prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — Det behövs en kartläggning av samspelet mellan å ena sidan studiestödssystemet och å andra sidan förmånssystem såsom bostadsbidraget, socialförsäkringssystemet, socialbidraget och arbetslöshetsförsäkringen. Studenternas situation har i det här fallet alltför länge så att säga fallit mellan stolarna. Det tydligaste exemplet på detta rör den roll som , , spelar. Många av de problem som finns har uppstått genom en rigid syn på studiefinansieringen, som ytterst har sin grund i CSN:s dubbla monopol dels som beslutande myndighet, dels som utbetalare av studiemedlen. Men varför ska utbetalningarna av studiemedlen och myndighetsansvaret vara oupplösligt förenade i all synnerhet som vi kan se att detta inte fungerar? Den oro som många av oss i utskottet har upplevt i våra valkretsar och på våra hemorter när vi varit hemma och också genom alla de telefonsamtal och alla e-mejl som vi får från människor som är oroliga över vad som händer med CSN:s verksamhet bär vittnesbörd om detta. Ganska enkelt kan vi konstatera att CSN:s förtroende i snabb takt är på väg att sjunka. Detta är naturligtvis mycket oroande, inte minst eftersom vi kan se att man inte garanteras samma service överallt i landet, oavsett var man bor i förhållande till CSN. Det innebär ett klart brott mot de principer som gäller för myndighetsansvaret. Det ska inte vara någon skillnad mellan statliga myndigheters verksamhet detta oavsett om de ligger i eller om de ligger i . Vi är ju inte bundna till en särskild modell. Det finns flera möjligheter till konkurrens och till alternativ som inte tillvaratas. Studenters möjlighet att betala tillbaka lån har hamnat vid sidan av fokus i debatten. Faktum är att det i realiteten inte finns en hållbarhet i det nuvarande systemet särskilt vad gäller skuldsättningsproblematiken detta trots genomförda reformer. I takt med att antalet studenter ökar kommer de här problemen att accentueras. Vi kan inte springa ifrån dem. Av flera anledningar behövs det således politisk enighet kring ett långsiktigt hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem. Jag vill gärna betona att Moderata samlingspartiet är inriktat på att konstruktivt söka lösningar som syftar till ett heltäckande studiefinansieringssystem som bygger på bredast möjliga politiska förankring och som uppfyller följande avgörande principer: För det första ska ett framtida studiefinansieringssystem vara ekonomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studenten och för samhället. För det andra ska högre utbildning löna sig även ekonomiskt, inte bara kunskapsmässigt. Ett sätt att bidra till en större lönsamhet är att på olika sätt försöka minska studenternas skuldsättning. Bland annat vill vi helt ta bort fribeloppet och göra det möjligt för studenterna att arbeta utan att för den skull få minskade studiemedel. För det tredje ska systemet bidra till att motverka social snedrekrytering. Det är många som av flera olika skäl inte vågar ta steget in i den akademiska världen. Men det avgörande tror vi är att framhålla för människor att studier faktiskt ska löna sig. Studier utomlands exempelvis ska inte missgynnas. får mer av spetskunnande och nödvändiga internationella kontakter om människor pluggar utomlands. För det fjärde ska skulderna betalas tillbaka. Tro det eller ej! Både nuvarande och föreslagna system bidrar snarare till motsatsen, nämligen till ökad skuldsättning eftersom sannolikheten att den enskilde ska kunna betala tillbaka studielånet innan avskrivningen sker för många individer ja, kanske till och med för de flesta är obefintlig. Vidare ska systemen skilja på sådan finansiering som är relaterad till studierna och sådana finansieringsformer som inte direkt kan hänföras till detta område, exempelvis vad gäller bostad . För sådana kostnader måste särskilda låneformer tillskapas. Dessutom tycker vi moderater att alla studenter ska ges möjlighet till privatekonomisk rådgivning samt information om vilken kvalitet som olika utbildningar har innan studenterna fattar kanske ett av de viktigaste investeringsbesluten i sina liv. Självfallet måste vi också tillåta ett större mått av flexibilitet så att även längre studier kan finansieras via studiemedel och de som så vill kan erbjudas studiemedel . Slutligen vill vi