prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — I stället för ett uppifrån- och myndig-hetsperspektiv tar vi ställning för och bejakar en breddebatt om viktiga folkhälsofrågor. Vi från Centerpar-tiet är beredda att ta vår uppgift som folkvalda påallvar. Min förhoppning är att våra kolleger i andrapartier ska göra detsamma.Anf. 45 Statsrådet () replik:Fru talman! Först ett tack till den tydliga markeringen när det gäller alkoholpo-litiken. Han ställde också frågor: Vad gör regeringenegentligen? Var finns förslagen?Det är faktiskt inte länge sedan togställning till en handlingsplan om alkoholpolitiken.Det är inte heller länge sedan man har tagit ställningtill budgetförslagen där vi har delat ut sammanlagt550 till förfo-gande för att bedriva förebyggande verksamhet närdet gäller alkoholskador. En av de konkreta sakerman gör visade jag alldeles , en bok som manskickar ut till alla föräldrar som har ungdomar i sjun-deklass för att de ska ta en diskussion med sina ung-domar om alkoholkonsumtion. Det är bara ett avförslagen. Vi jobbar med idrottsrörelsen för att försö-ka ändra attityder där och på många andra områden.Visst sker det en hel del.Riksdagen har redan fattat beslut om åtgärder närdet gäller alkoholkonsumtion. De kanske inte är till-räckliga. Vi kanske måste göra mer. Men det viktigaär att vi är överens om själva gången, om tagen. Härfinns det ett parti, , som står vid sidanom. Jag vill fråga vad han sägerom förslag att sälja ut Systembolagetoch sälja vin och starköl i Konsum- och ICA-affärer.Sedan är frågan hur långt ska fatta be-slut. Hur långt ska man gå? villatt vi inte bara ska fastställa mål och delmål i riksda-gen utan också indikatorer. Det är inte alldeles enkeltatt göra det. Jag har här förslag.De gick fram med en rad indikatorer. De flesta ärsäkert korrekta och bra att ha med sig. Men de liggerpå en detaljnivå som är oerhört konkret. Exempelvisgäller det en indikator på minskad fattigdom. Då skavi titta på om det är en socialbidragstagare med lång-varigt hjälpbehov, minst tio av årets tolv månader.Det kan också gälla möjligheten för en medborgareatt inom få fram till en oförutseddutgift.Om skulle bestämma indikatorer på dendetaljnivån måste vi gå tillbaka till varjegång vi eventuellt ska göra förändringar. Det tror jagskulle vara knepigt, att ha en sådan process.Jag tror att man ska hålla sig på ungefär den nivåsom vi nu har fastställt.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Jag ställde tre frågor och fick möjli-gen ett och ett halvt svar.För det första när det gäller alkoholen: Centerpar-tiet står självklart bakom en restriktiv alkoholpolitik.Ökad tillgänglighet leder till ökad konsumtion som isin tur leder till ökade skadeverkningar. Vi är överensnär det gäller alkoholpolitiken.Däremot är vi inte överens när det gäller de åtgär-der som sätts in. Det är det som är min poäng. Här hardet presenterats förslag. En del har antagits. Men deträcker inte. Vi ser att utvecklingen går åt fel håll, attungdomsfylleriet ökar, att konsumtionen ökar, att vihar en situation som liknar den i slutet på 1800-talet.Då är det ingenting att slå sig för bröstet över, åtgär-der som inte vänder utvecklingen.Alkoholen är ett av de största hoten mot folkhäl-san. Det är skrutt med en folkhälsoproposition som ärså tom på innehåll för att möta det. Vi menar att detbland annat handlar om föräldraansvaret. Vi måste geett kraftfullt stöd från samhällets sida så att vi somföräldrar ska ta vårt ansvar. Det är den kanske vikti-gaste uppgiften.Sedan gäller det vad ska fatta beslutom. Vill man ha delaktighet och engagemang, att mycket av debatten ska leda till ett engage-mang i folkhälsofrågor, då måste också besluten hit.Ett övergripande mål och en skrivelse då och då ärinte tillfyllest för att få det engagemanget.Sedan kan vi diskutera detaljerna, vad som ska fö-ras hit eller dit. Det viktigaste är att vi får upp frågor-na och för en debatt här.Fru talman! Till slut vill jag ta upp de regionalaklyftorna. Det sägs inte ett ord i propositionen ochinte ett ord från ministern härAnf. 