prot · GR0925 · 2003-11-11 00:00:00 — Leder den verkligen fram till att de kommuner som har det så att säga besvärligt ekonomiskt tjänar på detta och har nytta och glädje av detta i lika stor omfattning som vi i de givande kommunerna lämnar över pengar? Jag är väldigt osäker på om så verkligen är fallet. En annan sak som oroar mig som tidigare kommunalpolitiker, då jag ju mötte skatteutjämningsfrågorna , är att systemet är så kolossalt svårt att förstå sig på. Jag minns att jag brukade fråga vårt ekonomikontor: Betalar vi rätt summa pengar? Betalar vi för mycket eller för lite? Och det kunde man inte svara på. Inte ens de ekonomiska experter vi hade i kommunen visste alltså om det var rätt belopp som gick ut. Därför måste det här skatteutjämningssystemet bli genomskinligare och mera förutsägbart. Jag vill också konstatera att den remiss som statsrådet talade om väl egentligen är ganska onödig. Det förslag som har kommit från den särskilda kommittén innebär ju bara att man lappar och lagar i ett befintligt system. Varför kunde man inte ta ett ordentligt tag och gå ut förutsättningslöst och se om man kan få fram ett bättre system? Jag är övertygad om att alla de som tror att det kommer att bli bättre med det här nya förslaget kommer att bli lika besvikna på det nya systemet som de är . Så varför inte ta ett nytt tag och börja alldeles förutsättningslöst och se hur man kan lösa det här problemet? Vi från är väl medvetna om att vi har varit med om att tillskapa detta system , men vi ser ju bristerna i det här systemet, och vi vill nu ha ett statligt skatteutjämningssystem i stället för det nuvarande systemet. 36 (): Jag är också väldigt tacksam för att få komma hit och debattera den här viktiga frågan. Det har ju sagts här att det är en väldigt viktig fråga. Jag kommer också från en kommun där det här absolut är huvudfrågan. Hela lider oerhört av det här utjämningssystemet och av den trassliga ekonomi som utjämningssystemet för med sig för oss som bor här i . Man kan ju fråga sig hur mycket mer skatt vi orkar betala här i . Det är ju inte på det sättet att vi är en lågskatteregion, utan vi har , ja, kanske världens, högsta boendeskatter. Ovanpå detta läggs utjämningssystemet, som gör att vi får betala en stor del av våra kommunalskatteintäkter till övriga eller till andra kommuner, och till kommuner som kanske har råd att ha en betydligt bättre, eller i alla fall mer kostsam, service än den vi har här i . Stockholmskommunerna har oftast väldigt effektiva kommunala organisationer och har alltså en låg kostnad per invånare, om man bara tar den service som man har råd att ge till sina invånare, jämfört med många kommuner i övriga landet. Det finns faktiskt kommuner i det här länet som betalar mer än hälften av sina kommunalskatteintäkter till andra kommuner i , och någonstans går smärtgränsen. Vi var förhoppningsfulla här och trodde att det här skulle lösa sig nu när regeringen tillsatte den parlamentariska utredningen, som lade fram sitt förslag för inte så länge sedan. Men det visade sig att utredningen presenterade ett förslag som i och för sig går i rätt riktning, eftersom man inför ett statligt bidrag som ska ersätta vissa delar av det här utjämningssystemet, men man når inte ända fram. Det förslag som ligger kommer att pungslå ytterligare, och vi kommer alltså att bli tvungna att höja skatten i ytterligare för att klara av våra kommunala åtaganden. Vi kommer förmodligen också att bli tvungna att förse stockholmarna med en sämre service än vad man har i övriga landet. Det visar sig i utredningar om tillväxt som man gör att har en väldigt låg tillväxt, om man över huvud taget har en tillväxt, och vissa bankanalytiker säger att en av bovarna är utjämningssystemet. Fungerar inte ekonomin i kommer ekonomin inte att fungera i i övrigt heller, eftersom är den motor som bör finnas i ett land. Huvudstaden ska vara den ekonomiska motorn. Det är min förhoppning att statsrådet är beredd att gå lite längre än vad den här utredningen föreslår. Lyssna på och på i och försök introducera ett system som ger oss i möjlighet att överleva! 