prot · GR0946 · 2003-12-10 00:00:00 — anser att genom rätt styrmedel, genom ökad produktionskapacitet och genom ökad överföringskapacitet har förutsättningar att bli en nettoexportör till . En avreglerad europeisk marknad erbjuder stora möjligheter. Men då måste också en betydligt större långsiktighet finnas i besluten. Det har vi saknat länge nog . Jag tror, som sagt, att det hänger på valet av danspartner. Jag står bakom alla våra reservationer men nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 2. 4 (): Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall endast till reservationerna 3 och 6. Energipolitiken i bör i grunden förändras i hållbar riktning. Vi behöver en omställning till elproduktion baserad på förnybara energislag. Över huvud taget handlar det om att i använda förnybara energislag. Vi måste ändra dagens konsumtionsmönster när det gäller energianvändningen. Som tidigare nämnts har vi en hög konsumtion av el i . Vi bör ändra på det förhållandet så att vi får en konsumtion som mer liknar övrig konsumtion i vad gäller elen. För att i övrigt ändra konsumtionsmönster och få mer av förnybara energislag finns det två principiella metoder. Den metod som används mest av , och Vänstern är att försöka stimulera fram de energislag som man önskar sig. Men en annan metod, som faktiskt är mer effektiv, är att prissätta miljöförstörelsen att sätta ett pris på miljöförstöring och risker. Det är det som vi försöker få fram genom den gröna skatteväxlingen. Kostnader läggs på miljöförstöring. I stället görs arbetet billigare, till exempel genom lägre skatter på arbete. Vi tror att det är ett effektivare sätt att få det resultat man önskar sig. Säkerhetskraven för den svenska kärnkraften tycker vi måste höjas. har haft oproportionerligt många allvarliga incidenter i kärnkraftverken. Detta pekar på brister i säkerhetskulturen som måste åtgärdas. En trolig konsekvens av höjda säkerhetskrav är att några reaktorer ställs av, för egentligen är det alltför kostsamt att vidta de åtgärder som behövs. Samtalen med företrädare för kärnkraftsindustrin om en avveckling tycker vi bör avbrytas. Det är ett felaktigt sätt att avveckla kärnkraften. Så länge de förväntar sig direkta ersättningar och stor ekonomisk kompensation för att stänga kärnkraftverk kommer de att köra dessa, även om de går med förlust, just i avvaktan på att få nämnda kompensation. Det är inte ett särskilt bra sätt att hantera avvecklingen. Åtminstone när det gäller , som ju staten äger, tycker vi att man bör se till att kärnkraften redovisas för sig, så att man kan se de direkta kostnaderna för varje reaktor. Vi är positiva till kraftvärme och tycker att det är väldigt viktigt att man där får stabila villkor framöver så att denna sektor kan utvecklas. Det är naturligtvis mycket bättre med kraftvärme än med sådan värme där inte också kraft produceras. Vindkraften vill vi ska utvecklas. Dessutom är solvärme och solceller viktiga för framtiden. Redan nu är det kommersiellt egentligen möjligt att använda solvärmen. Men det finns trögheter i det sammanhanget. Dessutom är det för lite information och för lite koncentration till exempel på solvärmen för att det ska bli det genombrott som det nu faktiskt är klart för att ske. Solcellerna är något som inte heller ligger så långt bort, sett till installationer när det gäller byggnadsmaterial i tak och fasader. Där borde något göras, och där är ett genombrott ganska nära särskilt om man tänker sig att ha en rättvis kostnad för energin så att det som är miljövänligt verkligen får en chans att slå igenom. Vi har i som sagt en väldigt stor elkonsumtion. Det är inte effektivt. Det finns en väldigt stor potential för att minska elkonsumtionen. Det beror till del på att vi har lite kallare klimat och att vi har mer energiintensiv industri. Men allt kan inte förklaras med det. Den medelstora industrin använder till exempel betydligt mer el än motsvarande industrier i . Det finns väldigt mycket att göra. Det här måste