prot · GQ0986 · 2003-04-08 00:00:00 — Så det är ju ingen skillnad mellan det biståndsom jag talar om och det bistånd som bland annatErik och arbetar med närdet gäller demokratiprojekt på Kuba.Vi har försökt att arbeta via enskilda organisatio-ner och dessutom genom att bland annat stödja en delforskningsprojekt och liknande som vi ändå tror un-derlättar situationen för demokratirörelsen och plura-lismen på Kuba.Sedan tror jag att och harrätt i att högnivåbesök är bra. Det har blivit ett annatläge på . Det kan vara bra med högnivåbesök.Däremot vill jag gärna återkomma till i vilken formde ska ske och vem som bör avlägga och göra sådanabesök.Slutligen vill jag till säga att visst ärden amerikanska blockaden illegal. Jag instämmer idet. Jag instämmer i att den har motverkat sitt egetsyfte, motverkat en positiv utveckling på . Menden egna regimens inflytande - för är en dikta-tur - är trots allt bra mycket större och har störreansvar för situationen på än den amerikanskablockaden.Anf. 10 ():Herr talman! Min tidigare glädje över förändrades lite av hans sista insats.Jag talade med när jagvar på . Han dömdes i går tillett mångårigt fängelsestraff. Han sade till mig: Talainte om . Tala om det förtryck som stårför på . Det vill är att vi ska bråka ochträta om . vill inte ha en diskussion omdemokratiseringen på Kuba.Jag talade också med på sammaresa. Även han dömdes i går till ett mångårigt fängel-sestraff. Han sade samma sak: Tala inte om USA.Tala om övergrepp. Detsamma sade HectorPalacios och . Varenda en av dem manträffar på , och som jobbar för demokrati ochmänskliga rättigheter, säger: Tala inte om USA.Lars står i riksdag och ägnar sig åtatt enbart kritisera när problematiken handlarom tiotals år av diktatur och förtryck som ärskyldig till. embargo kan diskuteras, men viska inte fastna i den diskussionen.Vad det gäller diskussionen om bistånd tror jag attFolkpartiet och den egentligen ärganska eniga. Det går en del bistånd via det partinärabiståndet. Jag hoppas, och det har ocksåfört fram, att man ska fördjupa detta arbete och gåvidare på samma sätt som man har gjort i ,som ju varit mycket framgångsrikt, och kunna geytterligare stöd direkt till projekt på Kuba.Något som är mycket spännande är att Centrum är intresserat av den härtypen av arbete. Det kan därför bli fler organisationersom jobbar för demokratiseringen.Jag hoppas få ett besked från ifall honinstämmer i de ord som uttalade förnågon vecka sedan, då han sade: Det är ett mycketviktigt biståndsmål. Jag vill gärna jämföra det med attvi stödde ANC i medoffentliga medel.Det är ju ganska ovanligt i biståndspolitiken attgöra så. Om man på samma sätt som man stöddeANC skulle kunna stödja demokratirörelsen på ,se till att bygga upp de bibliotek som är beslagtag-na och se till att de människor som fängslats får vetaatt kommer att fortsätta att stödja landet, såvore det mycket spännande.Avslutningsvis vill jag tacka för en intressant de-batt.Anf. 11 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill också tacka för debatten.Den var väldigt viktig och kom i precis rätt tid. Jagser gärna gemensamt över vad vi kan göra för att ökavåra ansträngningar för en större pluralism för demo-krati på Kuba.Självklart kan jag instämma i . Det handlar om att de som har bra idéer till braprojekt som kan öka demokratin på presenterarsina förslag för Sida. Jag får ju som minister intedirekt lägga mig i Sidas arbete, men jag är övertygadom att de kommer att lyssna med stor lyhördhet.Dessutom ska vi fortsätta att gemensamt titta påandra initiativ, till exempel högnivåbesök, som kanvara ett sätt att påverka utvecklingen på i enmer demokratisk riktning.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåbordläggningsdebatt skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.7 § BordläggningAnmäldesMotionermed anledning av prop. 2002/03:85 Vissa elmark-nadsfrågor2002/03:N9 m.fl. (m)2002/03:N10 m.fl. (kd)2002/03:N11 m.fl. (fp)2002/03:N12 m.fl. (mp)BordläggningsdebattAnf. 