prot · GQ0975 · 2003-03-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:75Torsdagen den 20 marsKl. 12.00 - 18.07Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 mars.2 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdenTredje vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträden fredagen den 14,måndagen den 17 och in-kommit.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:67 och 69 till justitieutskottet2002/03:80 till lagutskottet2002/03:93 till kulturutskottet2002/03:96 och 106 till skatteutskottet2002/03:109 till trafikutskottet2002/03:115 till utrikesutskottetFörslag2002/03:RR10 till arbetsmarknadsutskottet4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den19 marsSkU12 Allmänna motioner om taxering, skattebe-talning och folkbokföringPunkt 1 (Enklare redovisning och deklaration förföretagen)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:163 för utskottet130 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 23 v, 14 mpFör res. 1: 45 m, 40 fp, 28 kd, 17 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpPunkt 2 (F-skattsedel)1. utskottet2. 2 (fp)3. res. 3 (c)Förberedande votering:43 för res. 217 för res. 3233 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:236 för utskottet40 för res. 217 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 45 m, 28 kd, 23 v, 14 mpFör res. 2: 40 fpAvstod: 17 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpPunkt 8 (Skattekontroll, revisioner, kontrollbesök,m.m.)1. 10 (v)Votering:227 för utskottet23 för res. 1041 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 5 m, 38 fp, 28 kd, 17 c, 13 mpFör res. 10: 23 vAvstod: 40 m, 1 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU5 Försäkringsrättsliga frågorPunkt 6 (Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:180 för utskottet113 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 23 v, 17 c, 14 mpFör res. 1: 45 m, 40 fp, 28 kdFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpPunkt 8 (Handläggningen av trafikskadeärenden)1. utskottet2. 2 (v, c)3. res. 3 (kd)Förberedande votering:41 för res. 228 för res. 3224 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:220 för utskottet45 för res. 228 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet 126 s, 45 m, 40 fp, 9 mpFör res. 2: 23 v, 17 c, 5 mpAvstod: 28 kdFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU8 Associationsrättsliga frågor, m.m.Punkt 1 (Ny bolagsform för mindre företag)1. utskottet2. 1 (m)Votering:248 för utskottet45 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 40 fp, 28 kd, 23 v, 17 c, 14 mpFör res. 1: 45 mFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpPunkt 3 (Ny associationsform för icke vinstutdelandeverksamhet)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd)Votering:162 för utskottet113 för res. 318 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 23 v, 13 mpFör res. 3: 45 m, 40 fp, 28 kdAvstod: 17 c, 1 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU11 Förvärv av stöldgods i god troKammaren biföll utskottets förslag.SoU10 FamiljehemsvårdKammaren biföll utskottets förslag.5 § Lärarutbildning och lärareFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2002/03:UbU4Lärarutbildning och lärare.Anf. 1 ():Fru talman! Först och främst vill jag yrka bifalltill den moderata reservationen nr 6 under punkt 5samt säga att vi för tids vinnande avstår från att yrkabifall till våra övriga reservationer, även om vi givet-vis står bakom innehållet i samtliga.Fru talman! Riksdagsledamöter, åhörare! Detfinns några områden inom politiken som förtjänar attbehandlas med en viss tålmodighet och med ett stortmått av respekt från riksdagsmajoriteten - Socialde-mokraterna och deras stödpartier.I traditionen har det rört sig om utrikespolitik,som vi blir så påminda om med stort allvar, ombostadspolitik och om skolpolitik, av skäl som