prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — Pro-fessor vid iKalifornien, en av världens främsta vetenskapligaauktoriteter på ämnet teknikutveckling och innova-tionsklimat, visar i sitt klassiska verk till välstånd att äganderätten var och fortfarandeär en av förutsättningarna för välståndsbildningen, förskapandet av välfärd. Tillsammans med andra fun-dament för demokrati och rättsstat reducerar det derisker för affärsmisslyckanden som alltid finns förföretagsamhet i ett öppet samhället med fri konkur-rens.Att diskutera äganderätten ur just ett historisktperspektiv är inte ett uttryck för nostalgi eller tillba-kablickande, utan just när immaterialrätten i allmän-het och kanske patenträtten i synnerhet ska behandlasär det faktiskt ett uttryck för framåtblickande politiskverksamhet. På samma sätt som det var viktigt attskydda bönders ägande av mark och sedan ägandet avfabriker och värdepapper är det nu angeläget att ar-beta med starka verktyg, starka lagar och en starkadministration som kan skydda upphovsrätt ochägande till uppfinningar och idéer.Just patenträtten driver ju fram en utveckling därmänniskor konkurrerar med varandra inte bara genomatt kopiera utan också genom att driva fram nya kun-skaper och nya uppfinningar. Just därför är god lag-stiftning, rimliga lagar och en effektiv administrationett av de absolut mest angelägna sätten att lägga grunden för fortsatta framsteg, växandevälstånd och ett rikare samhälle med större inslag avframtidsoptimism.Det är med framtidsutsikter om vinst på produkt-utveckling som världens ledande forskningsföretagsåväl som små och utmanande innovationsföretagriskerar sina pengar, sina miljoner eller till och medmiljarder, på att utveckla nya uppfinningar, nya me-diciner eller nya koder. Det är just patenten som möj-liggör och driver fram investeringar för framtagandeav ny teknik, ny kunskap och ny forskning. Där spe-lar patenträtten en helt avgörande roll.Jag vill understryka här i kammaren att det arbetesom nu pågår med patenträttens utformning, såväl pånationell nivå som på internationell nivå, är mer änangelägen för att lägga grunden för ett livskraftigt ochframåtskridande samhälle där det är enkelt, rimligtoch förtjänt att förverkliga sina idéer.På samma sätt vill jag också här i kammaren un-derstryka behovet av att politiken öppnar för att ut-veckla nya fält där immaterialrättsliga regler tilläm-pas och man ser över uppenbara luckor som finns ilagstiftningen . När det gäller värden för tillexempel arrangörer av idrottsevenemang, som i dagär utslagna eller undantagna, är det enda möjligasättet att så att säga väcka det slumrande eller sovan-de kapitalet som arrangörerna har att utsträcka ochutnyttja immaterialrättens tillämpningsområde och påså sätt stärka äganderätten på nya fält på 2000-talet.Fru talman! Mot bakgrund av det anförda vill jagyrka bifall till reservation nr 9 i utskottets betänkan-de.Anf. 65 ():Fru talman! Betänkandet som vi debatterarbehandlar motionsyrkanden i olika immaterialrättsli-ga frågor från allmänna motionstiden . Som vinyss hörde är immaterialrätt den sammanfattandebeteckningen för ett antal olika regler som skyddarintellektuella prestationer. Det här betänkandet harfyra reservationer av vilka vi kristdemokrater stårbakom två och det är om dessa jag ska nämna litegrann.Jag börjar med reservationen om den ersättningför upphovsrätt som har med kopiering att göra.Konstnärer har laglig rätt till viss upphovsrätts-lig ersättning vid fotokopiering av deras verk. betalar en klump-summa för rätten att fotokopiera konstverk för i hu-vudsak undervisningssyfte. Resurserna betalas tillföretaget som på uppdrag av ettantal medlemsorganisationer bevakar rättsinnehavar-nas ekonomiska intressen. Därefter fördelas resurser-na av Bonus till medlemsorganisationerna som i sintur och efter egna regler fördelar resurserna till konst-närerna. Eftersom det rör sig om förhållandevis småresurser fördelas de oftast inte till varje enskildkonstnär som fått ett verk kopierat utan i