47 Statsrådet () replik:Fru talman! måste väl ändåerkänna att det inte är rimligt att ska taställning till indikatorer på den detaljnivå som jagnyss pratade om. Det gäller om det ska vara 14 000 krsom man ska kunna få fram inom för inte ska betraktas som fattig, eller 15 000 eller10 000. Då måste vi gå tillbaka till varendagång vi justerar upp beloppen. Det är faktiskt interimligt.Sedan talar om handlingspla-ner och alkoholfrågan. Vi får väl ändå ge handlings-planen och en chans. De jobbar jufrån 2002 till 2005. De har precis påbörjat sitt arbete.Vi har precis beslutat om de medel som ska kommatill. Det kan hända att det inte är tillräckligt, och dåfår vi göra mer. Men jag tycker ändå att det bordefinnas några ord av erkännande i , att det faktiskt sker saker.Kenneth tar upp de regionala klyftorna.Jag tror att han sätter fingret på rätt punkt när hanjämför med , men kanske interiktigt som han har tänkt sig. Männen i Norrbottendör inte tidigare därför att de bor i . De dörtidigare än de som bor i på grund av socialafaktorer, på grund av rökning, alkoholkonsumtioneller de bakomliggande faktorerna. Det är inte att debor på en viss plats som gör att hälsosituationen ärannorlunda.Jag hoppas att inte har fåttFolkhälsokommitténs förslag om bakfoten. Helapoängen bakom är att man ska gå till bestämnings-faktorerna, nämligen de bakomliggande orsakerna tillatt man har olika hälsa. Då säger vi att det är socialafaktorer. Vi har haft klassperspektivet uppe. Det kanockså vara etniska faktorer, det kan vara könspers-pektivet. Det kan vara sådant som rökning och alko-holkonsumtion. Då går vi dit för att hitta lösningen, ihuvudsak. Det tror jag är ett bra sätt att komma fram-åt.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! När det gäller alkoholen är det en heldel saker som görs. Men jag upprepar att det intevänder den negativa utvecklingen. Vi kan inte stillati-gande åse när ungdomar faller i fördärv. Vi måstevidta åtgärder med kraft. Det är den kraften jag ef-terlyser. Jag markerar det och kommer att fortsättamed det till döddagar. Från sida vill viha åtgärder som bidrar till att vi får en annan utveck-ling. Det är så viktigt att förebygga och minska alko-holkonsumtionen och rädda det som är vår framtid.När det sedan gäller vad ska besluta omär vår huvudinställning den att vi i stället för ett över-gripande mål vill ha 20 konkreta folkhälsomål, vilketvi också föreslår. Det är vår huvudinriktning. Bortsettfrån antalet var också Nationella folkhälsokommitténinne på precis detta. Vi har dock spetsat till det helaoch, tycker jag, gjort målen lite tydligare och bättre.Grundsatsen är dock Nationella folkhälsokommitténsidé att det är vi i som ska fatta beslut omhälsomålen.Det faktum att har lagt ettsådant förslag har också rönt uppskattning internatio-nellt, och jag tycker att det är jättetrist att förslaget nubegränsas så att besluten i de flesta delar kommer attfattas av regeringen och av Myndighets- och Experts-verige. Den utvecklingen vill vi motverka.När det slutligen gäller de regionala hälsoklyftor-na vill vi ha lika villkor över hela landet. Vi vill inteatt stora delar av landet avfolkas så att bara gamla ochsjuka blir kvar, utan vi vill ha lika villkor för alla. Vivill ha rättvisa också när det gäller hälsa.Anf. 49 ():Fru talman! Kära kamrater och åhörare! Folkhäl-san springer ibland förbi riksdagsledamöter. Det harvarit så stressat runt mig att jag och vi missade attanmäla mig till talarlistan. De som jaghar till mitt förfogande ska jag försöka hålla.Jag är glad att det kommit en proposition. Det ärockså bra att man kan ha en sådan här debatt när enproposition kommer. Debatten lyfter fram frågorna.Jag var under arbetet med propositionen kritisk tillatt ingenting får kosta pengar och att det är så svårtatt vara konkret. Jag arbetade för att få med hur denhär propositionen hänger ihop med fenomenet ohälsaoch sjukskrivning, som det talas om varje dag.För ett par veckor sedan hade jag