antagligen göras med hjälp av att rätt priser sätts på el och annan energi. Det finns mycket att göra vad gäller energieffektiviseringar. Vi tycker att inte har varit tillräckligt effektiv när det gäller energieffektiviseringar. Vi föreslår att en speciell energieffektiviseringsmyndighet inrättas som speciellt får inrikta sig på energieffektivisering så att det inte blir konfliktpunkter som hindrar verksamheten. Det sista jag vill ta upp är forskningen om drivmedel. Här tycker jag att den varit för mycket inriktad på några tillämpningar som har fått mycket pengar. Det gäller till exempel etanol. Jag tycker att det är bra att det utvecklas, men inriktningen på politiken måste bli mer diversifierad, och stöd måste ges till de saker som myndigheterna faktiskt tror kommer att bli framtidens lösningar. Vi har till exempel förgasning och syntetgasproduktion, som har fått väldigt lite pengar men som egentligen alla tror är en stor möjlighet för framtiden. 5 () replik: Jag ska inte ta upp alltför mycket tid för den här repliken, men från brukar säga, och sade också , ungefär så här: Industrin slösar på energin. Det går åt mer än vad det borde göra. Man skulle kunna vara med effektiv, om jag får uttrycka det så. Jag har hört det där , och jag undrar fortfarande: Vad är det som gör att tror att industrin vill vara energiineffektiv? 6 () replik: Jag tror inte alls att industrin vill vara energiineffektiv, men jag tror att den har för svaga drivkrafter att bli effektiv. Det kostar den så lite att vara energiineffektiv. Det är det som är problemet. Elkostnaden är i jämförelse med övriga kostnader så liten att det inte ger rätt drivkraft att effektivisera. 7 () replik: Jag håller inte med. En väldigt stor del av den svenska basnäringen är ett ganska tungt industriland och har varit det väldigt för att inte tala om den elintensiva industrin, som också är ganska stor i , är väldigt beroende av att man sparar i alla sina processer och därmed sänker sina kostnader. Skillnaden på ett och kan i princip göra om det går med vinst eller med förlust. Det pågår en kostnadssäkring och en processäkring utan dess like runtom i hela vårt land, i stor del i basindustrin och processindustrin. Jag tycker att det finns en missuppfattning som jag vill hjälpa till att klarlägga. Det är inte så att man struntar i energikostnaderna därför att det är så billigt ändå. Det är faktiskt inte så. Det blir väldigt tydligt vid arbetsplatsbesök inom olika delar av industrin att energikostnaderna är en mycket viktig faktor, och därför ägnar man sig åt att försöka sänka energikostnaderna och därmed förbättra sina processer. Det är också väldigt dyrt. Det gör att man behöver ha pengar över för att kunna investera i ny miljöteknik. Där är det klart att skattesystem och allt annat hänger ihop. Jag vill ändå, herr talman, påtala att det inte är så att svensk industri slösar med energin därför att den är billig. Tvärtom, det pågår ett stort arbete ute i . 8 () replik: Problemet är att nu blandar ihop elintensiv industri och övrig industri. Det är lite farligt att göra det. Inom elintensiv industri är kostnaderna för energi en väsentlig del av produktionskostnaderna. Där har man nog rätt så länge tittat på energipriserna för att se vad man kan göra för att effektivisera. Men inom övrig industri, där man inte använder så mycket el och där el inte är en så stor del av kostnaden, har det gjorts väldigt lite. Det har visat sig bland annat att en Volvofabrik i använder dubbelt så mycket energi som en Volvofabrik som gör ungefär samma saker i . Det har att göra med att de svenska energipriserna har varit jämförelsevis låga. har det hänt saker som gjort att priserna har drivits i höjden. Då är det glädjande och naturligt om industrin ser om sitt hus och börjar intressera sig för energikostnaderna. Det kanske är det som du har märkt vid dina besök inom industrin. I så fall är det efterlängtat, och man får hoppas att de fortsätter med det. 9 (): Vi behandlar nu utgiftsområde 21 