på det här området konkurrensutsätta CSN genom att skapa möjligheter för de studenter som så vill att få sina studielån utbetalade via sin bank eller genom annat låneinstitut. Det är också viktigt att fundera över vad som ligger bortom vägens slut, det vill säga när man tagit ut sin examen, i synnerhet när man länge har befunnit sig vid akademin och doktorerat. För dem som går vidare inom den akademiska världen finns det lite olika modeller. Vanligen görs postdoktoral forskning vid ett utländskt universitet eller forskningsinstitut. Den finansieras ofta med stipendier, och dessa är ju inte sjukpenninggrundande. Då står man inför samma problem som när det gäller stipendiefinansieringen. Det är inte ovanligt att båda föräldrarna, till exempel om de skaffat barn , har tappat den sjukpenninggrundande inkomsten under den gemensamma utlandsvistelsen exempelvis. Kvinnor är fortfarande i klar minoritet på de högre tjänsterna inom universitetsvärlden när det gäller forskningsassistenter, lektorer, forskare och, inte minst, professorer. Detta är något som vi borde ta in i diskussionen om hur studiefinansieringen egentligen går till. Att låta postdoktorala forskare och även doktorander behålla sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst vore en mycket viktig signal om att det ska gå att kombinera en forskningskarriär med familj inte minst för kvinnor. Förutom pensionen är föräldrapenningen över garantinivån den del av de arbetsbaserade förmånerna i socialförsäkringssystemet som har en lång kvalificeringstid. Alternativet är alltså att antingen försöka spara ihop pengar från sin doktorandlön alla som har försökt doktorera kan säkert vittna om hur lätt det är eller också drastiskt försöka minska sina utgifter. Hur lätt det är kan vi också diskutera. Detta betyder ofta att man inte kan bo i en större stad där arbeten för akademiker finns eller söka försörjningsstöd. Det är mycket allvarligt att detta inte tagits på allvar. Inte minst gäller det då det betänkande som ligger på våra bord. Den moderata uppfattningen är att systemet ska vara ekonomiskt hållbart och överblickbart för både student och samhälle när det gäller att söka studiefinansiering. Högre utbildning ska löna sig, även ekonomiskt genom att skuldsättningen ska minska. Systemet ska motverka social snedrekrytering. Skulderna ska återbetalas. Och det hela måste ges en större flexibilitet än som är fallet så att vi kan skapa ett system som gynnar studenterna och därmed i en förlängning det svenska samhället och vår gemensamma framtid. 135 AXEL DARVIK (fp): Som ni säkert vet har liberalerna en lång och stolt historia av att länge ha arbetat för kunskap och kvalitet inom utbildningen. Men det som vi har kämpat för så länge har aldrig varit så viktigt som det kanske är . God utbildning är av oerhörd vikt för dagens studenter. Det stärker deras möjligheter att kanske förverkliga sina livsdrömmar. Det stärker också möjligheterna till en god tillväxt i ett bredare perspektiv, i ett samhälleligt perspektiv och position i konkurrensen med andra kunskapsekonomier. Tillväxt gör det också möjligt för oss att satsa på sådant som polis, skola, omsorg och så vidare. Då gäller det att klara av att bryta den vandring som ekonomi annars har varit inne på. I varje ny rapport som kommer från fortsätter man att läsa om att blir fattigare och fattigare. Studiestödet kommer in i den här ekvationen som en nyckel till den skattkammare, kan man kalla det, av möjligheter som utbildningen innebär. Vi liberaler har alltid verkat för att alla ska ha lika goda möjligheter från start i livet. Då är det viktigt att unga personer inte avskräcks av att ekonomin kan vara nog så svår för en student. Detta problem har ökat särskilt . Studiebidragen har successivt urholkats och inte skrivits upp i takt med kostnadsökningarna. som kostnaderna på vissa områden har ökat markant, särskilt för boende, har det också tillkommit sådant som inte var nödvändigt, som egen dator som är nödvändig för att klara av studierna. Vi vill definitivt ändra på den här utvecklingen. Som en direkt åtgärd vill vi höja studiemedlet med . I den här kretsen av idel höginkomsttagare kanske det kan verka futtigt med enbart , men för landets studenter räknas varje hundralapp när det gäller att få ekonomin att gå ihop . Vi vill också avskaffa