verkarsjälvklara: det är viktigt att beslut med långt genom-slag har en bred majoritet.Lärarutbildningen är en sådan fråga. De studentersom går in i en lärarutbildning förtjänar att få en ut-bildning som är beslutad med ett brett stöd. Skolanförtjänar breda lösningar eftersom en lärare som gårut har i yrket, med grund-kvaliteterna satta genom lärarhögskolan.Skolan har sådana problem att det snart baraär socialdemokrater som inte sett dem eller förmåttförstå att problemen finns. Det handlar om en kun-skapsnivå som inte gör nationen eller befolkningentill freds - brister som hotar kompetens-försörjningen på kort, medellång och lång sikt.Redan - vilket namn! -konstaterade att dagens unga generationer är de förstasom har en sämre skolbakgrund än sina föräldrar.Vi har en skola som har bekymmer med likvär-digheten. Skolorna i kommunerna levererar olikaförutsättningar för eleverna, något som hotar natio-nens krav på en jämn och hög kvalitet på skolunder-visningen.I stället för speciallärare utbildas specialpe-dagoger till att handleda vanliga lärare att undervisaelever med inlärningsproblem eller läs- och skrivsvå-righeter. Vi anser att en speciallärare som arbetardirekt med barn med läs- och skrivsvårigheter kanbygga upp en gedigen kunskapsbank av praktiskaerfarenheter. En speciallärarutbildning med inriktningpå läs- och skrivsvårigheter bör därför inrättas, enligtvår mening.Rättmätiga krav på ordning och reda i klassrum-men framställs av regeringspartiet ofta på kommunalnivå som ett bakåtsträvande krav. Flumskola är nog mer en beskrivning på hur det är än en rädsla förvad som är på väg.Dagens skola ter sig för många föräldrar som för-virrande, stökig för barnen och sjukdomsalstrande förlärarna. Vi är en nation som verkligen borde kunnabättre.Skolan bör ha en absolut plikt att informera vård-nadshavare vid misstanke om elevs narkotikaanvänd-ning. Frågor beträffande mobbning bör behandlasutförligt redan i lärarutbildningen och ingå i lärarfort-bildningen. Att ämnet Idrott och hälsa ingår i lärarut-bildningen är en förutsättning för att nyutexamineradelärare på ett bra och pedagogiskt sätt ska få med rö-relse i hela sin undervisning och för att skolan i fram-tiden ska kunna arbeta målinriktat, utan timplan.Det stora allmänna blocket i lärarutbildningen gerför lite utrymme för delvis olika krav på skolans olikanivåer. Antagningskraven till utbildningen bör varahögre, exempelvis vad gäller kunskaper i svenska.Blivande lärare måste vara säkra även i basämnen.Skolans professionella måste få förtroende och ut-rymme att använda sin kompetens utan massor avpolitiska pekpinnar om vi vill att fler människor sersin framtid i läraryrket.Samtidigt som vi önskar och är i behov av att allt-fler väljer läraryrket lever vi i en verklighet där allt-fler redan utbildade lärare väljer att byta yrke. SCB:ssiffror från visar att mer än var femte läraresom har gått ut utbildningen eller senare arbetarnågon annanstans än i skolan. De flesta har valt attarbeta inom offentlig förvaltning, till exempel påkommunkanslier eller en myndighet. Den näst störstagruppen finns inom hälso- och sjukvården, men ävenkonsultbyråer och firmor som sysslar med revisioneller marknadsföring sysselsätter många lärare.Det kan te sig bra att lärare kan hitta ett annat ar-bete som de är mer nöjda med och där de får merbetalt, men faktum är att lärarna inte byter arbete föratt de nödvändigtvis är nyfikna på nya yrken utanframför allt för att de upplever att skolan är en svårmiljö att arbeta i. Det är nog snarare så att de flyrskolan än att de söker sig till någonting nytt.När människorna vill se en mer attraktiv skola, enskola med mer av kunskap, mer av ordning och har-moni, väljer regeringen att lägga fram förslag om enlärarutbildning där undervisningstiden för lärarstu-denterna där de ska tillägna sig kunskaper i de ämnende ska undervisa i minskas, till