12 Näringsminister ():Herr talman! Det är nu svenskafolket röstade för att avveckla kärnkraften och ställaom energisystemet till förnybara energikällor. Undertiden som gått har energipolitiken till stordel präglats av ovisshet och osäkerhet. Det är olyck-ligt i denna för näringslivet och för samhället i övrigtmycket viktiga fråga.Den energipolitiska proposition som vi nu lämnattill är ytterligare ett steg över-enskommelse mellan , Vänsterpartietoch Socialdemokraterna. Detta samarbete har sommål att bryta osäkerheten och att nå långsiktighet ochstabilitet inom energipolitiken.En ledstjärna för samarbetet är att i processen medomställningen av energisystemet hitta en rimlig ochhållbar balans mellan en trygg energiförsörjning,industrins konkurrenskraft och jobben och miljö,hälsa och klimat.De viktigaste beståndsdelarna i propositionen ären förstärkning av effektbalansen, en lag om ur-sprungsgarantier, riktlinjer för elmätningoch frågan om 2.Låt mig börja med den sistnämnda.I och med regeringens uppgörelse med Center-partiet och om att andrareaktor ska ingå i förhandlingarna med industrin omhela kärnkraftsavvecklingen hoppas jag att den tidsnart är förbi när vi måste ägna oss åt ändlösa ochfruktlösa diskussioner om tidtabeller och årtal föravvecklingen här i riksdag. Tillsammansmed förra årets energipolitiska beslut har vi nu skapatförutsättningar för att avveckling ska kunna ske på ettsamhälls- och företagsekonomiskt förnuftigt sätt.Förhandlingarna med industrin bäddar för en planeradoch ordnad utfasning av kärnkraften somannan miljövänlig energiproduktion tas i drift ochelförsörjningen tryggas.Det leder mig in på en annan central del i propo-sitionen: åtgärderna för att stärka effektbalansen. Desenaste åren har då det rått extre-ma väderförhållanden elförbrukningen varit så stor attde samlade produktionsresurserna nästan inte räckttill för att upprätthålla balansen i elsystemet. För attkomma till rätta med detta har un-der senare år på uppdrag av regeringen slutit avtalmed ett antal elproducenter om att ställa vissa effekt-reserver till elsystemets förfogande.Regeringen föreslår nu att underen övergångsperiod får ansvaret för att en effektreservom högst finns tillgänglig. SvenskaKraftnät får fullgöra denna uppgift genom att träffaavtal dels med elproducenter om ytterligare produk-tionskapacitet, dels med stora elanvändare om mins-kad elförbrukning. , senast vid utgången avfebruari 2008, ska en marknadsbaserad lösning be-träffande effektreserven ha utvecklats.Sist men inte minst är propositionens förslag attelbolagen blir skyldiga att läsa av elförbrukningenminst en gång för samtliga kunder. Dettakommer att nå full effekt först men kommersuccessivt att ge människor större möjligheter attpåverka sin elförbrukning och sina elkostnader. Detkommer också att dämpa efterfrågan vid extremaförhållanden, till exempel kalla vinterdagar då prisetär högt.Ska vi nå stabilitet för näringslivet och hushållenmåste vi arbeta blocköverskridande med en politiskmajoritet som håller över åren. I den energipolitiskadebatten råder det stor spännvidd i . Detfinns å ena sidan de som hävdar att kärnkraften inteutgör något problem och att vi kan fortsätta meddriften av kärnkraftverken utan hänsyn till folkom-röstningsbeslutet eller den långsiktiga energiförsörj-ningen. Andra förordar å andra sidan en motsattståndpunkt. De vill att kärnkraften ska göras olönsamgenom höga skatter. Men om vi på detta sätt skullesvälta ut kärnkraften skulle det få helt oacceptablakonsekvenser för miljö, sysselsättning och välfärd.Kärnkraftverken skulle av rent företagsekonomiskaskäl tvingas stänga långt innan alternativ elproduktionfinns tillgänglig.Ingen av dessa falanger i kammaren skulle dockvara långsiktigt hållbar. De skulle inte bli stabila ochrespekteras. De skulle ge instabilitet och skapa enenergipolitisk pingpongmatch. Vi skulle hamna i ensituation där energipolitiken riskeradeatt