stället i formav stipendier. Medlemsorganisationerna i Bonusrepresenterar olika konstnärsgrupper, till exempelbildkonstnärer, fotografer, tecknare, tonsättare ochförfattare.Fru talman! Så långt är allt gott och väl. Men härfinns det problem, och de uppstår i och med att BonusPresskopia tillåter bara en medlemsorganisation förvarje konstform. De mindre konstnärsorganisationer-na får alltså inte ansluta sig till Bonus. Givetvis börstatens kopieringsersättning gå till alla de konstnärs-organisationer som ställer sina medlemmars verk tillförfogande för kopiering. Det borde vara självklart attalla konstnärer på samma villkor får del av den upp-hovsrättsliga ersättningen. Så är det emellertid inte . Därför vill vi kristdemokrater att en utvärderinggörs av det rådande fördelningssystemet.Utskottsmajoriteten avstyrker vårt yrkande medhänvisning till att man förutsätter att det vi tar uppkommer att övervägas inom ramen för ett arbete somenligt uppgift pågår i och som gårut på att genomföra direktivet om upphovsrätt i in-formationssamhället. På samma sätt resonerade manför men inget har hänt. somingenting händer kommer även fortsättningsvismånga konstnärer och andra utövare att gå miste omrättmätig upphovsrättslig ersättning.Jag går så över till vår andra reservation, den omarenarätten.Den som går till exempel på ett idrottsevenemangoch betalar sin entrébiljett kan ta med sigsin videokamera. Tekniskt är det möjligt att kopplakameran till mobiltelefon och att sända över bildernatill en webbsida. Teoretiskt kan alltså vem som helstdirektsända idrottsevenemanget på en hemsida. I det ingen materialrätt som förhindrar detta. Densom däremot gör samma sak i samband med en tea-terföreställning begår ett brott mot upphovsrätten.I svensk lagstiftning existerar inte någon ägande-rätt eller upphovsrätt beträffande sändningsrätter förföreningar eller sammanslutningar, till exempel id-rottsklubbar. säljer TV-rättigheter är det faktiskt bara ett slags skenbar rättig-het som man säljer. Vad det egentligen handlar om ärden rätt som tillkommer ägaren till en idrottsanlägg-ning eller arrangören vid ett evenemang att ta ut enhögre inträdesavgift för ett sändande TV-bolag. Förstnär ett TV-bolag gjort en upptagning inträder upp-hovsrätten, och då är det TV-bolaget som får den. Detfinns alltså ingen generell äganderätt beträffandehändelseförlopp eller dagshändelser.I dag finns det ingen skyddslagstiftning för arran-görer av idrottsevenemang, ej heller för evenemangmed imitatörer, akrobater och cirkus- eller varietéar-tister. Arrangören har visserligen rätten till arenan därevenemanget sker men informationen kring det somsker under evenemanget är inte skyddat i upphovs-rättslig mening.Vi menar att behovet av skydd för rättigheter somäganderätten och rätten till de egna evenemangen börutredas. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andraländer. Det kan vara befogat att utreda möjligheternaatt införa liknande rättigheter i Sverige.Utskottsmajoriteten hävdar, något förvånande, attdet inte finns några bärande skäl för att man skaöverväga införandet av ett nytt immaterialrättsligtskydd i enlighet med vad jag här har framfört. Vidareförvånar majoriteten när den bekänner sig till de an-taganden som gjordes av lagstiftning påområdet och som går ut på att det är möjligt för artis-ter och andra utövare som saknar upphovsrättsligtskydd att avtalsvägen skaffa sig garantier mot attobehöriga upptagningar av deras prestationer sker.Det är möjligt att det fanns fog för dylikt resone-rande , då till exempel Internet intefanns. Men hur ska någon via ett kontrakt kunnaskaffa sig garantier för att obehöriga upptagningar avde egna prestationerna inte sker när vem som helstmedelst en enkel videokamera kan direktsända eve-nemang på en hemsida? Där skulle jag gärna vilja haett besked av majoritetens företrädare.Fru talman! Vi kristdemokrater står naturligtvisbakom våra båda reservationer men jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 4.Anf. 66 ():Fru talman och