förmån för ännu merpraktik i kommunerna. Det är en utbildning somytterligare vill radera ut yrkesrollen, som redan i dagverkar alltför utsuddad i skolan.Det är möjligt att det här löser problem i skolan,men det löser inte de problem som verkligen görskolan i till en sämre skola.Hur blev det då? Av kunskaper blev det ingenting- i stället för mer blev det mindre. Yrkesrollen blevinte tydligare utan än mer otydlig. Av ordning, reda,lugn och ro blev det bara mer flum.Allt detta är en naturlig konflikt mellan socialde-mokratin och oss som vill få in i en roll avkunskapsnation. Det är en naturlig konflikt mellanharmoni och socialistiskt kaos. Det är en konfliktmellan oss som har insett att lärarrollen behöver stär-kas snarare än att sammanblandas med andra roller:kort sagt, mellan borgerlighet och socialism.Fru talman! Jag har studerat det kommittéförslagsom ligger till grund för regeringens ställningstagan-den i frågan, och jag upptäckte att bokryggens text ärfelstavad. Det står "utbilding". Det verkar mer entanke än ett misstag.Anf. 2 ():Fru talman! Det är svårt att tala om vad som helsti dag. Det är en mycket speciell dag. Vi får ansträngaoss för att koncentrera oss på frågorna om lärarut-bildningen.Jag tittade på talarlistan, och jag såg att den öpp-nas av två personer som inte är födda i , somhar tillbringat en stor del av sina liv i en annan världän demokratins värld. Det här säger någonting. Viskulle inte ha fått behålla vår identitet, vi skulle inteha fått behålla vår värdighet som människor, om vårskola hade vänts upp och ned av tusentals reformer -reform på reform.Det var faktiskt som Leninpersonligen - är inte en person jag beundrar,inte alls, men en gång i sitt liv gjorde han någontingbra - vägrade gå med på Proletkults krav på att raseraall gammal kunskap, att bygga upp en kultur och enkunskap som skulle vara alldeles ny, som skulle varafullständigt annorlunda än all tradition. Vi som kom-mer från före detta kommunistländer vet att vi fickbehålla oss själva tack vare kontinuiteten i kunska-pen. Vi fick lära oss grammatik, matematik och fysikordentligt. Det var vår frihet. Det var nerven i våridentitet. Det är därför alla människorna i de här län-derna som har förtryckts, pinats ochterroriserats inte blev zombies - fullständigt indoktri-nerade varelser.När jag tittar på vad som har hänt i västvärldenblir jag ofta förbryllad. kom det en bokskriven av en mycket kunnig skolforskare, NeilPostman - eller var det , jag minnsinte precis datum. Boken hette as a subver-sive activity, alltså lärande som revolutionär verk-samhet. skrev samma forskare a conserving activity, alltså lärande som en kon-servativ verksamhet. I den nya boken beskrev hanskolan som en oas mot alldeles för många förändring-ar och alldeles för stort tryck från det kommersiellasamhället.Varför tar jag upp det här? Jo, jag vill att vi skavara väldigt medvetna om att intelligenta, kunnigaforskare lätt kan böja sig för trender. Trenderna iskolpolitiken, skolideologin, skolforskningen, hardragit åt många olika håll. Detta har lett till föränd-ringar som långtifrån alltid har varit förnuftigt moti-verade.Med detta vill jag påminna om att vi i Folkpartietinte alls har varit entusiastiska över den senaste re-formen av lärarutbildningen. Vi vill ha en förbättradlärarutbildning, vi vill ha mer kunskap om olika äm-nen i lärarutbildningen och vi vill ha någonting annatän enhetslärare som går i samma utbildning,oavsett vad han eller hon vill göra senare i livet. Vitycker att de tre gemensamma terminerna i pedagogiksom nu är obligatoriska för alla lärare tar för lång tid.I när skolan behöver många nya lärare,kunniga lärare, när vi ser att en del lärare hoppar avsina utbildningar, är det nödvändigt att påminna omatt det fanns andra lösningar till hands. En del av deförhastade förändringarna diskuteras intensivtbland lärarutbildare.Jag har till