rivas upp och vändas , från en utbygg-nad till en omedelbar avveckling, och senareen ny rockad. Det vore enligt min mening förödandeför näringslivet och för hushållen.Det är därför det är så angeläget för mig att vi ar-betar gemensamt med de politiska partier som fak-tiskt visat sig villiga att ta ansvar för energipolitiken istället för att sitta på läktaren.Den proposition som vi nu har lämnat till riksda-gen innebär att vi står bättre rustade än någonsintidigare för att den nödvändiga förnyelsen av vårtelproduktionssystem ska kunna ske på ett sätt somhåller nere de samhällsekonomiska kostnaderna ochminskar riskerna för störningar i elproduktionen.Anf. 13 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis säga att detfanns något lätt patetiskt över näringsministerns in-ledning här . Jag tror att den kan sammanhängamed en brist på perspektiv bakåt i tiden. För sex årsedan var ännu inte påtänkt som mi-nister. satt jag i förhandlingarmed en av hans företrädare, näringsminister , om energipolitiken vilka så småningomskulle leda fram till det som blev energipo-litiska uppgörelse.I slutskedet av dessa förhandlingar kastades jag utfrån förhandlingsrummet tillsammans med förhand-larna från och . Det var inte synd om , om Folk-partiet eller om , men det var syndom . Detta ledde nämligen till att vi fick enenergipolitisk uppgörelse mellan ,och Vänstern som inte gav någon långsiktigstabilitet och som inte gav de långsiktiga spelregler-na.I stället fick vi en ännu inte använd kärnkraftsav-vecklingslag. Vi fick miljardrullning i olika energi-politiska stöd. Vi fick ett beslut om förtida stängningav till priset inte av den förnybara energisom det stod talat om på valsedlarna folk-omröstning utan av en ökad import av smutsig, kol-baserad el från Danmark.Jag kritiserade denna uppgörelse i debatter här ikammaren med , men han varjättestolt. Han var nöjd. Han hade skapat långsiktig-het och stabilitet. Han lät nästan som ett eko av när-ingsminister var det så kul att läsa den artikel i som skrev för sedan,där jag till min förvåning ser att han ger mig rätt i kritik mot och upp-görelse. Han skriver att han så fort han tillträdde somnäringsminister minsann slogs av den osä-kerhet som rådde i energipolitiken. Han fann det"nödvändigt att finna en helhetslösning som ger för-utsägbarhet och långsiktighet för kraftindustrin ochdärmed för hela det svenska näringslivet".Inte ens jag gav ett tydligareunderbetyg än så i de debatter vi hade i kammaren1997.1997 års energipolitiska uppgörelse var i allt vä-sentligt en uppgörelse om en eller två reaktorer iBarsebäck. Det utlovades egentligen ingenting annatefter 2001 än fortsatt årtalsexercis, fortsatt schack-rande med kontrollstationer, överläggningar och för-handlingar. Därmed - och det är grunden för vårkritik - har regeringen lyckats skapa en beståendeosäkerhet om vilka förutsättningarna är för att inve-stera i industriell verksamhet i . Det menar vikostar det svenska folkhushållet stora pengar.Det är detta som är det patetiska. Här dyker när-ingsminister upp i kammaren somännu en i raden av näringsministrar och energiminist-rar som har skapat långsiktiga spelregler. Den tradi-tionella årtalsexercisen ska nu ersättas av överens-kommelser mellan regeringen och kraftindustrin avtysk förebild. Det framgick också av att han hoppas slippa behöva kohandla medCentern och Vänstern om den exakta stängningstid-punkten för . Det ska nu inordnas i för-handlingarna.Som recension måste jag säga att ansatsen verkarinte riktigt seriös när hotarmotparten i den proposition som är lagd på riksda-gens bord. Där sägs att om inte motparten passar sigoch snabbt ser till att förhandla fram stängningen avBarsebäck 2 - som i varje fall samarbetspartierna villha - då ska regeringen minsann tillämpa den tvångs-lagstiftning som har stiftat. Att hota med ett erbjudande somyou can't resist är inte riktigt seriöst, om det storamålet är att skapa ett förtroendefullt samarbetsklimatmellan