Energi. Det gäller en fråga som vi ofta diskuterar i den här kammaren, och vi använder ungefär samma argument från de flesta partiers företrädare. Vi har en ny företrädare för , och jag trodde att vi skulle få höra några nya saker som skulle revolutionera vår debatt och höja debattklimatet. Men nej, det var samma gamla kärnkraftsavvecklingsdiskussion som hans företrädare och andra för. Vi socialdemokrater, står bakom energipolitiken, och vi har gjort det . Det handlar om långsiktighet. Vi träffade den första överenskommelsen 1997, som var femårig, och en annan 2002. Vi ser att det har gett goda förutsättningar och varit bra för att vi har haft en långvarig överenskommelse på energiområdet, som vi ser ska fortsätta ytterligare. Vi tycker att energin är viktig för , och det är viktigt att vi har priser som är konkurrenskraftiga. Våra priser är konkurrenskraftiga i jämförelse med övriga . Vidare ska energipolitiken bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Till Per kan jag, med anledning av den fråga han ställde till mig angående Pappers och Metall, säga att vi är goda samtalspartner till dem om vår energipolitik, och vi är överens om hur energipolitiken framöver ska utvecklas i det här landet. Jag kommer tillbaka senare till kärnkraften och dess framtid. elförsörjning ska tryggas genom att energisystemet ska baseras på varaktiga, helst inhemska, förnybara energikällor samt en effektiv energianvändning. Kärnkraften ska ersättas med effektivisering av elanvändning, konvertering av energislag samt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. I ökande utsträckning ska elförsörjningen baseras på förnybara energikällor som användningen av fossila bränslen ska hållas på låg nivå. Utskottets majoritet finner inga skäl för att med anledning av de motioner som behandlats göra något avsteg från de av tidigare fattade besluten om energipolitikens inriktning. I ett antal motioner har frågan om basindustrins energiförsörjning lyfts fram. Enligt utskottets majoritet är en av de viktigaste förutsättningarna för konkurrensförmågan hos industrin en god tillgång på energi på konkurrenskraftiga villkor. Detta betonas särskilt i de mål som fastställts för vår energipolitik. En av de frågor som kommer upp i och med att vi behandlar energifrågor i är krav från de borgerliga partierna på att ska privatiseras och börsintroduceras. Jag läste i i går att Per och hade uttalat sig om hur ineffektiv staten är som företagsledare. De tyckte att skulle säljas och privatiseras eftersom det vore mycket bättre. Men, Per , varför är det så? Titta på de övriga kraftbolagen i ! De är inte mer effektiva än vad är. är ännu bättre. Skulle konkurrensen bli större om börsintroducerades och privatiserades? Nej, Per , jag tror inte att det blir så. Utskottets majoritet har vid alla tidigare tillfällen avstyrkt dessa framställningar, och gör så även . är ett viktigt företag för staten i det omställningsarbete som vi genomför på energiområdet. ska vara statligt. Så länge vi socialdemokrater, vänsterpartister och centerpartister står bakom energipolitiken kommer att vara statligt ägt. En annan fråga som de borgerliga partierna har en annan uppfattning om än majoriteten i utskottet gäller elcertifikat som vi i denna kammare beslutade om . I ett antal motioner begärs att systemet ska avvecklas. Utskottsmajoriteten vill härvid erinra om att vid behandlingen av införande av elcertifikatssystemet framhölls att utskottsmajoriteten såg mycket positivt på systemet. Det skulle skapa möjligheter för en fortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnybara energikällor som det skulle stimulera marknadsdynamik som i sin tur främjar kostnadseffektivitet när det gäller förnybara energikällor. Enligt de rapporter som vi har fått från och handläggarna på fungerar denna marknad mycket väl. Det finns ett stort intresse även från andra länder främst från de nordiska länderna för vårt elcertifikatssystem. Jag ser ingen anledning att göra någon omprövning