37 (): Interpellanten frågade om chockhöjningar av skatterna i är rätt medicin. Jag kan svara på det. Jag tror inte att det är rätt medicin. Det handlar inte om att vi ska medicinera, utan det handlar om att vi måste bota den bakomliggande sjukdomen. Den bakomliggande sjukdomen är ju att skattekraften i varierar från av medelskattekraften till av medelskattekraften. Det är det som är den bakomliggande sjukdomen. Jag konstaterar att i sitt svar lyfter fram olika reformer som stärker det kommunala skatteunderlaget, och det är ju bra. Men problemet är att det inte finns någon systematik i regeringens arbete på det här området. Det är ad hoc, precis som allt annat i regeringens politik. Det är alltid bättre med egna skatteintäkter än bidrag. Egna skatteintäkter växer när lönesumman växer, och det finns ingen sådan automatik i statsbidragen. Det är bra för och det är bra för om skattebasen växer. Därför har systematiskt jobbat med vårt inkomstskatteförslag just i syfte dels att sänka skatten för normal- och låginkomsttagare, dels att stärka kommunernas och landstingens skattebas. Då får man en bra profil de människor i land som behöver ökade konsumtionsmöjligheter får det men vi stärker dessutom kommunernas skattebas med 55 miljarder. Om lönesumman växer innebär det över 2 miljarder för kommunsektorn att använda till vård, omsorg och skola. Det finns ingen sådan automatik i de nattliga förhandlingarna mellan regeringen, och att kommunerna får 2 miljarder mer. Det man ser när vi presenterar detta förslag om att kommunsektorn får 55 miljarder mer som då växlas mot minskade statsbidrag är att i den generella påsen finns bara 44 miljarder. Så någonstans har regeringen skurit emellan. Man skär emellan och skickar i stället tillbaka pengarna som olika riktade statsbidrag. Min fråga till kommun- och bostadsministern är om han är beredd att systematiskt arbeta för en stärkt skattebas. Poängen med det är också det är viktigt i det här sammanhanget att det minskar trycket på utjämningssystemet. Det gör att , och kommunerna i , skulle behöva betala mindre i utjämningsavgift. Det fanns i utredningen en betydande samsyn mellan , och i den frågan. Jag hoppas att vi kan jobba vidare i den andan. 38 (): I regeringsförklaringen sade regeringen: Regeringen kommer att särskilt följa utvecklingen i med tanke på den förra majoritetens ovilja att följa av fattade beslut. I årets regeringsförklaring fanns det inte motsvarande snubbor till landstingsledningen. Det som har hänt i verkligheten är att den nya socialdemokratiska landstingsledningen har lagt fram en budget som har underkänts av länsrätten. Då kan vi läsa i tidningen att statsrådet säger att det går att köra vidare som om ingenting har hänt. säger man i interpellationssvaret att sedan nuvarande utjämningssystemet infördes har varit nettobidragstagare. Man vill ge intryck av att utjämningssystemet inte drabbar , men sanningen är den att betalade 1,25 miljarder , 19992002 2,7 miljarder , och betalar 5,5 miljarder. Man får statsbidrag, men det är ju bidrag till den verksamhet som alla får bidrag till. Det är lite vilseledande om man säger att har varit nettobidragstagare sedan utjämningssystemet infördes. Det är inte utjämningssystemet som har gjort till nettobidragstagare. har lagt fram ett program för huvudstad som ska göra till en tillväxtmotor igen. Det ska bli en nystart för . Det programmet kommer säkert att presentera utförligt i morgondagens debatt. Beträffande skatteutjämningen sägs att säger ja till en skatteutjämning mellan olika delar av vårt land, men det bör vara ett system som tar hänsyn inte bara till högre intäkter utan också till det faktum att vissa kommuner och landsting har högre kostnader. För handlar det om sjukvårdspersonalens löner. Löneläget är högre här i . Det handlar också om de särskilda storstadsproblem som förorsakar landstingen