statsmakterna och kraftindustrin.Herr talman! Avregleringen av elmarknaden hargivit oss förutsättningarna, som jag har sagt så mångagånger i denna kammare, att lägga ansvaret för ut-veckling och miljöanpassning av den svenska elpro-duktionsapparaten där det ansvaret hör hemma. Det ärhos kraftindustrin själv. Så fort man avviker från detgenom att fatta politiska detaljbeslut i ellervia trepartiuppgörelser eller genom konstiga förhand-lingar åsamkar man folkhushållet samhällsekonomis-ka kostnader. Jag vill hävda att hela förhandlingskon-ceptet bygger på den felaktiga förutsättningen att detskulle vara möjligt att med någon sorts korporativtbeslutsfattande i förhandlingar mellan statsmaktenoch industrin binda framtida generationer ochbeslutsfattare. Jag hävdar att det inte är möjligt. Jagska gärna önska generaldirektör lycka till ihans förhandlingar, men jag vill erinra om att 1980års folkomröstning byggde på exakt samma felaktigaföreställning om att det skulle vara möjligt att medbeslut i 1980 låsa dagens beslutsfattare. Viser var vi är! Ingenting som låg till grund årsfolkomröstning är längre för handen.Anf. 14 ():Herr talman! röstade vi iSverige om kärnkraftens vara eller inte vara. Sedandess, herr talman, har ungefär två och en halv miljo-ner nya röstberättigade svenskar tillkommit som dåinte fick säga sin mening. Deras röster räknas tydli-gen inte i den här debatten, inte heller min egen efter-som jag inte fick delta i den folkomröstningen.Sedan dess, herr talman, har en teknisk utvecklingägt rum utan egentligen något motstycke i moderntid. Jämför till exempel var mobiltelefonerna stod för25 år sedan.Sedan dess har ett stadigt opinionsstöd, för närva-rande , sällat sig till skaran som vill ha kvarkärnkraften eller till och med utveckla den. Sedandess, herr talman, har vi tyvärr inte kommit dit viönskade och trodde att vi skulle komma med de alter-nativa energikällorna. , herr talman, ökarenergiefterfrågan och förbrukningen i och denordiska länderna stadigt med per år.Enligt Kyotoprotokollet måste världen minska ut-släppen av koldioxider med . Hur står det isamklang med den proposition vi diskuterar ?Enligt propositionen kommer en stängning av Barse-bäck 2 att påverka klimatet och miljön påtagligt ne-gativt. Man talar till och med i propositionen om 2,8miljarder ton koldioxid mer om stängs.Det skulle vara intressant att se en siffra för samtligakärnkraftverk och vad det gör för de så viktiga ochfarliga utsläppen av koldioxid i vår miljö.Hur menar egentligen regeringen att detta bidrartill en minskning av koldioxidhalten? När vi talar ombioenergi låter det som att den är räddning-en och alltid är bra. Då ska man komma ihåg att i tillexempel Kungliga beräkning-ar och underlag framgår att bioenergi är att betraktasom fossilt bränsle vad gäller rök, avgaser och avfall.Vi hoppas att vi renar dem på ett bra sätt, men vi vetinte.Herr talman! Hur kan dagens proposition bidra god och säker tillgång till miljövänlig och billigenergi till hushållen och till industrin? Herr talman!Den kan inte det. Det går inte att här fatta beslutsom ska binda en kommande riksdag och regering 25år fram i tiden. Var går egentligen gränsen för folk-omröstningsresultat? Hur länge ska vi bry oss omdem? Hur länge ska vi anse oss vara bundna? Är det23 år som , eller möjligtvis , kanske ?Herr talman! Spelar det ingen roll alls vad som hän-der i vår omvärld? kan, tyvärr, liknas viddet gamla uttrycket inom Försvarsmakten att närkartan och verkligheten inte stämmer är det alltidFörsvarsmaktens karta som är riktig. Detta är politisktöverenskomna beslut som inte har någon grund iverkligheten i . Vikommer att behöva minska koldioxidutsläppen. Vibehöver mer god och säker tillgång till energi, och vigör allting precis tvärtom. Vi stänger den rena ochsäkra svenska kärnkraften till förmån för olje- ochkolbaserad elproduktion antingen i eller tillexempel i Danmark.Vad gäller det som står i propositionen om