prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Detska vara "könsidentitet", precis som det står i vår mp-motion A13 yrkande 2, s. 45 i betänkandet. Jag hop-pas att det går att bifalla detta även om det står lite feli papperen. Det är det ursprungliga motionsyrkandetsom gäller.Jag går vidare. är, liksom Ombuds-mannen mot etnisk diskriminering och , kritiskt till att propositionen inte omfattarnågot skydd för juridiska personer. Vi ifrågasätterdärmed om den föreslagna lagstiftningen verkligenuppfyller de krav som finns i EG-direktivet som la-gändringarna avser att uppfylla. I remissvaret tillDiskrimineringsutredningens slutbetänkande Ettutvidgat skydd mot diskriminering menar diskrimine-ringsombudsmannen att när ett skydd mot diskrimine-ring av juridiska personer saknas, försvagas ocksåskyddet av fysiska personer. Som exempel nämnsbemanningsföretag och andra tjänsteproducerandeföretag vars kunder kan kräva att den inhyrda perso-nalen eller konsulten kan ha en viss etnisk tillhörig-het. Sådana krav är enligt diskrimineringsombuds-mannen inte ovanliga, och företagen kan av ekono-miska skäl ha svårt att värja sig mot dem. Resultatetkan bli diskriminering även i nästa led av enskildaarbetstagare och arbetssökande. Med ett effektivtskydd mot diskriminering av juridiska personer skulleden enskilda företagaren ha en helt annan möjlighetatt åsidosätta kundens krav. Ett annat exempel ärbehovet av skydd för juridiska personer som ägs ellerdrivs av personer som tillhör etniska minoriteter ellerinvandrare. Problemet med diskriminering av invand-rarföretagare är välkänt och har bland annat behand-lats i utredningen som företagare. Beho-vet av skydd mot diskriminering vid tillgången tilloch villkoren för finansiering, försäkring, anskaffan-de av lokaler och i olika situationer vid bedrivandetav själva verksamheten är omfattande.Jag anser att det är en brist att propositionen inteheller innehåller några förslag om att utvidga diskri-mineringsförbudet till den del av utbildningsområdetsom ligger utanför högskoleområdet. Förutom att detär angeläget att utbildningssektorn får ett skydd motdiskriminering som motsvarar det inom övriga delarav samhället innebär det också att troligeninte fullt ut genomför EG-direktivet.Miljöpartiet anser att lagens tillämpningsområdeninte är enhetliga. I stället för att införa generella en-hetliga regler räknas olika situationer, händelser,verksamhetsområden och aktörer upp som omfattasav lagens tillämpningsområden. Detta får som resultatatt lagförslagen blir oöverskådliga och skyddet inteenhetligt de olika verksamhetsområdena emellan. Detär inte nödvändigt att skilja mellan privata och of-fentliga aktörer. EG-direktivet som denna lag avseratt implementera innehåller inga begränsningar närdet gäller vilka aktörer som enligt lag ska vara för-bjudna att utsätta någon för diskriminering. Vi avseratt verka för en mer enhetlig lagstiftning i den parla-mentariska kommitté som ska lägga fram förslag omen mer enhetlig lagstiftning - förhoppningsvis inomkort.Jag står bakom alla reservationer och motioner,men jag yrkar bifall bara till reservationerna 5 och 6.Anf. 5 ():Herr talman! Alla människor är lika mycket vär-da. De ska därmed ha lika rättigheter och lika skyl-digheter. Att värna om grundläggande fri- och rättig-heter brukar vi också kalla för mänskliga rättigheter.Det här tror jag att de allra flesta människor ställerupp på. Om vi dessutom lever upp till den rättenskulle vi inte behöva den lagstiftning vi debatte-rar.Vi kan, tyvärr, se otaliga exempel på hur männi-skor diskrimineras i det vardagliga livet. Det kangälla så enkla, banala saker som att kunna äta närman är hungrig, lägga sig när man är trött eller åkahem från kalaset när man vill åka hem. Det kan varaatt få gå i den skola som ligger närmast eller atthandla i kvartersbutiken.Att själv kunna bestämma över sitt liv på detta sättär inte alla förunnat. Den person som har ett funk-tionshinder får ofta avstå eller välja annat alternativpå