den stora för-månen att få följa med socialförsäkringsutskottet tillGenève, den stora NGO-metropolen. Där besökte jagbland annat och fick in-formation om världsläget vad gäller tobak, narkotika,hiv och aids.Tobaksindustrin tar livet av hälften av sina kun-der. På narkotikaområdet råder mer än katastrof. Attknark flödar in i kan vi bland annat tacka EU-medlemskapet för. Stora narkotikahärdar är ,och . Sprutnarkomani är mycketstarkt korrelerat med hiv. Problemet är gigantiskt,ofattbart. Kanske är det ibland lättare att blunda förproblemen.I en sådan situation kan man inte omfatta allt påen gång. Då är det bra med struktur och mål. Detskadar dock inte att läsa vad ochStatskontoret tyckt om målen och om strategierna.Vi ser hur det förhåller sig med problemet medsjukskrivningarna. När det blev uppenbart hur mycketdet hela kostade blev frågan riktigt het, men helhetenoch komplexiteten har förlamat. Låt oss nu inte blirförlamade och blunda utan målmedvetet och konkretta tag i fråga efter fråga.Jag ser fram emot att många av oss tillsammansnu ska ta krafttag i till exempel alkoholfrågan. Därhar vi en dubbelmoral som det inte pratas så mycketom, och den måste lyftas fram för att vi ska kunna seförbi problemen och kunna ta tag i dem på riktigt.För min del tycker jag att barnen är det viktigaste.Vi måste börja där. Om man tvingades ha en barnbi-laga till alla budgetar kunde man kvickare komma tillrätta med många problem. gäller det livet.Överläggningen var härmed avslutad.Motionerna hänvisades till socialutskottet.Föredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:So13-So17 till socialutskottet2002/03:N3 och N4 till näringsutskottet2002/03:So21-So23 till socialutskottet2002/03:So18-So20 till socialutskottet2002/03:Fi4 till finansutskottet6 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU10Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggning.Anf. 50 ():Fru talman! Om regeringen kan man säga att därfattas beslut. De över 10 000 som ligger i höstgransk-ningen utgör mest en allmän granskning, till skillnadfrån vårens särskilda granskning då enskilda exempelpå det som på olika grunder kan ifrågasättas anmälstill utskottet. Gränsen mellan allmän och särskildgranskning är inte alldeles solklar, men generellt kanman säga att den allmänna granskningen mera tittarpå rutiner, tendenser och utveckling. På det sättet skaden bidra till dels information till om hurarbetet bedrivs även när det gäller de mer formellaförhållandena, dels till att arbetet, tydligheten ochgenomskinligheten i regeringens arbete fortsatt ut-vecklas.När jag lite skämtsamt sade att det fattas beslutkan man i det sammanhanget också se den granskningsom gjort vid årets allmännagranskning av de beslut som kallas "utom listan". Därhar utskottet gjort en ganska grundlig genomgång,och vi kan se att det i olika skeden, i olika lägen ochav olika skäl kan finnas argument som talar för ett litefriare förhållningssätt i förhållande till en dagordningoch en regeringsagenda. Men vi är överens om rutineroch att det är viktigt att detta hör till undantagen, ochdet är en debatt som också pågår i regeringen ochStatsrådsberedningen. Utskottet är därför tydligt påpunkten att det måste bli en tydligare ordning i frågaom det som kallas "utom listan".Vi granskar också regelbundet regeringen som ar-betsgivare. Det kan handla om jämställdhet och omlöner. Jag är övertygad om att mina meddebattörer något mer kommer att fördjupa sig i dessa frågor.Jag skulle vilja nöja mig med att nu konstatera att jagtycker att det är viktigt att regeringen ligger i fram-kant och i balans när det gäller könen och även övrigakategorier som kan tänkas vara viktiga när man talarom en regering och ett regeringskansli som represen-terar hela landet.Samma resonemang gäller beträffande lönerna.De måste på något sätt vara representativa för attregeringen ligger i framkant när det gäller den ut-veckling som ska uppfylla det självklara i att kvinnoroch män spelar lika på samma arena.En fråga som av och till har