fribeloppet, som gör det möjligt att arbeta vid sidan av utan att drabbas av fruktansvärda marginaleffekter om man kommer över brytpunkten. En annan grupp som har varit särskilt utsatt är studenter med barn. Något som regeringen kanske har glömt av är att en tredjedel av landets studenter har barn. Då är det väldigt tufft att klara av att leva på enbart de dryga som studiemedlet innebär. Vi vill i ge dessa studenter ett tilläggslån på , vilket gör att situationen för dessa studenter inte är fullt lika ohållbar. Regeringen har inrättat ett rekryteringsbidrag i stället, som är till för vissa studenter som får hela sitt studiestöd som bidrag. Detta anser vi är egentligen mycket orättvist, särskilt mot de studenter som väljer att studera tidigt i livet. De känner också ett incitament, en drivkraft, att skjuta upp sina studier. Men har problem med att det tar alltför för studenter att ta sig fram till examen. Jag måste ändå säga någonting om CSN. CSN har knappast varit studenternas vän. har man inte nått upp till det internt ganska så löst satta målet att klara av att behandla av alla ansökningar . Kombinationen höjda administrativa avgifter och försämrad service är naturligtvis stötande för många studenter. Det är också med all rätt som Centrala rykte har åkt kana rakt ned i botten. Någonting måste göras, och det nu med en gång men även på . Vi i liberalerna har en del skarpa förslag både på lång och på kort sikt. På måste naturligtvis studentlånemarknaden konkurrensutsättas. Då slipper studenterna att stå där med mössan i handen för att få sin rättmätiga service. I stället får bankerna och bankdirektörerna anstränga sig till det yttersta för att se till att det ges så goda villkor som möjligt för studenterna och se till att man har en bra service. För att studenterna inte ska råka i kläm måste det naturligtvis vara staten som garanterar de här lånen och är beredd att gå i borgen för studenterna. På kortare sikt är det viktigt att CSN känner en ordentlig press på sig att skärpa sig. revisorer har lagt fram en del förslag på enklare regler, som definitivt borde testas. Därför är det mycket olyckligt att utskottet avstyrker förslagen. De som är sena med inbetalningar till CSN får betala en straffavgift. På samma sätt borde naturligtvis också CSN betala avgifter till de studenter som man inte betalar ut studiemedel till . Någon rättvisa får det ändå vara på det här området. För att ytterligare understryka de frihetliga och rättvisa förslag som liberalerna står för vill jag yrka bifall till reservation nr 6. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2003/04:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2003/04:1 delvis och förs. 2002/03: RR15 delvis). (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Punkt 3 (Kvinnors och flickors rättigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (kd) Förberedande votering: 50 för res. 1 27 för res. 2 227 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 231 för utskottet 48 för res. 1 27 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 42 fp, 25 v, 19 c, 15 mp För res. 1: 48 m Avstod: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 6 (Det kommunala flyktingmottagandet) 1. utskottet 2. res. 4 (c) Votering: 260 för utskottet 19 för res. 4 27 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 25 v, 15 mp För res. 4: 19 c Avstod: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 10 (Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl.) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 265 för utskottet 28 för res. 8 12 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 18 c För res. 8: 25 v, 3 mp Avstod: 12 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 12 (Ensamkommande barn) 1. utskottet 2. res. 11 (kd, m, fp, v, c, mp) Votering: 130 för utskottet 175 för res. 11 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 1 v För res. 11: 48 m, 42 fp, 27 kd, 24 v, 19 c, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 13 (Skola m.m. för barn utan uppehållstillstånd) 1. utskottet 2. res. 13 (mp) Votering: 264 för utskottet 15 för res. 13 26 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 42 fp, 1 kd, 25 v, 19 c För res. 13: 15 mp Avstod: 26 kd Frånvarande: 14 s, 8 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 14 (Vidarebosättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 14 (fp) Votering: 236 för utskottet 43 för res. 14 27 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 25 v, 19 c, 14 mp För res. 14: 42 fp, 1 mp Avstod: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 15 (Handläggarkompetens) 1. utskottet 2. res. 16 (mp) Votering: 291 för utskottet 15 för res. 16 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 25 v, 19 c För res. 16: 15 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU3 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Punkt 1 (Systemet för hyressättning den allmänna lagregleringen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 1 c, 14 mp För res. 1: 48 m, 42 fp, 27 kd, 18 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Punkt 2 (Systemet för hyressättning regleringen för nyproduktion) 1. utskottet 2. res. 2 (kd, m, fp, c) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 2 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 m, 25 v, 15 mp För res. 2:47 m, 42 fp, 27 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 7 (Andrahandsuthyrning rätt till förstahandsavtal) 1. utskottet 2. res. 9 (v, mp) Votering: 266 för utskottet 40 för res. 9 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 19 c För res. 9: 25 v, 15 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 10 (Andrahandsuthyrning besittningsskydd) 1. utskottet 2. res. 12 (v) Votering: 280 för utskottet 26 för res. 12 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 41 fp, 27 kd, 19 c, 15 mp För res. 12: 1 fp, 25 v Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 18 (Ägarlägenheter införandet av en ny ägarform) 1. utskottet 2. res. 20 (kd, m, fp, c) Votering: 169 för utskottet 136 för res. 20 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 14 mp För res. 20: 48 m, 42 fp, 27 kd, 19 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 1 (Ändringar av grunden för kulturpolitiken och de gällande kulturpolitiska målen) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 50 för res. 1 43 för res. 2 212 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 215 för utskottet 48 för res. 1 42 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 27 kd, 25 v, 19 c, 15 mp För res. 1: 48 m Avstod: 42 fp Frånvarande: 15 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 13 (Mångfalden i den statligt stödda litteraturen) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 279 för utskottet 24 för res. 5 1 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 26 kd, 19 c, 14 mp För res. 5: 24 v Avstod: 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 18 (Pensionsvillkoren för konstnärerna) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd, c) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 7 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 m, 25 v, 15 mp För res. 7: 47 m, 42 fp, 27 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 19 (Begäran om en proposition grundad på betänkande) 1. utskottet 2. res. 8 (kd) Votering: 279 för utskottet 27 för res. 8 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 25 v, 19 c, 15 mp För res. 8: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 21 (Den kyrkoantikvariska ersättningen ) 1. utskottet 2. res. 10 (c) Votering: 261 för utskottet 19 för res. 10 26 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 1 kd, 25 v, 15 mp För res. 10: 19 c Avstod: 26 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 23 (En plan för vård av museisamlingar) 1. utskottet 2. res. 12 (fp, kd, c) Votering: 218 för utskottet 87 för res. 12 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 25 v, 15 mp För res. 12: 42 fp, 26 kd, 19 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 24 (Avveckling av myndigheten för levande historia) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 274 för utskottet 25 för res. 13 7 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 19 c, 8 mp För res. 13: 25 v Avstod: 7 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 32 (Publikrelaterat efterhandsstöd i kommande filmavtal) 1. utskottet 2. res. 21 (v, c) Votering: 262 för utskottet 44 för res. 21 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 15 mp För res. 21: 25 v, 19 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 34 (Utbyggande av e-bio) 1. utskottet 2. res. 