övriga åhörare! Jag vill beträffan-de betänkande LU16 lyfta ett par frågor angåendeSTIM:s verksamhet - dels statens representation, delsviss ersättningsfråga.I år är det , Svenska TonsättaresInternationella Musikbyrå, bildades. är därmeden erfaren ekonomisk förening, och dessutomvälskött. uppdrag är att bevaka kompositörersoch författares verk, både svenska och utländska, ochatt se till att upphovsmännens ersättningar betalas inoch fördelas till rättighetshavarna.Upphovsrättsorganisationen är finansiellt stark,och man är kunnig i att hantera de rättighetslagar somman omfattas av.Det som vi i ifrågasätter är regering-ens inblandning i . Varför försvararregeringen så ihärdigt att av nio ledamöter i styrelsenska regeringen utse tre - detta inklusive ordföranden?Centerpartiet anser att regeringens styrelseplatser iSTIM ska slopas.Jag frågar regeringens representanter: ? Avvilken anledning ska en tredjedel av styrelsen ha enkoppling till regeringen? Är det för att regeringen skavara med och styra vilka verk som ska framställasoffentligt, eller tilltror man inte medlemmaratt själva utse hela styrelsen?Det finns absolut ingen anledning till att statenska vara med och styra upphovsmännens verksamhet.Vi har ju en lagstiftning som reglerar detta.Jag yrkar bifall till reservation 3.Den andra frågan gäller och dess ersätt-ningssystem. Vi i har föreslagit en för-ändring av upphovsrättslagen som innebär att i ideellaorganisationer och studieförbunds verksamhet skaframförande av upphovsrättsligt skyddade verk kunnaundantas - det vill säga göras fria från avgifter. Dettatycker vi är viktigt för att inte försvåra och fördyra förde kulturarbetare som ofta arbetar i studieförbundenoch i ideella organisationer. De här människorna ärofta lokala eldsjälar. De har ett stort engagemang närdet gäller att föra både musikaliska verk och författa-res verk vidare till den breda allmänheten - dessutommånga gånger till grupper i samhället och på orter iSverige där kulturutbudet är av mindre omfattning.Jag som tillhör , ett folkrörelseparti -som även regeringspartiet påstår sig vara - vill riktaen uppmaning till regeringen om att den borde arbetaför att underlätta för de ideella organisationerna, inteförsvåra. Som upphovsrättslagen nu är utformadbromsar den till viss del studieförbundens medverkanvid olika arrangemang.Studieförbunden arbetar dessutom i sin verksam-het utifrån de kulturpolitiska mål som harfastställt. Jag vill därför uppmana regeringens repre-sentanter, socialdemokraterna, att närmare granskaeffekterna vad gäller både styrelserepresentation ochnuvarande avgiftssystem.Anf. 67 ():Fru talman! Immaterialrätten är ett kompliceratområde där olika intressen vägs mot varandra. Detframkommer också i de motioner som vi sett från denallmänna motionstiden.Å ena sidan har vi uppfinnare och konstnärer somnaturligtvis har ett starkt intresse av att kunna försörjasig. Självfallet måste det också finnas en föruppfinnare att komma med nya uppfinningar. Det ärju därför som patenträtten finns.Å andra sidan finns det andra intressenter. Detfinns ju ett allmänt intresse av att läkemedelsforsk-ningen fungerar och av att läkemedel har rimligapriser. Det finns också ett intresse hos den enskilde avatt till någorlunda rimliga kostnader till exempel fåkopiera noter att använda för enskilt bruk.Det är därför jag tycker att man måste vara för-siktig i dessa sammanhang. Varje förslag rubbar ba-lansen mellan å ena sidan uppfinnaren och konstnä-rerna och å andra sidan det allmänna intresset, bruka-rens och den enskildes intresse. Därmed inte sagt aldrig kan överväga några förändringar. Menman får vara medveten om att varje förändring riske-rar att rubba balansen. Det kan få positiva konsekven-ser för den man gynnar men desto mer negativa förden andra parten.Det som är viktigt i dessa sammanhang är den in-ternationella lagstiftning som redan finns och som ärpå gång. Ansökan om patent är vad som gäller förindustriella uppfinningar, till exempel ett läkemedel.Då ansöker man stat för