grund av att samhället inte är anpassat eller inte ärtillgängligt. Med andra ord; man blir diskriminerad.Människor med annan etnisk bakgrund blir neka-de att komma in på restaurangen, som densom har ett funktionshinder får gå in bakvägen därföratt restaurangen inte är tillgänglig. En annan personfår inte jobbet därför att han eller hon är homosexuelleller har en trosuppfattning som inte stämmer. Dettaär också exempel på diskriminering som förekommervarje dag i vårt land.Herr talman! Låt oss slå fast att det aldrig kan va-ra acceptabelt att diskriminera människor oavsettetnisk tillhörighet, kön, sexuell läggning, funktions-hinder, ålder eller religion - inte i något samman-hang.En tydlig markering från samhällets sida - attdetta inte är tillåtet eller acceptabelt - är lagstiftningmot diskriminering.En vidgad diskrimineringslagstiftning är efter-längtad inom alla områden. Det är önskvärt med engenerell lagstiftning som omfattar alla samhällsområ-den och de grupper som blir diskriminerade, därockså tillgängligheten för människor med funktions-hinder finns med. Det här är lätt att säga men svårareatt genomföra, allrahelst om lagstiftningen ska varatydlig och lättförståelig. Därför har regeringen tillsatten parlamentarisk utredning för att se över helheten,den så kallade . Kommit-tén ska se över delar av det som redan finns för attkunna föreslå en mer sammanhållen lagstiftning medde delar som saknas.I dag debatterar vi propositionen Ett utvidgatskydd mot diskriminering. Denna föreslagna lag är ettled i att genomföra två EG-direktiv. Det innebär att vifrån och med får ett starkare skydd motdiskriminering för fler grupper och inom fler områ-den. Skyddet kommer att vidgas betydligt inom denhögre utbildningen och inom arbetsmarknadsområdet,exempelvis vid praktik och bedrivande av närings-verksamhet.I finns redan flera lagar med det direktasyftet att förbjuda diskriminering. Fyra av dessa lagargäller i arbetslivet. Det är jämställdhetslagen, lagenom åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder och lagen om förbudmot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning. Dessutom har vi lagen om likabehandlingav studenter i högskolan. I den lagen gäller diskrimi-neringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, funktions-hinder och sexuell läggning. Därutöver finns lagenom förbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsadanställning.Vad är det då för ytterligare skydd mot diskrimi-nering som vi nu inför? Det vidgade skyddet kommeratt innebära att diskrimineringsförbud ska gälla iförhållande till enskild person på diskriminerings-grunderna etnisk tillhörighet, religion, sexuell lägg-ning och funktionshinder. De kommer att gälla inomarbetsmarknadspolitisk verksamhet, vid start ellerbedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning,medlemskap, medverkan och medlemsförmåner iarbetstagar-, arbetsgivar- eller yrkesorganisationer,också inom områdena varor, tjänster och bostäder.Detta är ett kraftfullt utvidgat diskrimineringsförbudsom kommer att ha stor betydelse för väldigt mångamänniskor.Utöver detta föreslås ett diskrimineringsförbudsom gäller etnisk tillhörighet, religion och annantrosuppfattning. Då gäller det , färd-tjänsten, riksfärdstjänsten, bostadsanpassningsbidra-get, socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäk-ringen och hälso- och sjukvården.Man kan säga att detta är en föregångare som vi-sar vägen för de andra diskrimineringsgrunderna somvi efter hand ska utvidga lagen med, för självklart skadet inte heller vara möjligt att diskriminera människorpå grund av funktionshinder eller på grund av köninom till exempel eller sjukvården. Alltdetta som saknas ska Diskrimineringskommitténåterkomma med förslag om.Herr talman! Utskottet anser dessutom att vi skaändra och förtydliga lag om förbud motdiskriminering av personer med funktionshinder iarbetslivet. I lagen framgår det att skyddet är vidareoch omfattar mer än den enskilde funktionshindradepersonen. Det kan till