prot · GQ0949 · 2003-01-30 00:00:00 — Den kan leda till merfinanspolitik, mer skatter som måste bli gemensammaoch en rad andra saker som leder till mer centralise-ring.Det måste vara jättejobbigt, särskilt kanske närman är så rejält byggd som du och jag, att slå knut påsig själv på det sättet.Anf. 55 Statsminister ():Herr talman! förmåga känner viväl i från samarbetet. Den är påinget sätt fattig eller svag, tvärtom.Däremot tror jag att ska ta sammautgångspunkt för sin reflexion som gjorde i den allmänpolitiska debatten. Honsade: Varför ska vi folkomrösta om euron? Denkommer vi att få ändå. Det kommer att bli naturligtatt den kommer in i . Därför tyckte hon attfolkomröstningen var en dålig idé.Jag tror att hon har rätt. Jag tror att det blir vardagför alltfler av oss oavsett om vi behåller de svenskakronorna eller inte. Så fungerar näringsliv ochekonomi och människors resande. Vi kommer att havalutan inne i Sverige.Då är frågan: Ska vi försöka att vara med och på-verka villkoren eller inte? Jag älskar inte allt kring devillkoren. Det vore dumt att påstå. Men jag vill varamed och påverka dem. Jag tror att vi faktiskt kan göraskillnad.Vi har ett och annat gott argument just i de frågorsom tar upp som kan vara värdefulltatt få framföra i . Men harnog satt fingret på punkten. Dessa pengar kommer.Sedan är det upp till oss att försöka att påverka så attdet blir bra.Anf. 56 ():Herr talman! Jag tror att har alldeles rätt.Hon sade att det faktiskt går att handlamed euro. Då finns det inte någon anledning att vi skagå med i och in i ett system som kräver engemensam räntepolitik. Vi får mycket svårare attdriva en svensk ekonomisk politik, och det kan påsikt leda till att EU blir en stat.Jag ska läsa ett utdrag från något som en viss per-son har uttryckt. Så här står det:Jag vill inte ha en federativ utveckling. Svenskafolket har inte gått med i en federation. EMU kanmycket väl komma att kräva en europeisk finanspoli-tik. En sådan är inte möjlig att utveckla om den skavara kraftig utan att man också bygger upp europeis-ka gemensamma politiska organ. Då växer det fede-rativa inslaget i EU fram. Den diskussionen är detcentrala i EMU-sammanhanget.Det centrala i EMU-frågan, sade , , är att EU kan bli en stat, ochdet ville han inte. Hur kommer det sig att du vill i dagatt vi ska gå med i detta EMU, som kan leda till attSverige blir ett utkantslän i en stat?Anf. 57 Statsminister ():Herr talman! Därför att jag är övertygad om attdet inte behöver resultera i detta. Det är ju den sakensom vi har diskuterat nu i fem . Jag självhar provocerat den debatten, och jag är glad för att jaghar gjort det. Jag är övertygad om att den stabilitets-pakt som vi nu har kommer att se till så att finanspo-litiken i de olika länderna går att hålla ihop utan för den skull har en federation. Det är slutsatsen.Jag tycker att ska fundera på detsom han säger. Han tror att harrätt; de här pengarna kommer att komma. Men om detnu är så att de här pengarna kommer, och vi har dem- vem ska då över huvud taget hantera kronor? Vadblir det för makt och styrka kvar i en riksbank sominte har något egen valuta som folket använder? Omvi kommer att använda denna valuta så bör vi rimli-gen också ta konsekvenserna och försöka vara medoch påverka hur den utformas och hur den styrs. Slut-satsen är given. Sedan behöver man ju inte gilla dethela, utan man kan tycka annat. Men ni har beskrivitden verklighet som kommer att resultera i detta, ochdå får man också försöka att skaffa sig politiska in-strument.Väntetiden för asylsökandeAnf. 