och den börjar nu komma i gång ordentligt. Det ärockså oerhört viktigt att betona forskning-ens frihet.Vi måste dock få in fler personer i forskarutbild-ningen - inte minst för att ha beredskap inför ettframtida generationsskifte. Vi har brist på läraremed egen forskning ute på högskolor och universitet.Det betyder att hela idén om forskningsanknytningkanske inte går att genomföra om man inte får flerlärare med forskarutbildning. Detta är viktigt, och detbehövs också ytterligare resurser så fort ekonomin såtillåter.Det behövs också mer medel till grundforskning-en; den är underdimensionerad. Grundforsk-ningen måste alltså utökas. En framstående och frigrundforskning är förutsättningen för bra tillämpadforskning och för goda tillämpningar och en bra ut-veckling av nya produkter inom näringslivet. Vi trorockså att den tillämpade forskningen inom Fas ochFormas, som gäller samhällets utveckling, framövermåste få mer resurser för att kunna svara mot de sam-hälleliga behov som finns. Då kan vi få den veten-skapliga grunden för en samhällsutveckling som ärlångsiktigt hållbar.Vi hoppas att vi under den här mandatperioden,precis som vi har sagt och som var inne på, i vårt 121-punktsprogram skakunna tillfredsställa de behov av ökade resurser somfinns.Slutligen vill jag beröra en annan fråga. Det äroerhört viktigt med studentinflytande, och vi anser attdet även gäller inom forskningen. Vi vill att maninom de statliga organisationerna för forskningsfinan-siering ger studenterna inflytande över besluten. Där-för har vi en gemensam reservation med Centerpartietom att ge studenter rätt till representation i dessaorgan. Besluten som fattas har stora konsekvenser förforskarutbildningen, och det är därför relevant attstudenterna kan vara med och påverka de besluten.Jag yrkar därmed bifall till reservation 8.Anf. 224 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till för-slaget i betänkande UbU14 och avslag på samtligayrkanden.I detta betänkande, som handlar om frågor kringforskning och forskarutbildning, behandlas 42 mo-tionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2002.Yrkandena handlar om inriktningen av forskningspo-litiken med flera övergripande frågor, forskningsom-råden, forskningsstiftelserna, fördelningen av forsk-ningsresurser, forskarutbildning, forskarkarriär samtforskning inom vissa ämnesområden.Sedan ett par decennier lägger regeringen en gångvarje valperiod fram en övergripande forskningspoli-tisk proposition. Den senaste var proposition2000/01:3 Forskning och förnyelse. Nästa forsk-ningsproposition är planerad . Per Billnämnde i sitt anförande att man diskuterat att deteventuellt kan bli vid ett annat tillfälle. Jag har dockinte fått någon annan information än att den är plane-rad till 2004, och därför ger jag inget annat besked.De flesta yrkanden i detta betänkande behandlarfrågor som kommer att tas upp i den kommandeforskningspropositionen. Regeringen har arbetat med olika frågor som kommer atttas upp i propositionen och lagt ut olika uppdrag föratt få fram ett så bra propositionsunderlag som möj-ligt.Kristdemokraterna tar i ett yrkande bland annatupp balansen mellan medel som anvisas direkt tilllärosätena och medel som fördelas av forskningsrå-den. tar upp frågor som rör grundforsk-ning och forskarutbildning.