eftersom det fungerar mycket väl. Då det gäller avvecklingen av kärnkraften förs det samtal med industrin. Det är som har det uppdraget, och samtalen förs i en konstruktiv anda. Enligt de uppgifter som jag har träffades man för att fortsätta diskussionerna. Enligt det uppdrag som har ska han presentera ett förslag för och regeringen om hur man ska träffa en uppgörelse med industrin om avveckling av kärnkraften. Vi tre samarbetspartier ska träffa för att få en rapport om hur det ser ut och om hur det går med diskussionerna, om de går framåt eller om de har gått i stå. Jag tycker att det ser positivt ut. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslagen i näringsutskottets betänkande NU3 Utgiftsområde 21 Energi samt avslag på samtliga motioner och reservationer. 10 PER () replik: Jag är både stolt och nöjd över att företräda klassisk moderat energipolitik. Där kommer det inte att bli några stora förändringar, det kan jag lova . Jag trodde att jag fick svar på frågan om Pappers och Metall, men egentligen var det inte så mycket till svar. Tycker Pappers och Metall att det är bra att ni fortsätter att samregera i dessa frågor med , och och att ni vill lägga ned väl fungerande kärnkraftverk? Du ställde en fråga om privatiseringen. Om man bara för över ett företag från den statliga sektorn till den privata sektorn blir ju inte konkurrensen bättre därför att det ändå finns lika många företag på marknaden. Men har ett stort problem. är del i en koncern där det ingår ett antal monopol som tjänar mycket pengar och ett antal illa skötta statliga bolag som ganska ofta tycks behöva nya pengar. I och med att man gillar att tricksa med budgetsystemet använder man sig av koncernbidrag. SJ ska nu ha 1,3 miljarder, och tyvärr är väl ett av de stackars företag som får vara med och betala för regeringens illa skötsel av SJ. Det är det stora skälet till att man ska låta bli en del av den privata marknaden och få tillgång till det riskkapital som finns där. 11 () replik: När det gäller diskussionen om Pappers, Metall och andra industriföreträdare har vi lite olika uppfattning om avvecklingen, men vi är överens om att det är viktigt att vi i har en energipolitik som leder till låga energipriser. Det är förutsättningen för att ska kunna ha kvar sin industri. Där har vi ingen annan uppfattning än våra kamrater i Pappers, Metall och LO. Den enda skillnaden ligger i uppfattningen om avvecklingen. Vi för diskussioner, och man är överens med oss. Kan vi hitta andra effektiva energisystem som kan konkurrera ut kärnkraften har man ingenting emot det. Vi tycker att dessa samtal är konstruktiva. När det gäller och koncernbidrag är det inget konstigt att det i en koncern finns vinnare och förlorare. I koncerner ska man hjälpas åt och se till att hela koncernen mår bra. Du skrattar, du, men så är det ju också i de privata koncernerna. Titta på ABB och där det finns många olika företag! Alla dessa företag redovisar inte vinst, utan då betalar man ut koncernbidrag därför att man tycker att de företagen är effektiva och bör vara kvar. är en viktig aktör på marknaden, och det ska vara kvar i statligt ägande. blir inte mycket bättre bara för att det blir privat. är och ska förbli statligt så länge vi tillsammans med våra övriga samarbetspartier regerar i det här landet. 12 PER () replik: Det har ju gått mode i att bilda koncerner. Just nu ägnar sig kommunerna åt detta tricksande. Skattemyndigheterna är inte alls särskilt imponerade över att man låter stadsteatrar ingå i koncerner med till exempel kommunala elföretag. Man befinner sig i en gråzon och ute i tassemarker när man ägnar sig åt sådana här saker. pratade om vissa åsiktsskillnader. Betyder det att Pappers och Metall inte vill lägga ned väl fungerande energi medan ni vill göra det? Eller betyder det att ni samsas kring den klassiska linje 2-politiken som går ut på att man inte lägger ned kärnkraftverk förrän det finns alternativ som är konkurrensmässiga? I så fall skulle jag vilja säga att vi faktiskt har fått det första lilla tillväxtljuset här inne i lokalen . Det betyder i så fall att det är långt kvar innan vi stänger nästa kärnkraftverk, därför att alternativen prismässigt för tillfället inte har skuggan av en chans. 