exempel omfatta anhörig. Dettaframgår inte tydligt i nuvarande rubriktexter, vilketockså har påpekat. Ut-skottet föreslår därför en ändring av lagens rubrik såatt det tydligt framgår att även diskriminering i ar-betslivet på grund av funktionshinder är förbjuden.Herr talman! Med detta som tillägg anser vi soci-aldemokrater att den förstärkta diskrimineringslag-stiftning som föreslås är bra. Den är inte fullstän-dig, det är vi väl medvetna om, men den är en mycketbra start inför den ytterligare utvidgning som har att föreslå.Vi socialdemokrater yrkar därför bifall till propo-sitionen i sin helhet och avslag på samtliga motioner.Anf. 6 () replik:Herr talman! I direk-tiv står det att man ska överväga en gemensam lag-stiftning mot diskriminering som omfattar alla ellerflertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområ-den.På grund av detta vill jag fråga omman kan tänka sig att den nya civilrättsliga lagen somdet står om i betänkandet kommer att arbetas in iDiskrimineringskommitténs fortsatta arbete. Ellerkommer denna lag som vi nu ska fatta beslut om attstå fast, vilket gör att vi kommer att få tvåolika lagar, eller kommer man att se till att det blir enlag av bägge?Anf. 7 () replik:Herr talman! Enligt min uppfattning har ett väldigt vitt uppdrag, dels attse över de delar som fattas i lagstiftningen , delsatt se till en sammanhållen lagstiftning och också attse till ombudsmännen och om man kan samordnadetta på ett annat sätt. Detta kan alltså också se över.Målet är att vi ska få en enhetlig och tydlig lag-stiftning, men det är ju inte självklart att den blirtydligare för att den blir sammanhållen. Därför trorjag att det är viktigt att Diskrimineringskommitténhar väldigt vida direktiv så att man kan se på vad somär rimligt och hur man bör göra. Här har vi inte velatlåsa kommittén på något sätt, utan här kan kommitténjobba vidare.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag förstår detta, men min fråga varegentligen om den nya civilrättsliga lagen som liggerutanför arbetslivet kan tänkas arbetas in i fortsatta arbete. Det var min direktafråga.Anf. 9 () replik:Herr talman! Den uppfattning jag har är att detmöjligt att göra på det sättet om anser att det är det som behövs, för manska se till helheten när det gäller diskrimineringslag-stiftningen.Anf. 10 () replik:Herr talman! talar varmt om rät-tigheterna, och det är självklart att det aldrig är ac-ceptabelt att det förekommer diskriminering. Menefter att hon nu har räknat upp alla diskriminerings-grunder, som skedde från talarstolen, är frågan: Vadhänder då med alla de grupper som står fortfarandestår utanför och som inte har nämnts?Min fråga blir: Tycker verkligenatt lagstiftningen blir tydligare, trots att det fortfaran-de finns en mängd diskrimineringsgrunder som intehar tagits in? Jag tycker att det finns en tydlig sprickai resonemanget. Kontentan av detta och den verkligafrågan blir: Tycker du verkligen att den kommandelagen ska utvidgas som en helhet eller brytas nedgrupp för grupp?Anf. 11 () replik:Herr talman! har fått iuppdrag att se över en generell lagstiftning, men attdå naturligtvis också titta på vilka grupper som ärdiskriminerade. Alla grupper i samhället är inte dis-kriminerade, men det finns olika grupper som ärdiskriminerade i olika sammanhang. Det är oerhörtväsentligt att vi på ett tydligt sätt visar att vi inteaccepterar att människor blir diskriminerade, och dåmåste vi ha en lagstiftning. Det tror jag är väldigtviktigt.Anf. 12 () replik:Herr talman! Att vi ska ha en diskrimineringslag-stiftning är vi alla överens om. Jag tror inte att någoni den här debatten kommer att gå upp och hävda nå-gonting annat. Lika självklart är det att alla medbor-gare ska ha samma skydd. Men jag fick inget riktigtsvar på frågan om det förslag som kommittén läggerfram bör ha inriktningen att man antingen ska ha enlösning som innebär en helhet eller om man ska göradet nedbrutet. Det har ju tydlig bäring också på denförra frågan. Är det verkligen rimligt att fortsätta påsamma väg och komplettera lagstiftningen succes-sivt? Bör man inte skapa en diskrimineringslag somblir heltäckande?Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag vill inte föregå arbete. harfått i uppdrag att titta på helheten, att ha en generelllagstiftning. Det är möjligt att man kommer fram tillatt den ska gälla alla grupper - man ska inte diskrimi-nera i något sammanhang, vem det än är - eller såkommer man att räkna upp grupper. Men det här ärfaktiskt deras uppdrag att se över. Det är inte så en-kelt. Det är väldigt enkelt att säga det, men det är inteså enkelt att lagstiftningsvägen få det här att fungera ipraktiken. Därför tror jag att det är viktigt att vi ärväldigt öppna för det arbete som görs i Diskrimine-ringskommittén.Anf. 14 ():Herr talman! Från sida välkomnarvi den här lagstiftningen som helt klart stärker skyd-det mot diskriminering. Som många varit inne på ärdet en avvägning om vi ska ta ytterligare steg ochinförliva EG-direktiven som vi, tror jag, haren samstämmighet om att vi egentligen alla vill ha enlagstiftning som ser annorlunda ut. Ingen har väl, vadjag har uppfattat, ifrågasatt att direktiven ska införli-vas. Det är ju ett uppdrag som vi har.Från vår sida menar vi att propositionen både förfrågan framåt och stärker skyddet, men utan attstänga några dörrar för den utredning som sitter. Dettycker vi är viktigt. Som flera har påpekat är ju upp-draget till kommittén att se över möjligheterna att fåen gemensam lagstiftning och se om man kan sam-ordna alla eller flertalet diskrimineringsgrunder.Under debatten tyckte jag att var intressant. Visst kan man ställa sigfrågan: Behöver man egentligen ange diskrimine-ringsgrunder? Utan att ha tänkt på frågan så där väl-digt noga - frågeställningen kom ju upp nu - så be-dömer jag att man nog behöver ange dis-krimineringsgrunder, det vill säga försöka definieravilka olika mekanismer det finns som gör att männi-skor diskrimineras. I ett senare skede kanske man intebehöver det, utan man kan ha en lagstiftning somtäcker in alla människors rättigheter. Då är manframme vid att vi egentligen inte alls skulle behövanågon lagstiftning därför att det skulle vara så själv-klart att alla människor har rättigheter. Men min bildär att det är långt kvar till dess. behöver videfiniera olika diskrimineringsgrunder, och vi behö-ver också ha olika politiska verktyg för att arbeta medolika former av diskriminering. Jag tror till exempelatt när det gäller diskriminering på grund av kön så ärdet nödvändigt med särskilda verktyg.När det gäller diskussionen om huruvida man skaha en tillfällig lagstiftning och redan nu slå fast att detsom vi beslutar om är enbart provisoriskt så tror vi attdet skulle vara en nackdel. Man stiftar ju inte lagarbara för att stifta lagar, utan man stiftar lagar därföratt man vill att de ska få genomslag i verkligheten. Enlag som man på förhand säger ska försvinna kommeratt vara svår att få att fungera i praktiken. Vi vet attdet från ombudsmännens sida har krävts mycketarbete både när det gäller att sprida kunskap om denlagstiftning som finns och att i ett andra steg se till attbåde arbetsgivare och arbetstagare faktiskt ageraraktivt inom den lagstiftning som finns.Det råder stor samstämmighet om att diskrimine-ring förekommer. Det är en bra och nödvändig börjanäven om vi vet att det vare sig räcker med insiktenoch inte heller med lagstiftning, utan att det handlar igrund och botten om oss själva. Var och en av ossmåste bli medveten om att vi har fördomar - fördo-mar som vi själva bär på. Därför måste de här frågor-na ständigt diskuteras parallellt med att vi arbetarmed lagstiftning som verktyg. Det är ju mänskligarättigheter vi talar om. De rättigheterna måste genom-syra alla områden i livet och i samhället. Det gällerallt från familjen, arbetet, näringslivet, skolan och såvidare. Rättigheten att inte bli diskriminerad måstevara gränslös.Det som vi senare kommer att besluta om i dagstärker skyddet när det gäller