exempel hört talas om mycket storasvårigheter på i med attanordna praktik enligt den nya modellen. Skolornavar inte förberedda för detta. Många studenter måsterusa ut och försöka hitta en sådan plats, och det finnsmånga som stannar på en skola och någradagar på en annan skola. Det finns ingen kontinuitetoch ingen struktur i den här så kallade verksamhets-förlagda delen av studierna. Då är frågan: Var detnödvändigt att hasta fram den här reformen av lärar-utbildningen?Samtidigt pågår mycket intressanta verksamheterpå lärarhögskolorna. Det gäller den särskilda lärarut-bildning som vänder sig till folk som redan finns iskolorna, som har gedigna akademiska kunskaperfrån andra områden och som kan få behörighet somlärare tack vare utbildning de fortsätterarbetet i skolorna. En annan intressant verksamhet ärden man har satt i gång för att hjälpa civilingenjörersom har lämnat att komma in i skolan somlärare. Där pågår också en särskild utbildning, och detverkar gå mycket bra. Ändå utbildar sig människornafaktiskt till lägre löner, ibland till och med till dras-tiskt sänkta löner. Mellan de löner de hade som ci-vilingenjörer på och de löner de kan få iskolan är det faktiskt ett stort avstånd.Alla dessa saker visar att det går att rekrytera flerlärare utan att de ska behöva gå genom hela lärarut-bildningen och att det finns folk som är mycket välförberedda för att verka som lärare i skolan. Jag ärsäker på att detta är ett bevis på att det system vi iFolkpartiet hade föreslagit, med en som skullehjälpa folk att bli mycket kunniga när det gäller denpraktiska, så kallade verksamhetsförlagda delen avstudierna i själva skolan, skulle vara bra. Man behö-ver inte offra en extra termin på detta.Jag minns inte om jag sagt att jag yrkar bifall tillreservation 4 under punkt 3. Allt detta har dock attgöra med den välkända och mycket rikligt argumen-terade ståndpunkt vi har angående lärarutbildningen.Vi är inte emot praktisk pedagogisk verksamhet, intealls. Men vi vill ha den betydligt annorlunda struktu-rerad.Jag ska avsluta med att en gång till säga det jaghar sagt i andra debatter: En lärare ska vara en lärareoch inget annat. Bland de bästa kontakter och mötenjag kan räkna i mitt liv har varit möten med läraresom var lärare, som inte försökte spela kompisens rolleller bara var någon handledare med obestämd iden-titet. Det var en kunnig, vuxen person som möttelillflickan , och denna kunniga, vuxnaperson som ingav respekt och beundran och som jagälskade har gjort att jag har blivit en skrivande män-niska. Jag kommer att dö med stor tacksamhet översådana möten.Vi vill att läraren ska vara älskad och beundradsom lärare, inte som någonting annat.Anf. 3 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 11. Givetvis står jag bakom samtligakristdemokratiska reservationer i betänkandet, men avtidsskäl nöjer jag mig med att yrka bifall till dennareservation.Vår tids hjältar - så skulle jag vilja beskriva lärar-na. Det är lärarna som förmedlar och levandegörkunskap, som vägleder i kunskap och i förmågan attsöka, värdera och använda kunskap. Ett annat ord förlärare är pedagoger, och ordet pedagog betyder i sinmest grundläggande mening "att leda till källan" - envacker och sann beskrivning av lärarens uppgift: attleda till källor av kunskap, erfarenhet och visdom.Få yrken har sådan betydelse för våra barns ochungdomars utveckling och välbefinnande. Få är deyrken som har sådan betydelse för att lägga grundentill en framtida välfärd. Undersökning efter under-sökning har visat och bekräftat att den allra viktigastefaktorn för om en elev lyckas i skolan är lärarenskompetens.Det är därför tråkigt att behöva konstatera att lä-rarna , under den socialdemokratiskaregeringen, har fått se sin status undergrävd och fåttse villkoren försämras.Förbluffande många fortsätter ändå i yrket. För-bluffande många klarar ändå, trots de