13 () replik: När det gäller diskussionen om avvecklingen är det så att Pappers och Metall tycker att man inte ska avveckla, och vi håller med dem. Vi säger också i våra samtal och i våra överenskommelser att vi inte ska avveckla svensk kärnkraft förrän vi har alternativa energikällor, och de ska då vara inhemska. Det står i våra överenskommelser, där det också står hur vi ska stänga nästa kärnkraftverk. Den diskussionen förs. Anledningen till att vi inte har stängt är att vi inte har uppfyllt villkoren i överenskommelsen om att kärnkraften ska ersättas med svensk inhemsk energi. Det har vi aldrig hymlat om. Det är viktigt att vi kan åstadkomma det innan vi stänger . uppdrag är att se vad vi kan göra med alla våra kärnkraftverk som vi har kvar , hur avvecklingen ska se ut. Sedan är det eventuellt möjligt att bryta ut om det visar sig att man inte kommer fram, men det är ju uppdrag. 14 () replik: Jag får tacka för betygssättningen från talarstolen tidigare över vår brist på spirituella anföranden. Vi får ta detta till oss. Men det handlar ju om att vi tvingas recensera samma eländiga politik , och då blir det lätt så. Långsiktighet talade du, , om. Din bild stämmer inte riktigt överens med det man hör när man träffar industrins, kraftbolagens och hushållens företrädare. De tycker inte att energipolitiken har varit långsiktig. Och det är min grund när jag säger att inte heller jag tycker det. Jag tror att den kan göras mycket bättre, mycket mer långsiktig och spelbar, förutsatt att man bygger den på en större majoritet. Min fråga är: Är det också bedömning att energipolitiken i det här landet skulle må bra av en bredare uppgörelse rent generellt sett som kan hålla över regeringsskiften och annat? Jag har en fråga till. Jag kan konstatera att vi har gått från att vara nettoexportör till att bli en nettoimportör. Om det finns ett litet uns av självkritik skulle jag vilja fråga: Finns det något i er formidabelt bra energipolitik som skulle kunna vara värt lite kritik? Vad är det som ni inte har lyckats med efter denna hord av framgångsrika beslut som ni har fattat? 15 () replik: Visst, vår energipolitik är långsiktig. kan inte komma och säga annat. Vi har haft och har uppgörelser med ytterligare två partier i riksdag. Vi har fattat beslut om vår inriktning, att vi ska avveckla kärnkraften och hur den ska avvecklas. Vi har haft och har långsiktighet i forskning och utveckling. Det tycker jag ger oss en stabil grund att stå på. Jag tycker att vi har långsiktighet. Om inte tycker det kan man fråga sig varför hon inte tycker att femåriga överenskommelser är långsiktiga. Det är i ungefär det häradet man kan komma i sådana här diskussioner. När det gäller frågan om majoriteten välkomnar vi självklart flera partier som är intresserade av att vara med i de konstruktiva diskussionerna om svensk energi . och hennes parti, och andra har varit med, men man hoppade av på grund av att man inte ville vara med och ta ansvar för svensk energipolitik. Men ni är självklart hjärtligt välkomna om ni har omprövat ert beslut och vill vara med och forma den kommande energipolitiken . Visst, det finns alltid saker och ting i en överenskommelse som man kan säga att man kunde ha gjort mycket bättre, men jag tycker att vår energipolitik är rätt bra. Som jag sade kan den bli bättre, men jag tycker att den är det optimala som finns just nu i alla fall. 16 () replik: Det är ganska mycket som vi tycker olika om. Vi tycker olika om långsiktigheten. Mina åsikter stämmer därvidlag bättre överens med det som industrin säger, med det som kraftbolagen säger och med det som hushållen säger. De upplever inte den långsiktighet som vi nu hör pläderas för. Det var inte mycket till självkritik som fanns. Det var det