stat. Får man inte patent i enstat kan man inte utnyttja skyddet i den staten utanbara i de stater där man har lyckats få skyddet.Man kan inte heller ansöka om världspatent. Där-emot finns det ett väldigt intressant EU-arbete sompågår som skulle kunna möjliggöra gemensam ansö-kan och gemensam prövning av patent så att manskulle kunna få patent i hela EU-området. Det är heltavgörande för de uppfinnare och företag som är be-rörda.Det också med den motiveringen som jag vill be-svara de flesta av motionsyrkandena. Väldigt mycketpositivt pågår på EU-nivå som går helt i linje medmotionärernas önskemål. Det kommer dessutom att fåmycket större effekt eftersom det kommer att täckahela EU-området.Jag tänkte nu gå in lite på det första området. Jagvill dela upp det i två områden. Det första områdetgäller uppfinnaren och konstnären, och det andraområdet gäller det allmänna intresset, brukaren ochden enskilde. Givetvis finns det motionsyrkandensom vill förskjuta balansen och å ena sidan stärkauppfinnaren eller å andra sidan stärka den enskilde.Jag börjar med uppfinnaren och konstnären. Detfinns motioner om patentintrångsförsäkring. Dethandlar om andra företag som till exempel försökerutnyttja någonting som man har upptäckt för egetkommersiellt syfte. Detta är förbjudet. Man försökerkringgå patent. Det är väldigt goda intentioner i mo-tionen. Det handlar om att försöka skydda ofta småföretag eller en enskild uppfinnare.Det finns väldigt starka regler för att komma tillrätta med detta. Mycket av det hänger ihop med EU.Det är sådant vi redan har genomfört genom EU-lagstiftning och sådant som är på gång. Man kan tillexempel få betala vite om man gör intrång. Ska-destånd utgår till den drabbade. Man har höjt straffenfrån sex månaders till fängelse för intrång. Tilloch med förberedelse och planering av intrång ärstraffbart. Man har också förstärkt mönsterskyddet.Det var tidigare lite lättare att kunna använda ettmönster i ett annat sammanhang och därmed kringgåpatentet. EU-lagstiftningen är också väldigt stark.Ytterligare förstärkningar planeras och kommer attdiskuteras i EU under våren.Ett annat motionsyrkande handlar om enklareskydd. Om det inte är någon större uppfinning utan ensmärre teknisk uppfinning kan man få en lite lägretröskel på skyddet, men det kan å andra sidan gåigenom lite snabbare. På samma sätt håller EU påmed ett arbete. Det ska vara snabbt, enkelt, lägreskyddsvillor och också lägre kostnader för den somansöker om patent.Datorrelaterade uppfinningar är väldigt intressan-ta. Utvecklingen går snabbt på det området. Det göratt behovet av skydd är extra starkt. Här finns ocksåregler för detta. Men det är väldigt tvetydiga regler.Trots att man till exempel inte kan ta patent på dator-program beviljas tusentals sådana patent både i Sve-rige och i andra EU-länder. Här borde man se övervad det egentligen är som gäller. som manförsöker underlätta att få patent ska inte det leda tillatt man förhindrar andra att utveckla nya program.När det gäller brukaren och den enskilde talas dethär väldigt mycket om till exempel ersättning förkopiering. är det inte några extrema kostnaderdet handlar om. Framför allt är det viktigt att kommaihåg att om man helt tar bort ersättningen för konstnä-rer i så kallade ideella sammanhang drabbas de avdet. Många konstnärer har en mycketdålig ekonomi. Här får man återigen göra en avväg-ning. från kommerunder sitt anförande att utveckla ämnet vidare.Det har klagats en del på den statliga representa-tionen i . Jag ser det snarare som någonting posi-tivt att två ledamöter och ordförande är utsedda avregeringen. Det gör jag av två skäl, dels för att manfår insyn, dels för att man får balans mellan de intres-sen jag tidigare talat om, det vill säga den enskildebrukarens och konstnärens. Det får inte bli en obalanssom leder att det kanske blir svårare för ideella körertill exempel. Där ser jag en poäng. Det gäller ocksåinsynen ur demokratisk synpunkt.Avslutningsvis till frågan om arenarätt. Frågansom kommit upp är relevant om man till exempelfilmar ett idrottsevenemang och lägger ut det på In-ternet. Det pågår ett arbete inom EU med det direktivsom finns om upphovsrätt i informationssamhället. Viförutsätter naturligtvis att den frågan kommer uppdär.