väckt en del debatt iutskottets granskning är den om antalet anställda iRegeringskansliet. i sambandmed höstens granskning förekom felaktig informationsom pekade på en rejäl ökning av antalet anställda.De borgerliga kamraterna vässade klorna för att slåned på detta, men det blev inte så mycket med anfal-let eftersom det visade sig att det endast var fråga omett tiotal jämfört med föregående år.Det här tycker jag är en viktig fråga av starktprincipiella skäl. Vi såg en rätt rejäl ökning, som vartämligen naturlig, i samband med ordförandeskapet iEuropeiska unionen. Då blev ansträngningarna förRegeringskansliet självfallet större. ligger antaletkvar på ungefär den nivån. Jag tycker att man ska sedetta i samband med den utredning som regeringentillsatte - den Svegforska utredningen -som ska titta på just förhållandet mellan samhälletsolika funktioner och ansvaret hos myndigheter ochregering. Det innebär att den här debatten kommertillbaka, och den kommer med all säkerhet också attpå något sätt slå ned i utskottets granskning när detgäller antalet anställda i Regeringskansliet.Sedan har vi ett i mitt tycke underbart avsnitt igranskningen. Det handlar om nåd och ex . Sompräst blir jag riktigt lyrisk när jag läser det för det ärnämligen samma sak. Jag skulle gärna se mer av nåd isamhällets arbete. Men det är inte alldeles enkelt attkombinera det med att leva under lagarna. Därför görutskottet den ganska självklara noteringen att ären-demängden inte är speciellt stor, att den tillhör en typav undantag, och att den inte på något sätt väckerutskottets uppmärksamhet, mer än möjligen den somjag nu väckte.Däremot har vi en märklighet i detta betänkande.Den handlar om de två särskilda yttranden som ärknutna till betänkandet. Där tar å ena ochModeraterna å andra sidan, med ganska identiskayttringar, avstånd från ett beslut fattat i . Dethör naturligtvis inte alls hemma i det här betänkandet.Det är ett slags rest från en tidigare hantering av frå-gan om hur vi ska hantera beslut här i närdet gäller rambeslut inom den europeiska unionen.Frågan har debatterats mycket både före och eftervalet i samband med grundlagsändring. Jag kan interiktigt se att biskop behövde få liv igen ochskicka med en brasklapp i betänkandet. Riksdagensbeslut är klart. Regeringen har att leva efter de om-ständigheter som beslutade om.Fru talman! Revision och kontroll av regeringenär viktig. I det här sammanhanget handlar det väldigtmycket om löpande rutiner som ibland kanske förak-tas som mindre viktiga frågor. De blir inte riktigt såspännande som en debatt om ett statsråd som haruttalat eller gjort, eller inte gjort, något som han inteborde.Det är viktigt att det kontrolleras, att riksdagenhåller ett öga på regeringens arbete och att vi gör det iden form som här redovisas till kammaren. Riksda-gens uppdrag är bland annat att kontrollera. Den harmånga fler uppdrag, men detta är ett av de viktigauppdragen.Fru talman! Det fattas beslut, och det är bra. Detär demokratins själva effektivitet och riktning. Vibedyrar att KU fortsätter att granska. Socialdemo-kraterna står bakom det betänkande som här förelig-ger.Anf. 51 ():Fru talman! Det är ett granskningsbetänkande somvi ska ta ställning till. Det är ett enigt sådant,som också konstaterade tidigare italarstolen. Det är den delen av konstitutionsutskot-tets betänkanden som bland annat hanterar formernaför hur beslut fattas. Det är viktigt av det skälet attkvalitetskravet på formerna alltid måste vara högt.Det gäller inte minst därför att det också är en grundför den politiska debatten i enskilda frågor.Det måste vara tydligt av vem och hur beslut fat-tas och när beslut fattas. Det måste också vara tydligthur formerna ser ut för beslut. Det är kanske mot denbakgrunden som ska läsa det sär-skilda yttrande som han alldeles refererade till.Vad det tar fokus på är just en form av beslutsfattandesom vi moderater inte har gillat. Vi har påpekat att vistår fast vid det också när vi diskuterar denna gransk-ning av regeringens eget