försämrademöjligheterna, att med sin kompetens, skicklighet ochvärdighet göra ett gott och professionellt arbete.Ett gott så tydligt exempel på den negativa spiralsom skolan har försatts i är sjukskrivningstalen. I dagär det så många lärare som är sjukskrivna så länge attdet inte är möjligt att ens teckna en sjukförsäkring förlärarna. Inget försäkringsbolag anser sig ha råd attförsäkra en så utsatt och belastad grupp. Den alarm-signalen borde vara nog för att väcka socialdemokra-tin och dess stödpartier ur deras törnrosasömn.Detta sker i en situation när behöver flerlärare. Bara behöver 70 000 lärarerekryteras. Bara för att ersätta dem som arbetarutan pedagogisk högskoleutbildning krävs 16 000 nyalärare.Fru talman! Vi kristdemokrater vill se den godaskolan utvecklas. I den goda skolan krävs de godavuxna. Utan de goda vuxna, lärare och annan perso-nal, förblir den goda skolan en ouppnåelig dröm. Vivill göra drömmen verklig.Läraryrket behöver uppgraderas. Lärarna måste fådet erkännande som vår tids hjältar fordrar.En förutsättning för att lärarna ska klara sitt upp-drag är förstås att de resurser som behövs sätts in. Detär därför vi kristdemokrater år ut och år in satsar merpengar på skolan, på kommunerna, än vad regerings-underlagets partitrojka förmår. Också i budgeten för2003 ville vi göra en kraftig satsning på skolan ochden kommunala verksamheten. Förhoppningsvis skaäven regeringen komma till insikt om detta så små-ningom.Grunden för läraryrket är goda kunskaper. Det ärdärför lärarutbildningen är så viktig också för att göraskolan trygg. brister tryggheten i den svenskaskolan. Mer än var tionde elev går till skolan medångest, oro och smärta inför sin dag, rädda för att blimobbade, hånade och trakasserade. Det är resultatetav den otrygghetens skola som dragit in i vårt land.För att göra en trygg skola möjlig, där eleverna fårlust att lära, krävs en god värdegrund, en bas att ståpå. Det är därför vi kristdemokrater tycker att det ärså viktigt att lyfta fram värdegrundsarbetet redan ilärarutbildningen. Det behövs också för att möta delivsfrågor och de funderingar över allmänmänskligafrågor som våra barn och ungdomar ställer sig ochockså har rätt att få hjälp att bearbeta i en trygg miljö.Fru talman! För att höja lärarnas status och ökaförutsättningarna att göra den goda skolan möjligföreslår vi ett batteri av åtgärder.Vi kristdemokrater vill garantera alla lärare rättentill bra och kontinuerlig kompetensutveckling. Det ärrimligt att varje lärare har en egen skriftlig kompe-tensutvecklingsplan som uppdateras och stäms avmed både lärarens individuella och skolans generellabehov och förutsättningar. Detta gäller också för-skollärarkåren där vi vill ser mer av vidareutbildningav till exempel barnskötare för att klara kraven påpedagogiskt utbildad personal och därmed den peda-gogiska kvaliteten i förskolan. Allt oftare nås vi avlarmsignaler att den nya lärarutbildningen inte klararav att utbilda tillräckligt många förskollärare. Intetillräckligt många väljer den inriktningen. Det vill viråda bot på.Fru talman! En effekt av otrygghetens skola ärstressen. När otryggheten blir norm, arbetsuppgifter-na fler och resurserna, möjligheterna, sämre ökarstressen. Och stressen skördar offer. Alltfler lärare -särskilt kvinnliga lärare - går in i väggen, knäckta avåratal av slit och långsamt men stadigt försämrademöjligheter att utföra sitt yrke. Vi vill att det ska taskrafttag mot stressen. Vi vill se mer av flexibilitet iskolans arbetssätt, som våra resursförstärk-ningar gör det möjligt med ytterligare personal ochdärmed avlastning av lärarna.Det måste också en gång för alla bli klart att lä-rarkompetens är unik. Det är faktiskt häpnadsväckan-de okunnigt att inbilla sig att vem som helst skullekunna göra ett lärararbete av kvalitet. För det krävshögkvalitativ kunskap. Det är därför som vi kristde-mokrater vill