diskrimineringsgrun-derna etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggningoch funktionshinder. Det är en rad nya områden somtäcks in. Man inför också en ny bevisregel med deladbevisbörda. Vi menar att detta är viktiga saker somDiskrimineringsutredningen kommer att ha nytta av idet arbete den ska göra.Vi är också kritiska till propositionen. Vi tyckeratt det finns rätt så allvarliga brister, inte minst den attdet inte finns några förslag inom utbildningsväsendet.Vi tycker också att man i propositionen borde ha fåttmed det som gäller varor, tjänster och bostäder närdet handlar om privatpersoner. Majoritetstexten iutskottsbetänkandet har ju också inriktningen att viförväntar oss att regeringen återkommer med de frå-gorna. Det kommer vi från vår sida också att bevaka.Till sist vill jag lyfta fram en specifik fråga. Efteratt ha jobbat som politiskt aktiv inser man attom man ska flytta fram positionerna i någon fråga såhandlar det om att nöta och nöta och tjata och tjata.Därför tänkte jag passa på att återigen ta upp det härmed inträdesvillkor i a-kassan. Vi förde en debatt omdet i utskottet för sedan. Vi har också lyft framfrågan i en interpellationsdebatt, och vi tycker väl attregeringen nu inser att man måste ta tag i det här.Man har tagit fasta på de fackliga centralorganisatio-nernas förslag i detta. I och med att vi fattar beslutet stärker det ytterligare argumenten för att manmåste se över detta. Det finns vissa regler som vi harsom man måste titta på och se om de innebär enstrukturell diskriminering. Om de gör det så måsteman självfallet göra någonting åt det.Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets för-slag i betänkandet.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det är glädjande att noterade den framlyfta problematiken meddiskrimineringsgrunderna. Jag tycker kanske inte attdet för oss närmare varandra åsiktsmässigt, men detär intressant i alla fall.Vad gäller möjligheterna att föra lagarna till enprovisorisk lag tillfälligt så är inte det någonting nytt.Det är ingenting som är unikt. Vi gör det ganska ofta iden här . Vi skapar lagar som sedan blirobsoleta därför att omständigheternaförändras. Problemet med är begreppet "senare skede". Det kan i ettsenare skede bli aktuellt att överge tanken på att räk-na upp diskrimineringsgrunderna, säger hon. Men jagtror inte, och inte heller , att det är denvägen vi ska gå. På något vis så måste vi inse att omvi fortsätter på den här vägen så kommer vi att hamnai en ohållbar situation. Jag vet att liksom jag har sett de listor omfattande upp till30-40 olika punkter som kan utgöra diskriminerings-grunder. Är det verkligen den vägen vi ska gå? Ärinte de problem som vi börjar upptäcka nu i rättsskip-ningen en tydlig varningssignal om att någonting ärallvarligt fel, och att vi måste rätta till det och intefortsätta på den inslagna vägen?Anf. 16 ()replik:Herr talman! Visst kan man införa tillfälliga lös-ningar, men min bedömning är att det vore en nackdeljust för att få tillämpningen. Om man nu ser att lag-stiftningen ändå för frågan framåt så vore det ju syndom den inte också fick kraft i praktiken.Som jag sade verkar det som det finns en sam-stämmighet om att vi måste förenkla och se om vi kanhitta en sammanhållen lagstiftning. I det tror jag ock-så att det ingår att se över om man kan minska det härmed diskrimineringsgrunderna.Jag försökte beskriva att jag ser det här som enprocess. Bara det faktum att vi har en jämställdhets-lag och att vi har lagstiftning som pekar ut de olikadiskrimineringsgrunderna visar ju att det inte räckermed någon allmän hållning eftersom vi i våra grund-lagar redan har inskrivet att vi alla människor har likarättigheter och att ingen ska diskrimineras. Jag seralltså detta som en process när det gäller när och hurman kan förenkla det. kan man till exem-pel tänka sig att man kanske inte behöver en jäm-ställdhetslag därför att män och kvinnor per definitionhar samma förutsättningar. Men min bedömning är attdet är långt, långt