beslutsfattande.Fru talman! När det gäller de olika synpunktersom förs fram står själva betänkandet för sig själv,och det har överlämnats till kammaren. Men det finnsett par saker som jag tycker är värda att lyfta fram. Enav de frågorna berörde alldelesnyss. Det handlar om tillväxten av Regeringskansliet.Han gjorde där mycket riktigt noteringen att det allrasenaste året har tillväxten av personal inte varit sär-skilt stor. Men det intressanta är egentligen att detinte har skett någon minskning under de senaste åren.Den ökning som vi har sett motsva-rar 250 personer. Det är mer än en tioprocentig ök-ning av administration. Det är enmycket kraftig ökning, inte minst eftersom vi inte sermotsvarande minskningar på andra håll. Det är enmycket kraftig ökning som inte bygger på att nyauppgifter har tillförts Regeringskansliet.Ökningen skedde på grund av att skullekunna förbereda sig och genomföra ordförandeåret.Det naturliga hade varit att den extra anspänning somdå var, och som vi hade full respekt för, nu ocksåledde till att man i motsvarande mån minskade perso-nalen inom . Det finns skäl att åter-komma till detta i olika sammanhang. Låt det ståväldigt klart att den lilla ökningen det allra senasteåret som redovisas egentligen skulle ha varit enrätt betydande reduktion för att komma tillbaka till denivåer som gällde före ordförandeskapet.Fru talman! Det finns ytterligare en fråga som jagtycker är viktig att ta upp. Det är förekomsten avbeslut utanför listan. Det har att göra med formernaför hur beslut fattas och kunskapen och insynen närbeslut fattas. Det bör inte vara så att beslut fattasutanför listan av olika skäl. Det kan vara att föraundan frågorna från debatten och allmän insyn ellerav andra skäl göra det möjligt att presentera beslut ien mer allmän politisk-taktisk prioritering.Det bör vara tydligt och klart när beslut fattas ochhur de fattas. Därför bör, som också höll med om, det förekomma så få ärenden avdetta slag som är absolut möjligt. Detta har också enbetydelse för själva kvaliteten i regeringsarbetet. Ominte hela har en tydlig bild av närbeslut ska fattas kan det också påverka beslutenskvalitet.Fru talman! Det finns ytterligare en fråga som detfinns skäl att fästa fokus på. Det är den rätt betydandeskillnad i lönesättning som finns mellan män ochkvinnor i . Det kan bero på enmängd olika skäl. Det är viktigt för regeringen ochRegeringskansliet att tydligare och bättre redovisadessa skäl. Det gäller inte minst eftersom man självsom politisk aktör i betydande grad har uppfattningarom hur samhället sköter sig.Det kan hända att det finns ett antal olika grunderför denna skillnad i lönesättningen. Det har förts frami debatten i olika sammanhang. Jag tycker att rege-ringen har ett behov av att förklara detta. Det gällerinte minst för klarheten i den allmänna politiska de-batten om lönebildningen i samhället som sådant. Detfinns kanske också skäl att vara något mer ödmjuknär man har redovisat dessa siffror.Fru talman! Med dessa reflexioner om tre olikasärskilda företeelser i granskningsbetänkandet vill jagyrka bifall till det och understryka att det är ett enigtbetänkande från konstitutionsutskottet.Anf. 52 () re-plik:Fru talman! Först ett välkommen till GunnarHökmark som har intagit stolen i konstitutionsut-skottet. Det är möjligen lite otacksamt att han direktärvde ett tjockt betänkande som ska försvaras ochargumenteras kring. Men jag tycker inte att det varitnågot större bekymmer i det avseendet.Jag hade förmånen att få peka ut det särskilda ytt-randet för . Det talar om att av-vek i bedömningen fast på ett sådant allmänt sätt attjag inte kan benämna det på annat sätt än som enbrasklapp i allmänhet.Det anmärkningsvärda, och som jag skulle viljahöra svar på, är att när vi behand-lar frågan skriver utskottet: "den sagda ordningentillsammans med bestämmelserna i 10 kap. RO omregeringens informations- och samrådsskyldighetgentemot i EU-frågor, enligt utskottetsmening lett till att i dessa frågor har upp-nått ett större inflytande än