optimala läget som rådde inom energipolitikens område. Jag tycker att det är lite trist att höra att man faktiskt inte kan erkänna det som har gått snett. Det är inget bra läge som vi befinner oss i med kärnkraften . Det är ett osäkert läge som skapar en osäkerhet hos industrin. När det gäller kraftvärmen har vi fått vänta oerhört länge på den nya beskattningsreduktionen. Det har gjort att vi inte har byggt ut på det sätt som skulle ha kunnat ske i det här landet. Det hade gett oss helt andra möjligheter där vi står . När det gäller fjärrvärmen har det varit mycket hattande. De åtgärder som har satts in för energisparandet har inte gett särskilt mycket. Det har varit en hattighet i systemet. Jag exemplifierade med bidragen till hushållen för att byta från direktverkande el. De har funnits , sedan har de tagits bort, sedan har de införts igen och sedan tagits bort ett evigt hattande. Och det finns inte ett litet uns av självkritik. Det är bara att beklaga, men det blir som i så många tidigare debatter, att vi står här och tycker olika om energipolitiken. Min ingång var att här skulle det behövas ett lite förnyat synsätt från majoritetens sida och en vilja till en bredare uppgörelse. Då kan man naturligtvis inte bjuda med armbågen som man gjorde vid de förhandlingar som var för handen, där man faktiskt inte eftersträvade en bredare uppgörelse utan ville skärma av parti efter parti. 17 () replik: Egentligen finns det inte så mycket mer att säga än det som vi har sagt tidigare. Vi har inte bjudit in er med armbågen, och vi har inte stött ut er. Det var ju ni själva som tog avstånd och inte ville vara med i de diskussioner som fördes kring hur vi skulle avveckla svensk kärnkraft. Stora delar av den här kammaren har varit och är överens om att kärnkraften ska avvecklas, men det som vi förde diskussioner om var hur den ska avvecklas. Det var vid de diskussionerna som ni klev av. När det gäller kraftvärme och kraftvärmebeskattningen har vi i vårt parti och i utskottet varit de som har drivit frågan om att kraftvärmebeskattningen ska tas bort. Vi har då haft att övertyga våra partikamrater i andra utskott om hur viktigt det är. Till slut har vi lyckats att övertyga dem. tas kraftvärmebeskattningen bort, och vi ser att det blir möjligt att börja göra stora investeringar i där det behövs ny kraft för att få balans. Vi kan se att energi och i nu börjar ansöka om att få bygga. Vi ser att det förs sådana diskussioner i industrin att man kommer fram till nya kraftslag att använda. Sedan kan jag säga till att vi ger signalen, som du frågade efter förut, att det är viktigt att gasledningar byggs uppåt så att vi kan se till att kraftvärmen ökar sin bredd där. Det ser jag positivt på. 18 () replik: Det har talats om koncernbildningar och skatteplaneringar. Jag tycker att det är en helt underbar diskussion. Till och med i min egen hemstad, , har man också bildat koncerner för att slussa pengar från det ena till det andra. är vi uppe i regeringen och tassar och de gör samma sak, och i skön förening. Det är en fin vision. säger att det är samma gamla klagovisa från oppositionen. Ja, det är ju samma gamla energipolitik som råder från majoritetens sida. Man tycks ha tryckt ned repeat-knappen , och sedan kör man samma sak: Kärnkraften måste bort. säger också att han står bakom energipolitiken. Han står även bakom svenska folket, herr talman, långt bakom. av svenska folket vill ju ha kvar eller till och med utveckla kärnkraften. Det är verkligen att stå långt bakom svenska folket. Jag har en liten fråga: Hur känns det egentligen att tillhöra en så liten extremistgrupp eller sekt, kanske man skulle kunna kalla det, i svensk energipolitik och i den här frågan? 19 () replik: Jag känner inte att jag tillhör någon liten sekt. Jag känner att vi i vår rörelse är överens om hur svensk kärnkraft ska avvecklas. Jag känner också att jag har flera med mig. och är överens med mig. De känner nog samma sak i sina partier. Det vi nu håller på med är viktigt.