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att detmest avgörande ändå är TV-sändningar. Där har manavtalsvägen och kontraktsvägen möjligheter.Det finns heller inget starkt tryck för att förändra deregler som finns. Men naturligtvis måste vi ändå taupp frågan när vi nu bereder EU-direktivet om upp-hovsrätt i informationssamhället.Anf. 68 ()replik:Fru talman! Jag vill börja med att korrigera mittyrkande. Jag yrkar naturligtvis bifall till reservation 3och ingenting annat.Den fråga jag har till kretsar justkring det sista hon var inne på, arenarätten och möj-ligheterna för idrottsarrangemang att skydda sinaimmateriella tillgångar.Om jag till exempel skulle gå på en biopremiäroch se är det förbjudet för mig att tamed mig videokameran och mobiltelefon och sändadet live ut på nätet. Jag får inte ens ha med mig vi-deokameran för att filma det och sedan lägga ut detpå nätet. Det är förstås något som är mycket viktigtför filproducenten i det här fallet.På samma sätt är det om jag går på teater. Där fårjag inte heller ta med mig en videokamera för attfilma pjäsen eller filma föreställningen på olika sätt.Det är förbjudet. Där har vi ett immaterialrättsligtskydd. För mig är det en uppenbar lucka i lagstift-ningen att inte också arrangörer av idrottsarrange-mang har samma immaterialrättsliga skyddslagstift-ning.Jag har därför en fråga till , ochjag vill gärna få ett svar utan hänvisning till arbetesom pågår i EU eller i andra beredningar. Vad ärsocialdemokraternas åsikt i den här frågan? Är detnågon principiell skillnad mellan ett operabesök ochatt gå på en fotbollsmatch i just det immaterialrättsli-ga avseendet?Anf. 69 () replik:Fru talman! Det finns en väsentlig skillnad. Det äratt matcherna vanligtvis inte går i repris. Det gördäremot teaterföreställningen. Det är en unik upple-velse varje gång man ser en ny match. Det blir en heltannan utgång . Däremot spelas pjä-sen upp gång på gång ungefär likadant. Lyckas mandå komma över en videoupptagning eller se en pjäspå datorn behöver man inte gå och titta på den sedan.Idrottsarrangemang däremot är vanligtvis olika frångång till gång.Därmed inte sagt att frågan är oviktig. Precis somjag sade får man överväga om det finns ett tillräckligtstarkt behov att på det här sättet skydda även idrotts-evenemang. Men jag vill ändå understryka att det inteär många som sitter och tittar på datorskärmen en helmatch eller en hel föreställning. De allra flesta före-drar fortfarande att se på TV-skärmen och att se påbio, till exempel.Anf. 70 ()replik:Herr talman! Min replik handlar om samma saksom var inne på här. Jag ställde enfråga i mitt anförande. Hur ska någon via ettavtal kunna skaffa sig garantier för att obehörigaupptagningar av de egna prestationerna inte sker? Detär det som lagstiftningen kom fram somlagutskottet har lutat sig mot nu.Det vore intressant att höra hur regeringspartietsföreträdare kan tänka sig hur idrottsmän ska kunnaavtala sig till skydd för att deras prestationer inte skabli föremål för obehöriga upptagningar mot den bak-grund som jag skissar på i mitt anförande, det villsäga att vem som helst kan ta med sig en videokame-ra till ett evenemang och direktsända till en hemsida.Hur i all sin dar tänker sig att manska kunna avtala bort detta?Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tror först och främst att många id-rottsmän bara blir glada om man filmar deras presta-tioner. De som inte tillhör den absoluta eliten blirnaturligtvis bara glada att se att deras prestationersprids och att möjligheterna därmed för dem ökar iframtiden.Däremot finns det naturligtvis också undantagfrån detta. Det gäller när det är kommersiella intres-sen inblandade, det vill säga idrottsutövare som harmöjlighet att få pengar för att sälja rättigheterna tillupptagningar till exempel. Detta är inte oväsentligt isammanhanget.Men precis som jag sade tidigare så finns detskillnader mellan till exempel en teaterföreställningoch ett idrottsevenemang. Det är ju när idrottsevene-manget är som absolut mest färskt som det är av in-tresse, och detta leder inte till att folk inte går på nästaidrottsevenemang. Tvärtom kan det få motsatt effekt.Man kan teckna avtal, och på samma sätt som detär förbjudet att göra videoupptagningar på en teater-föreställning så borde man kunna avtala om sammaregler. Om inte det är möjligt att avtala om så kanskedet är någonting som man borde diskutera. Man bor-de kunna teckna mer långtgående avtalJag vill ändå avsluta med att säga att vi inte pånågot sätt har stängt dörren i frågan. Tvärtom så kandet vara av intresse att ta upp frågan i samband medEU-direktivet. Dessutom tror jag att det skulle kunnaleda till ett betydligt starkare skydd för den enskildaidrottsutövaren med tanke på hur internationell id-rottsvärlden är. Får man ett gemensamt EU-skydd såsmäller det högre än ett speciellt svenskt skydd.Anf. 72 ()replik:Fru talman! Vi har redan konstaterat att det ärskillnad på teaterföreställning och bioförevisninggentemot exempelvis ett idrottsevenemang.Jag kan också konstatera att intehade något svar att ge på frågan om hur man avtals-vägen ska kunna skaffa sig garantier mot obehörigaupptagningar av idrottsmäns och idrottskvinnorsprestationer. Sedan spelar det ingen roll om idrotts-män är glada eller inte för att en viss direktsändningnågon gång sker via videokamera - utan här är detprincipen vi talar om.Jag kan underförstått tycka mig spåra i HilleviLarssons anförande att hon egentligen är inne påsamma linje. Därmed menar jag att det finns bärandeskäl till att stödja reservation idet här fallet. Det har hänt mycket sedan man i 1986års lagstiftning konstaterade att det i allmänhet går attskaffa sig garantier kontraktsvägen mot obehörigaupptagningar. Det går inte . Jag skulle önska attHillevi erkände att det inte går att kon-traktsvägen skaffa sig garantier för att det icke skerobehöriga upptagningar av idrottsmäns prestationerpå ett idrottsevenemang.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag kan kontra med att säga att ipraktiken går det inte heller när det gäller en teaterfö-reställning eller en konsert. Hur ska man kunna ga-rantera att ingen filmar under föreställningen? Mankan ju till och med ha en dold kamera med sig ochsedan lägga ut det hela på nätet. Det är ju fullt möjligtatt till och med komma in på friskolor och filma utanatt någon märker att man har en kamera, så givetviskan man aldrig helt gardera sig mot att detta kanhända.Däremot skulle man kunna avtala att det inte ärtillåtet att det händer. Men det är svårt att kommaundan att det händer. Det finns folk som olagligenfilmar även i teatersammanhang, men på samma sättsom man kan avtala att en annan TV-kanal inte fårvara där och filma och sedan sända kan man natur-ligtvis avtala att det hela inte heller får lägga ut pånätet. Det är självfallet fullt möjligt för arrangörernaatt själva bestämma reglerna för åskådarna somkommer dit.Men vi måste först överväga hur stort behovet ärav att införa en sådan bestämmelse, med tanke på atttrycket inte är speciellt starkt i frågan. Det finns jumöjlighet att genom avtal förhandla sig fram ,och det är därför trycket inte är så starkt. Men jag villändå inte stänga dörren helt, utan vi får diskuteradetta i samband med det direktiv om upphovsrätt frånEU som finns.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag reagerar på att ni från Socialde-mokraternas sida, , försvarar och hål-ler fast vid att regeringen ska kunna utse tre ledamö-ter i varav ordföranden är en.Hillevi säger att ni vill ha insyn. Det är jufullt möjligt att erhålla insyn på andra sätt! Det kanman göra om man har en adjungerad ledamotsplats istyrelsen. Men att som regeringen försvara att behållatre styrelseledamöters platser kan jag inte betecknasom annat än att ambitionerna är att vara med ochstyra.