vid internationellt samar-bete i allmänhet. "Mot den bakgrunden är det något förvånande efter att redan har fattat beslutet ochden nya verkligheten gäller framhärdar i sin stånd-punkt att detta inte är en god ordning.Anf. 53 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka för vänliga ochtrevliga ord från . Det var myckettrevligt, och det känns också viktigt och ansvarsfulltatt sitta med i konstitutionsutskottet.På den direkta fråga som han ställer tycker jag attsvaret är rätt enkelt. Det är inte bara så att vi mode-rater var emot att man genomförde denna ordning -det är också så att vi menar att man till det ytterstabör undvika att använda den. harhelt rätt i att det finns ett riksdagsbeslut om att det gåratt göra detta. Men när man använder sig av den be-slutsordningen så påverkar det också formerna förbeslutsfattande på ett sätt som vi inte anser är bra förriksdagens möjlighet att påverka besluten.Detta är ingen reservation i syfte att nu försökavrida tillbaka det beslutet, men det är ett påpekandesom jag tror är viktigt inte bara för ledamöterna idenna kammare utan också för regeringen. När mananvänder sig av den form för beslutsfattande somrambetänkanden innebär så urholkar man också möj-ligheten för att påverka fullt ut. Då påver-kar man också den transparens och den insyn somegentligen bör finnas. Jag tror nog att det särskildayttrandet väl har fog för sig, inte minst med tanke påatt det har lett till att vi nu har fått en diskussion omdetta och har kunnat sätta fingret på att det påverkarformerna för beslutsfattandet.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Det var inget svar på frågan om denformulering som jag läste upp från utskottets slutsats,bedömning och ställningstagande i det här läget. Detvar mer en allmän argumentering.Jag har fortfarande i sak svårt att se och förstå vadden moderata idén egentligen går ut på i det härsammanhanget. Vad det handlar om är ju att vi tillhören europeisk union där gemensamma beslut fattas.Frågan som vi hade att hantera gällde på vilket sättriksdagen kan vara med när sådana här typer av ram-beslut fattas.I betänkandet pekar vi med all rätt på att det sna-rare än besluten i är fasen av beredningsom kan vara ett bekymmer. Där är vi tydliga, ochtalar om att remissförfaranden ska förekomma i denmån det går. Annars får man göra det hela under denförenklade formen. Men myndigheters och andrasställningstaganden ska också kunna komma in i deöverväganden som behöver göras såväl av regeringensom här i riksdagen.Detta ligger lite utanför själva betänkandet, mendet är det särskilda yttrandet som lockar fram just dethär. Därför tycker jag att det var ett olyckligt yttran-de.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag blir mer och mer glad över attdetta särskilda yttrande finns med. Det har ju lett tillatt vi nu har fått en diskussion om denna fråga. Vikan ha olika uppfattningar om det riktiga i att riksda-gen fattade det beslut som innebär att man arbetarmed rambetänkanden. Det är inte det som vi just nudiskuterar.Däremot kan vi också resonera om hur passlämpligt det är att man använde sig av detta i olikaformer och hur pass medveten man ska vara om attdet faktiskt innebär att binder upp sig fören lagstiftning utan att har kunnat ta ställ-ning till hur den lagstiftningen ska utformas. Det ärklart att det påverkar insynen och transparensen i denlagstiftningsverksamhet som ska finnas i . Det kan kompenseras på olika sätt genom attregeringen har en lång rad andra olika kontakter. Mendet allra bästa är om en regering så snabbt som möj-ligt kan presentera inriktningen på hur en lagstiftningär tänkt att vara och, allra helst, också formerna förhur den ska se ut.Jag tror nog att betänkandet väl kan fylla sin rollmed tanke på att det påminner om att vi nu har fört inen typ av beslut som skapar mindre transparens ochinsyn. Jag vill tacka för att han harpåpekat detta för kammaren. Det skadar inte.Anf. 56 ():Fru talman! Riket styrs av regeringen, som i sintur är ansvarig inför .