högre kostnader. Regeringen ger inte några positiva besked i interpellationssvaret. Jag väntar mig inte några detaljerade besked när regeringen väntar på remissvar, men man skulle kunna hoppas att regeringen kunde markera en inriktning, att det ska bli en reform som lindrar bördan för . Jag har svårt att tro att regeringen inte lyssnar något på den starka opinion som finns och de sakskäl som finns och framförs från . Om regeringen kan ge positiva besked reser sig frågan varför regeringen behandlar annorlunda nu när det är en socialdemokratisk ledning mot vad man gjorde tidigare. Men det får man bära. Framför allt behöver stockholmarna något slags positivt besked så att framtidstron återvänder. 39 (): Jag har haft kanske inte precis glädjen men uppdraget att under författa en rapport om den inomkommunala utjämningen, Skatteutjämningen en tillväxtens fiende. Jag har kunnat visa hur dagens system skadar tillväxt var den är förekommer i landet. Det är ett så tydligt fel i grundkonstruktionen så att man häpnar över att det här har kunnat fortgå utan att väcka större debatt. har debatten kommit igång, särskilt här i , på grund av att även socialdemokraterna i majoritetsställning i och i har uppmärksammat de fullständigt orimliga effekterna. Vi behöver inte diskutera om man ska ha skatteutjämning eller inte. Vi är totalt överens om att det behövs. Det behövs bidrag till kommuner och landsting som har otillräcklig skattekraft för sina utgifter. Det förslag som har lagts fram innehåller vissa förbättringar i det avseendet att det inte är inomkommunalt längre. Men dagens system och det system som föreslås är inte bra. Det skadar i grunden tillväxtförutsättningarna. Jag ska inte gå in i den här debatten på annat sätt än att konstatera att förslaget är totalt missriktat just mot en del Stockholmskommuner och inte minst mot . Det tas upp i särskilda yttranden från ekonomerna från och . De visar att om höjer sin landstingsskatt för att komma till rätta med sin ekonomi så innebär det att andra landsting får mer pengar medan av den höjda skatten får betala det till de övriga landstingen. Ekonomerna skriver i sitt särskilda yttrande: Om måste höja skatten för att klara sina egna problem och de länsvisa skattesatserna räknas upp därmed kommer inte att kunna lösa problemen av egen kraft, eftersom andra landsting då har rätt att erhålla en viss andel av de intäkter som en eventuell skattehöjning i genererar. På motsvarande sätt kan andra landsting tvinga fram ytterligare skattehöjningar i genom att höja sin utdebitering. Det är ju vad som pågår nu i landstingssektorn där skatter höjs. Även om duckar och säger att det här är en remissomgång och att vi ska höra vad man säger så vore det väl ändå välkommet om han kunde göra de klara konstaterandena att den typ av fullständigt orimliga effekter som den här utredningen har räknat fram måste tas bort. talare har visserligen representerat som ju har en stor skuld till att dagens system har satts i sjön det var en folkpartistisk statssekreterare, , som tog fram det utredningsförslaget men jag håller med dem om att vi måste lämna det här systemet. Vi måste bredda eller förändra skattebasen så att skatteklasskillnaderna blir mindre. Vi måste ha nationell finansiering av vissa uppgifter, och vi måste över huvudtaget se till att vi får ett tillväxtfrämjande skatteutjämningssystem och inte ett system som skadar tillväxt var den än förekommer. 