attkärnkraftverk och anläggningar ligger felaktigt place-rade, till exempel i , jag förmodarmot och , ska vi komma ihågatt var danskarna med när vi fattadebesluten om det svenska kärnkraftsprogrammet. Detär något, herr talman, som man inte brukar nämna såofta. Det framgår i gamla regeringsbeslut och i korre-spondensen med den danska regeringen. Från början var det tänkt att det skullevara ett kärnkraftverk på den svenska sidan och ettkärnkraftverk på den danska sidan. Vi skulle tillsam-mans bilda en kärnkraftsregion. Därefter kantrade endel av opinionsstödet i och man ändradesig. Men var ändå till en början sur över att verket lågså långt från - man ville ha det närmare.De krokodiltårar man framför är interiktigt äkta. Låt oss komma ihåg hur besluten tillkom,och låt oss ha en något mer sansad debatt om placer-ingen av 2.Herr talman! Det går inte att fatta beslut som skabinda fram i tiden, eller 30, 40 eller50. Det här är en överenskommelse och propositionsom alltigenom skadar , ekonomi,chansen till livskraftiga jobb framöver och i sistahand välfärden.Anf. 15 ():Herr talman! Också jag noterade att det var enstolt näringsminister som stod här i talarstolen ochsade att nu ska den osäkerhet som har rått på elmark-naden undanröjas. Jag tycker att över historien var alldeles utmärkt för attbelysa att vi kanske inte ska vara alltför hoppfulla,inte heller inför den framtid som väntar. Men det varvälgörande att ministern ändå valde att ge underbetygåt sig själv för den energipolitik som har förts genomåren.Herr talman! av åtalsexercis har nuregeringen tillsammans med stödpartierna beslutat attuppdra åt chef, - som tydligenhar för lite att göra - att förhandla med kraftindustrinom en stängning av . Riksdagsbeslutförvandlas alltså till förhandlingsmateria mellan någ-ra partier och näringen själv. Det här är ur demokra-tisk synvinkel anmärkningsvärt. Uppgörelsen skavara klar . kanreaktorn komma att stängas.För att stänga har regeringen upp-ställt fyra villkor som ska vara uppfyllda. Det handlarom att säkra effektbalansen. Det handlar om att intefå ett markant höjt elpris. Det handlar om att bortfal-let ska kompenseras så att tillgång på el fortsatt finns.Sist men inte minst handlar det om att inte försämramiljön.Regeringen påstår att två villkor ej är uppfyllda,nämligen effektbalansen och miljömålen, men kännersig tämligen tillfreds med resten. Jag vill påstå attregeringen och samarbetspartierna medvetet mörkar ifrågan som handlar om huruvida bortfallet av energiär kompenserat. Så är nämligen inte fallet.Herr talman! I rapporterna, som har tagits fram påregeringens eget initiativ, kan konstateras att inte ensbortfallet av har kompenserats. Vi harsatt i gång ett dyrt och omfattande omställningspro-gram, men det har inte gett mer än 3 terawattimmarsedan beslutet togs om att stänga Barsebäck.Elkonsumtionen har däremot och framtill 2001 ökat med . Stängningen avBarsebäck 1 har medfört ett bortfall på , och om vi nu stänger 2faller ytterligare drygt bort. Detinnebär att vår energibalans totalt sett blir 16-17terawattimmar sämre än 1997.Konsulterna som regeringen har anlitat konstate-rar att tre saker händer vid en avveckling av Barse-bäck 2.För det första: Man kommer att behöva mer kol-kraftsimport. Den kommer företrädesvis att ske frånDanmark, vilket kommer att öka utsläppen av koldi-oxid och påskynda växthuseffekten. 