23 (v, c) Votering: 261 för utskottet 44 för res. 23 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 48 m, 42 fp, 27 kd, 15 mp För res. 23: 25 v, 19 c Frånvarande: 15 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Punkt 1 (Förberedelser för förändring av gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) Votering: 260 för utskottet 43 för res. 1 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 48 m, 26 kd, 25 v, 18 c, 15 mp För res. 1: 42 fp, 1 c Frånvarande: 16 s, 7 m, 6 fp, 7 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 2 (roll) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 279 för utskottet 27 för res. 2 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 25 v, 19 c, 15 mp För res. 2: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 3 () 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, c) Votering: 197 för utskottet 108 för res. 3 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 27 kd, 25 v, 15 mp För res. 3: 48 m, 41 fp, 19 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 4 (Insatser mot läs- och skrivsvårigheter m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (c) Votering: 281 för utskottet 19 för res. 4 4 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 46 m, 42 fp, 27 kd, 25 v, 12 mp För res. 4: 19 c Avstod: 1 s, 3 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 6 (Elevhälsa) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 275 för utskottet 29 för res. 6 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 47 m, 42 fp, 26 kd, 19 c, 11 mp För res. 6: 1 m, 25 v, 3 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 7 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 9 (och ) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m, kd, c) Votering: 165 för utskottet 136 för res. 8 5 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 10 mp För res. 8: 48 m, 42 fp, 27 kd, 19 c Avstod: 5 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 16 (Principer för resursfördelning mellan lärosätena till forskning och forskarutbildning) 1. utskottet 2. res. 15 (fp, m) Votering: 214 för utskottet 90 för res. 15 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 26 kd, 25 v, 18 c, 15 mp För res. 15: 48 m, 42 fp Avstod: 1 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 2 mp Punkt 17 (Fler platser i vårdutbildningar) 1. utskottet 2. res. 16 (kd) Votering: 278 för utskottet 27 för res. 16 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 42 fp, 24 v, 19 c, 15 mp För res. 16: 27 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 6 fp, 6 kd, 6 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § (forts. från 7 §) Studiestöd (forts. UbU2) 136 (): Vårt samhälle är och blir i än högre grad ett kunskapssamhälle, ett samhälle där kunskap blir en överlevnadsfråga för välfärden. För att möjliggöra kunskapssamhället och riva barriärerna så att fler kan studera och göra kunskapen tillgänglig för fler är studiestödet ett bra och viktigt verktyg. Det finns en hel del att göra för att nå dit. är samhällets strukturer inte anpassade till stora studentgrupper. finns många steg kvar att ta för att riva de murar som föder den sociala snedrekryteringen. Det måste vara möjligt med en dräglig vardagstillvaro under studieåren. Studiestödet ska uppmuntra de studerande. Inte minst på gymnasienivå är det viktigt med en signal om att ett aktivt deltagande i studierna är angeläget. För gymnasiestuderande föreslår därför en ökning av studiebidraget med en hundralapp till sammantaget . De hinder som försvårar eller till och med förhindrar lärandet ska tas bort. Därför vill vi se över inackorderingstilläggen så att elever på fristående gymnasieskolor garanteras möjligheten att läsa där de vill. Det ska vara likvärdiga och rättvisa möjligheter för alla unga människor. Det klassamhälle som socialdemokratin skapat där elever med mindre bemedlade föräldrar kan tvingas avstå från sin utbildning avvisar vi. Inackorderingstilläggen måste förändras. Dagens högskolestudenter har varierande bakgrunder och förutsättningar. Det handlar till exempel om de studerande som har barn. Många av de nya studentgrupper som rekryterats, till exempel äldre kvinnliga studenter, är redan föräldrar. Det är faktiskt 120 000 barn som har föräldrar som studerar i grund- eller forskarutbildning.