40 (): Ska tillväxt premieras eller ska den bestraffas? Det skulle kunna vara en fråga i Vem vill bli miljonär? skulle kunna ringa en vän om han inte vet svaret. Han skulle möjligtvis kunna ringa till . Jag tror att hon skulle svara att tillväxt inte ska bestraffas utan faktiskt belönas. Då har vi egentligen svaret på allt det vi pratar om . Hela systemet som det är bestraffar tillväxt var den än förekommer i . Statsrådet säger i sitt svar att hela bekymret i beror på den förra borgerliga ledningen. Då vill jag bara ge två fakta. Underskottet under den förra mandatperioden var . Till skatteutjämning betalar man . Då kan var och en räkna ut vad det innebär. har skatteutjämningen för ökat . mer betalar man i skatteutjämning . Vi här i har den högsta landstingsskatten i . Vi har 11:62. Det är innan den aviserade skattehöjningen på som kommer med största sannolikhet. Det kanske blir ännu mer, inte vet jag. I har man 9:42. Vi har alltså 11:62 redan före skattehöjningen, och i har man 9:42. man skatten i går en stor del av skattehöjningen till andra delar av . Den får inte behållas här. Så är systemet konstruerat. Varje stockholmare, från spädbarn till den äldsta pensionär, betalar i genomsnitt till skatteutjämningssystemet . Jag vill fråga statsrådet vari rättvisan består i att en låginkomsttagare i , eller betalar denna summa till en direktör i . , chef för den socialdemokratiska tankesmedjan tendens och förmodligen inte helt obekant för statsrådet, sade i en Ekointervju : Det är på något sätt inte riktigt rimligt att en låginkomsttagare i ska sitta och betala en landstingsskatt som till viss del går till andra delar av landet som sjukvården för honom eller henne dras ned. Det borde väl mana till eftertanke. Sedan vet jag att även socialdemokratiska riksdagsledamöter jag konstaterar att inga sådana deltar i den här debatten har synpunkter på det här. De är dock alltid lite rädda och försöker vara solidariska med regeringen, så det är väl därför de inte är här . Men jag vill som sagt gärna ha svar på frågan, eftersom rättvisa är ett ord som Socialdemokraterna väldigt ofta använder: Vari består rättvisan i att en låginkomsttagare någonstans i betalar till en direktör i ? 41 (): Det här verkar vara ett kärt ämne för många. De här debatterna har en tendens att bli något av mot resten av landet. Man kan konstatera att morgondagens debatt inte bara berör en begränsad krets utan tydligen också ett begränsat geografiskt område. Precis som andra från har sagt slår vi vakt om principen i systemet: Alla kommuner och landsting måste ha ungefär likvärdiga förutsättningar för att bedriva sin kärnverksamhet. Sedan kan man tvista om huruvida vi har skuld i ett system som har blivit galet, men vi är i alla fall beredda att reformera detsamma. Det har talats om myter eller inte myter när det gäller om är nettobidragstagare eller inte. Det är egentligen ointressant, om vi nu ser på statsrådets svar. Det är systemets negativa betydelse för tillväxten som är det intressanta, och denna negativa effekt har vi var vi än är i landet. Tillväxt har visat sig väldigt snabbt ändra förutsättningarna, vilken kommun det än gäller och var den än ligger i landet. Det är alltså ett allmängiltigt problem, vilket är viktigt. Jag anser inte att det egentligen handlar om gnäll från . De kommuner som hade störst tillväxt i landet var några små kommuner på västsidan. Det var två i som låg först, och , och sedan var det . Det här slogs upp stort grattis, ni är hetast i landet, och så vidare. Alla dessa kommuner höjer nu skatten. Det beror på att förändringarna i förutsättningar går så snabbt att dessa kommuner inte har en chans att anpassa sig. som de naturligtvis får ett ökat skatteunderlag dras de med de kostnader som tillväxten trots allt för med sig vad gäller infrastruktur, utbyggnad av skolor och barnomsorg. Systemet straffar alltså tillväxt direkt. Det är rent ut sagt ett tillväxtfientligt system. Jag har personligen ingen färdig lösning på det här, men jag tror ändå att det är väldigt viktigt att vi tar problemet på allvar, att vi inte gör det till ett begränsat problem utan ser att systemet i sig har någon grundläggande felaktighet som gör att tillväxten hämmas var i landet den än sker. Jag kan bara instämma, herr talman, med de talare som har hoppats att statsrådet och regeringen verkligen tar med sig de synpunkter som förs fram här och som kommer att komma fram i remissrundan. Helt klart är att systemet måste reformeras. Det får aldrig vara så att det blir negativt för en kommun att driva en tillväxtpolitik, som det i många stycken är . 