se en auktorisering av läraryrket, enlegitimation, så att det blir tydligt vilka som har möj-lighet att på ett fullgott sätt utföra lärararbetets allaolika sidor.Fru talman! Med dessa åtgärder hoppas vi kunnabryta den passivitet och den övertro på plötsliga ochinte alltid helt genomtänkta åtgärder som tyvärrpräglat de gångna årens skolpolitik. I blir läraren också i verklig mening hjälte.Vi behöver vår tids hjältar. Den goda skolan blirmöjlig. Den vill vi kristdemokrater se.Anf. 4 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagtycker att det känns märkligt att vi ska debatteralärarutbildning, högskola och jämställdhet inom ut-bildningsväsendet. Jag måste säga att jag har svårt attuppbåda den inspiration som man i normala fall skakänna för en debatt. Det är svårt när vi vet vad somhar hänt och händer.Låt mig inleda med att säga att jag naturligtvisstår bakom reservationer, men jagväljer att yrka bifall till reservation nr 7.Jag ska försöka ge ett lite annat perspektiv på denhär debatten. Mycket av det som sägs och kommer attsägas har sagts redan tidigare.Kunskaper om hur olika barns uppväxtvillkor kanvara, om de utsatta miljöer som är många barns var-dag är av särskild betydelse för en blivande lärare. Vihar i en motion lyft fram en verksamhet som enligtvår mening på ett bra sätt kan utveckla lärarutbild-ningen. Det är ett projekt som innebär att högsko-lestuderande från flera olika utbildningar fungerarsom mentorer för skolbarn som lever under sådanaförhållanden att de saknar goda möjligheter att ut-vecklas socialt och kunskapsmässigt. Mentorns upp-gift är att vara en positiv förebild för barnet och att geuppmärksamhet och stöd.De utvärderingar som har gjorts har visat att dethar fått stor betydelse för barnen i två avseenden. Dehar fått nya upplevelser och erfarenheter, och varjebarn har också fått ha en vuxen för sig själv.Mentorerna upplever att det främst är på tre om-råden som de har lärt sig. De har fått inblick i enannan värld än den de själva är uppvuxna i. De harfått kunskaper om barn och barns olika villkor förlärande och utveckling. Och de har fått en personligutveckling, mognad och ökad kommunikativ kompe-tens.Den konkreta och beprövade erfarenheten av ettbarns verklighet kan rätt bearbetad vara en viktig delav den professionella kompetensen. Resultatet avuppföljningen visar att det är möjligt att genomföraett mentorsystem på en svensk högskola, dessutommed goda effekter både för deltagande barn ochmentorer.Regeringen bör därför enligt vår mening utredahur liknande mentorsprojekt skulle kunna spridas tillandra högskolor och kommuner samt om deltagande imentorsprojektet ska kunna tillgodoräknas som del iden praktisk-pedagogiska utbildningen för lärarstude-rande. Jag hoppas och jag tror att den nybildade ut-vecklingsmyndigheten kommer att lägga en del krutpå att jobba med den frågan.Fru talman! Skolans viktigaste ingrediens är förstoch främst eleverna. Det får vi inte glömma. Mentillgången på duktiga, kunniga och engagerade lärareär förutsättningen för att skolan ska kunna klara sittuppdrag. I den frågan tror jag att det i grunden finnsen stor samstämmighet i kammaren. Jag tror också attvi är överens om att det är angeläget att rekrytera flerstudenter till lärarutbildningen och att öka andelenbehöriga lärare i skolan. Sedan väljer vi i de olikapartierna olika vägar, men ibland kan det vara viktigtatt konstatera vad man faktiskt är ense om.Jag ska ta lite tid i anspråk och peka på två områ-den där vi i ser speciella behov. Jag vetatt det finns fler områden, men jag väljer just nu attpeka på bristen på lärare inom ämnena matematik,naturvetenskap och teknik samt bristen på förskollä-rare.Brist på kunniga lärare inom området matematik,naturvetenskap och teknik är naturligtvis oroandemed tanke på att eleverna behöver människor runt-omkring sig som förmår att stimulera ett intresse.