dit. Därmed inte sagt att vi inte skadiskutera det, och som jag sade tycker jag att det varen intressant infallsvinkel i anfö-rande.Anf. 17 () replik:Herr talman! Problemet är implementeringen avlagstiftningen. När de vackra ord som vi uttalar här ikammaren om alla människors lika värde och rättig-heter och att alla ska ha samma möjligheter och såvidare ska omsättas så måste det finnas någon upp-backning. Vi ser hur lagstiftningen krackelerar.Vi ser hur det blir svårare och svårare att upprätthållaredan det förhållandevis - och då menar jag verkligenförhållandevis - lilla antal lagar som vi har.Men vad händer om vi fortsätter på den inslagnavägen? Vi har vidgat detta. att vi upptäcker fler och fler grupper. Ja, är intedet därför att politikerna har ett behov av att upptäckafler och fler grupper? Jag försöker inte på något viskringgå det faktum att diskriminering förekommer,men frågan är: Är det inte bättre att ha en samman-hållen diskrimineringslagstiftning där alla får sammamöjligheter att prövas enligt en och samma lag än attvi ska ha kolliderande lagar där det till slutkommer att bli en fråga om att fatta politiska beslutom rangordningen av vilka diskrimineringsgrundersom ska vara viktigare än andra? Det är ju inte enutveckling som på något vis kan betecknas som posi-tiv. Den kommer att ställa grupper mot varandra påett sätt som är helt makalöst.Anf. 18 ()replik:Herr talman! Jag tror inte att någon tycker att manska ha ett lapptäcke av lagstiftning, att vi ska byggapå med olika diskrimineringsgrunder och att detskulle ha något egenvärde. Men jag vill nog hävda attvi inte har kommit längre i de här frågorna än att detfortfarande är nödvändigt att synliggöra det faktumatt sexuell läggning, kön, funktionshinder, etniciteteller vad det nu kan vara faktiskt utgör diskrimine-ringsgrunder. Jag ser det mera som ett sätt att faktisktsynliggöra detta.Sedan, återigen, finns det en samstämmighet kringatt man ska försöka göra regelverket enklare ochtydligare. Detta får seöver. Det är möjligt att man kan hitta någon lagstift-ning som blir sammanhållen och som anger en ramutan att man tappar synliggörandet av de olika meka-nismer som finns, vilket jag tror är nöd-vändigt.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! säger att omman anser att den här nya civilrättsliga lagen kommeratt vara provisorisk, så kommer den att få svårt att fågenomslag i praktiken.Nu är det ju så att den bygger på två nya EG-direktiv som ska implementeras i svensk lagstiftning,och detta ska göras inom . Den härlagen kommer att träda i kraft . Undertiden kommer att arbeta,och man kommer att fortsätta fram till den 1 decem-ber 2004.Låt oss säga att det under den tiden kommer nyaEG-direktiv som också kommer att kräva nya lagarinom detta område! Det innebär att vi får en oerhörtsplittrad bild. Jag tyckte därför att det var glädjandeatt , som representerar Socialdemo-kraterna, svarade att hon hoppades att detta skulle tasin under arbete. Jagtycker att det är tråkigt att inte har denåsikten utan i stället anser att den lag som kommertill inte ska vara provisorisk utan att den, så att säga,ska vara fast.Jag tror att vi kommer att få en väldigt splittradbild om vi fortsätter att skapa nya lagar. Det vikti-gaste är att få in detta. Speciellt med tanke på att vihar en kommitté som arbetar för en sammanhållendiskrimineringslagstiftning tror jag att detta skullevara det bästa.Anf. 20 ()replik:Herr talman! Jag sade tidigare att det att ägna sigåt politik är att nöta och nöta och säga samma sakåtskilliga gånger. Jag tror att jag vid minst tre, kanskefyra tillfällen, har sagt att inriktningen ska vara att viska få en enhetlig, sammanhållen och förenklad lag-stiftning - nu har jag sagt det vid fem tillfällen. Det ärvår uppfattning.Om man gör den här lagen provisorisk eller intehar inte med den frågan att göra, eftersom har detta i sin hand. Man harmöjlighet att implementera den eller skrota den ellerlägga fram vilka förslag man vill. Man låser intedetta.