42 (): Jag satte upp mig på talarlistan av den anledningen att jag tycker att det är något konstigt att man i ett sammanhang där det ska ställas frågor till statsrådet anklagar för att inte delta i debatten. Vi socialdemokrater i har haft en stor diskussion om den här frågan. Vi tycker att det är riktigt med en skatteutjämning för att utjämna skillnaderna i inkomst och skattekraft. Vi är däremot kritiska på en del punkter när det handlar om de kostnadsfaktorer som finns. Det är kort och gott vad vi har tagit för ställning bland oss socialdemokrater i . Vad vi inte kan ställa upp på tillsammans med de borgerliga partierna är den vulgärdiskussion som ni för och har fört omkring detta och där ni inte själva har några egna alternativ. Ni säger att det här ska gå via statsskatten. Var i ert budgetalternativ finns i så fall denna utjämning mellan regionerna i landet? Inte ens ni kan ju säga att det inte finns ett behov av att utjämna mellan regionerna i landet. Några sådana budgetposter finns inte i er budget. Det är det som blir vulgärdebatt i de här sammanhangen. 43 (): Den diskussion och debatt som förs nu är naturligtvis oerhört viktig. Det är avgörande att vi tillsammans i den här kammaren kan landa i ett beslut som har legitimitet både i den här regionen, där många känner att man skjuter till pengar, och hos dem som kommer att få känna konsekvenser i den mån som vi minskar den del som gäller skatteutjämningen. Vi måste få ett system som är långsiktigt hållbart och som inte eroderar det lokala och det kommunala självstyret. Det är en av de frågor som är angelägna: att vi hittar fram till en modell också på andra områden. Skatteutjämningen är ju bara en del av en helhet. En annan del som är nog så intressant är att inte regeringen och den här kammarens majoritet lägger ansvar på kommuner och landsting utan finansiering, något som också bidrar till att erodera förutsättningarna för att leva upp till medborgarnas berättigade krav på förtroendevalda på alla nivåer. Det är viktigt att, som vi från sida brukar säga, också ha ett federalt perspektiv på den här typen av frågor så att varje nivå hittar finansiering för sina löften. Inte sällan hör man statsrådet säga: Ja, men vi har ju skjutit till pengar. Det visar sig att de pengarna inte motsvarar de förväntningar som regeringen lägger på kommuner och landsting. Detta bidrar till att driva upp kostnadslägen och kommuninflationen, så att säga, på ett sätt som inte är tillfyllest. Sedan hoppas jag som sagt att vi verkligen kommer att få ett beslut som tar fasta på den mycket starka opinion som finns i den här regionen och som det är nödvändigt att lyssna till. 44 Statsrådet (): Jag tycker att det är något egenartat att har vidhållit sin interpellation när hon har framställt önskemål om en särskilt anordnad debatt i frågan. Likväl ska jag ge några kommentarer, utan att föregripa morgondagens debatt, till de inlägg som har hållits här. Jag blev i ett avseende väldigt glad när lade fram sitt förslag. Jag blev glad därför att det i fanns en väldigt bred parlamentarisk uppslutning bakom principerna för ett framtida utjämningssystem. Man gör inkomstutjämningen till en statligt finansierad inkomstutjämning, och man är i stort sett helt överens om utformningen av kostnadsutjämningen. Jag tyckte att det talade för en utveckling där vi skulle kunna lägga fast ett förslag i som hade en bred parlamentarisk majoritet. Jag hoppas att det är möjligt. Jag åker nu land och rike runt, även i , och lyssnar på de synpunkter som förs fram om det föreliggande utredningsförslaget. Jag kan försäkra er som deltar i den här diskussionen att min bestämda ambition är att lägga fram ett förslag som har en bred parlamentarisk uppslutning. Jag tycker att det är mycket olyckligt att vi ständigt har dessa uppslitande debatter om utjämningssystemet, ställer delar av landet mot andra delar. Min ambition är att lägga fram ett förslag