3 300 kilotonkoldioxid ytterligare har man beräknat, visser-ligen utanför gränser, men vårt ansvarsträcker sig längre än till landets gränser när det gäll-er miljöfrågor.För det andra: Man kan inte garantera elförsörj-ningen under toppar . Effektvillkoret är inteuppfyllt. Marginalerna är i princip redan obefintliga,säger man i den ena rapporten. Effektbalansen försö-ker regeringen nu rätta till genom att öka reserven,vilket är nödvändigt - vi understöder det förslaget.Men det är en följd av brist på långsiktig energipoli-tik.För det tredje: Priset kommer att öka kraftigt vissatider , speciellt för den elintensiva industrin.Villkoren är alltså inte uppfyllda och kommerknappast att bli det inom ett år.Regeringen kommer tillsammans med Vänster-partiet och , om man stänger Barse-bäck 2004, att ytterligare försämra för miljön ochlyckas med den bedriften som man pressarupp elpriserna för landets fem miljoner elkonsumen-ter.Regeringen försöker att inte låtsas om att de härvillkoren inte heller är uppfyllda. Jag vet inte om manhelt enkelt har en vilja att föra väljarna bakom ljuset,men även om det skulle lyckas vet vi att det medaldrig så kreativ bokföring går att lura naturen.Herr talman! vill avvecklakärnkraften, men vi är inte beredda att medverka förtida stängning av som innebär attbortfallet skulle kompenseras genom ytterligare im-port av kolkraft, med onödiga utsläpp av växthusga-ser.Anf. 16 ():Herr talman! De tre partier som harsamarbetat på energiområdet är nu överens om ut-gångspunkterna för den fortsatta omställningen avvårt energisystem. Jag tycker, herr talman, att det ärskönt att vi har kommit ytterligare en bit på vägenmot ett nytt energisystem. Jag tycker att det är skönt,därför att några av nyckelorden när det gäller energi-omställningen är långsiktighet och stabilitet. , företag, institutioner och verksamheter överhuvud taget måste veta villkoren och vad som gällernär man gör sina val av energisystem. Det får man ioch med den stabilitet som råder när vi kommer över-ens.Jag vill i sammanhanget säga att de här överens-kommelserna bygger på förtroende mellan parterna.Det tycker jag också är skönt att vi har.Så går jag över till den kanske stora frågan i dethär sammanhanget, och det är frågan om stängningenav . Vi har i propositionen blivit överensom att ska förhandlas och hanteras till-sammans med förhandlingarna om de övriga kvarva-rande reaktorerna och frågan om energiomställningeni dess helhet. Om - jag säger om - en förhandlings-lösning för stängning av inte kan åstad-kommas har regeringen ambitionen, som man haruttryckt i propositionen, att besluta om en stängningav reaktorn med stöd av den lag som finns på områ-det, och detta efter att tillräckliga åtgärder har vidta-gits och genomförts.De här åtgärderna finns noga beskrivna i proposi-tionen, vilket jag också är glad över. De innebär ger , som näringsministern harredovisat här i talarstolen, ett uppdrag att ta fram deneffektreserv som behövs för att alla villkor och alladelar i den lagstiftning och de beslut som riksdagenhar tagit ska vara uppfyllda.Jag anser, herr talman, att den globala energiför-sörjningen är en av vår tids stora utmaningar. Och hurska vi då globalt komma till rätta med de problemsom vi har globalt? Jag skulle vilja introducera ettnytt ord i sammanhanget, och det är "negawatt". Denmegawatt, den energi, som sparas och som inte an-vänds är nyckeln för att vi ska klara avvår energiförsörjning. Även på det här området finnsdet beskrivet i propositionen ytterligare åtgärder föratt vi ska hushålla på ett bättre sätt med den energisom vi måste använda.Även om energiförsörjningen är ett globalt ämnefinns det mycket vi kan göra på nationell nivå. Vi harvår uppvärmningssektor till exempel, där vi ännuinte, enligt min uppfattning, har utnyttjat hela denpotential som finns i fjärrvärme och kraftvärme. Därskulle vi kunna använda än mer biobränslen och göradet på ett mer miljömässigt sätt än vad som är för-handen för närvarande.Genom det här årets energiproposition har av-vecklingen av kärnkraften närmat sig realiseringssta-diet. Regeringens förhandlare har alltså fått ett ytter-ligare uppdrag, där vi tillsammans säger att en för-handlingslösning är det bästa alternativet. En mark-nadsmässig avveckling blir det därtill, vilket ju bordeattrahera flera partier i den här kammaren.För del vill jag säga att vi vill gärnakomma bort från modellen med ständiga politiskaprövningar av kärnkraftsavvecklingen, som vi ju i sakär överens om i den här kammaren - hoppas ochförutsätter jag.