som har bred uppslutning utan att frångå principen att alla delar av landet ska ha samma förutsättningar att klara sina åtaganden inom välfärdsområdet. Det är viktigt att understryka det. är ett land och ett land som ska präglas av sammanhållning. Vi vinner inte på att bygga upp starka motsättningar och spänningar mellan olika delar av . Jag ska inte recensera reservationerna i utredningsförslaget, men jag konstaterar att som vanligt mäler sig ut. Med politik skulle vi i princip inte ha ett utjämningssystem. reservation i utredningen skulle innebära att man på ett bräde kunde sänka skatten i med , i den kommun som har relativt sett låg skatt och som har väldigt många höginkomsttagare. Jag tycker inte att det är rättvist. Utan ett utjämningssystem, jag vill understryka det, skulle också konsekvenserna inom bli betydande. Utan ett utjämningssystem skulle behövt ha en kommunalskatt på , medan det bara hade behövts i för att klara samma välfärdsåtagande. Fall inte bara för de populistiska uttryckssätten utan försök föra en saklig diskussion om utjämningssystemen! Jag kan se brister i det nuvarande systemet. Jag tycker att det vore bra med en statligt finansierad inkomstutjämning. Det går alltid att diskutera utformningen av kostnadsutjämningen. Vad ska vara med, vad saknas, vad behöver förändras? Men låt oss föra den diskussionen utifrån saklighet, sans och måtta och inte utifrån de väldiga överdrifter som debatten hitintills har präglats av. 45 (m): Det är märkligt när man ska diskutera med statsrådet att det är så väldigt svårt att få svar. Jag diskuterar gärna de här frågorna sakligt. Jag kan också recensera saker fram och tillbaka. Men det jag har försökt att ta upp är de problem som finns med det system vi har och hur det slår mot tillväxten i och mot . Och det enda statsrådet presterar är beskedet att han kan se brister i det nuvarande systemet. Det hade varit väldigt kul att få veta vilka. Är det till exempel ett problem för Socialdemokraterna att tillväxten hämmas? Är det ett problem att vi ser hur solidariteten i luckras upp? Är det ett problem att Norrlandskommuner inte längre klarar av att göra någonting bra för sin egen kommun därför att det straffar sig i systemet? Det finns många sådana brister som man kan se i det här systemet, men uppenbarligen får vi inte veta vad Socialdemokraterna har för uppfattning i sak om hur principerna ska vara. Vi får veta att det viktiga är att man blir överens brett. Men det vore ju bra att få besked i sakfrågan också. Jag hade inte förväntat mig att statsrådet här skulle redovisa exakt hur en proposition ska se ut. Men det hade varit fullt möjligt att åtminstone ange en färdriktning och att faktiskt svara på frågan hur man ser på problematiken när det gäller . Med de chockhöjningar av skatten som och andra nu pläderar för som nödvändiga tror jag att vi riskerar att få ett motorstopp, vilket knappast kan vara bra. Det blir effekten av ett extremt skatteutjämningssystem. Men det är faktiskt ännu värre än så. Högre avgifter vi ska höja taxor och annat och höjd skatt slår så väldigt hårt mot människor som bor i den här staden och i den här regionen. Det är många familjer här som har svårt att få sin ekonomi att gå ihop . Det förvärras om den här politiken inte ändras eller justeras. Skatteutjämning handlar ju inte om tekniska system. Det låter så här i kammaren. Det handlar om att småbarnsfamiljer, pensionärer och alla andra ska lämna mer av sin inkomst till staten, via landsting och kommun, som ska lämna pengar vidare till verksamhet i andra landsändar. Jag känner väldigt många i och häromkring som redan tycker att månaderna är för långa och lönerna för korta, som fasar för vad som händer om och kommunerna höjer skatten ännu mer som sjukhus och vårdinrättningar lägger ned. Om det här närmast raljerar statsrådet och skyller på tidigare landstingsråd. Skatteutjämningen är inte ens med i svaret som en problemfaktor när man ska beskriva de bekymmer som i brottas med.