58 ():Herr talman! Svensk flyktingpolitik gör att mångaflyktingfamiljer lever under mycket stark press, medutvisningshot och rädsla hängande över sig. De fårvänta på beslut . Flera års vän-tan på beslut är mer regel än undantag.Många familjer har anpassat sigmycket bra till det svenska samhället. De har lärt sigspråket, föräldrarna har arbete, de har eget boendeoch barnen går i svensk skola. Det sociala livet medgrannar och vänner fungerar bra.Min fråga till statsministern blir: Anser statsmi-nistern att det finns något läge då integrationen elleranpassningen av flyktingarna i det svenska samhällethar nått så långt och fungerar så bra att en utvisningblir en inhuman och omänsklig handling om denverkställs? Är statsministern beredd att ändra regel-verket så att när beslutet drar ut - låt oss sägai - så ska man automatiskt ge dessafamiljer permanent uppehållstillstånd?Anf. 59 Statsminister ():Herr talman! Många utvisningar är djupt bekläm-mande att se. Så är det. Det finns ingen av oss som äroberörd av detta.Samtidigt vet både och jag attden långa handläggningstiden till stor del beror på attnästan alla som söker asyl saknar dokument. avdem som söker asyl saknar dokument. Men vi vetockså att en del gör sig av med sina dokument innande söker asyl. Hade man haft dokumenten och kunnatidentifiera människor så hade asylprocessen gåttmycket fortare. Om vi vill undvika denhär typen av uppslitande, upprörande och hemskahändelser som dessa sena utvisningar representerar -låt oss då försöka att hitta ett sätt så att människorinte gör sig av med sina handlingar utan snabbt kanidentifieras. Då kan de som verkligen behöver haasylskydd snabbt få det. De som kommer hit av andraskäl kan då också få sin sak prövad, och får kanske dålämna landet ganska snabbt.Det är där problemet ligger, och detta borde vikunna hitta en enighet om i denna kammare.Europeiska handikappåretAnf. 60 ():Herr talman! I går invigdes det europeiska handi-kappåret här i . Manifestationen var förmänskliga rättigheter, delaktighet och jämlikhet.Temat var människa. Detta ska gå runt i helaSverige och under det här året.Tanken är att vi inte ska ändra på människor, utanvi ska ändra på samhället. Vi ska förbättra samhälletoch vi ska se till att människor inte blir diskriminera-de utan i stället får vara delaktiga i hela samhällslivet.Så är det inte riktigt i dag.Jag undrar: Vad tänker statsministern göra för attlyfta upp handikappfrågorna och frågorna om mänsk-liga rättigheter , som är det europeiskahandikappåret?Anf. 61 Statsminister ():Herr talman! För mig är det viktigt att uppmärk-samma inte minst det handikappades egna organisa-tioner, som gör ett utomordentligt gott arbete - oftaunder trängda villkor. Där kommer jag att använda endel av min tid för att fördjupa mitt kunnande och ävenför att skaffa mig bättre förutsättningar för att fattabeslut framöver.Inom den samhällsorganisation som vi själva di-rekt förfogar över och beslutar om har vi hela tidenanledning att utvärdera hur detta fungerar, för dehandikappades skull. Vi för också en diskussion, somfrågeställaren vet, som rör kommunerna och derasengagemang framför allt inom LSS. Det handlar omhur det ska hanteras långsiktigt. Det är också en vik-tig fråga för de handikappade.Det gäller alltså dels frågor för min del, om kun-skap och kompetensuppbyggnad, dels frågor om attfortsätta att utveckla det arbete som vi rör oss med.Det handlar också självfallet om opinionsbildning ochattitydförändring.DieselskattenAnf. 62 ():Herr talman! Regeringen har utrett, länge och nuäven snabbt, förutsättningarna för basnäringensvenskt jordbruk.Jag vill ställa frågan till statsministern nu: Kom-mer det någon dieselskattesänkning för svensktjordbruksföretagande? Ja eller nej?Anf. 63 Statsminister ():Herr talman! Om frågan gäller , 2003, så törsjag nog säga nej redan nu - om nu frågeställaren villskapa den typen av klarhet för jordbrukssektorn. Såblir det gjort.I övrigt sitter vi med ett arbete som handlar omjordbrukets konkurrenskraft, inte minst i ett Europa-perspektiv. Vi har ett åtagande gentemot Sverigesbönder att ta ned de här skatterna. Men det ska ocksågöras i då vi slipper hamna i ett läge där vi skaspara på andra utgifter. Det är av ett överskott vi skata det.Om jag ska avtvingas ett svar så har vi ingaöverskott att ta av, och då blir svaret ett nej. Om frå-geställaren kan vänta ett tag, så att vi får se hur detser ut längre fram så kanske det blir ett ja.Men är svaret nej.OhälsanAnf. 64 ():Herr talman! Ohälsan är allmän och utbredd. Desom har arbete jobbar för mycket. Många blir sjuk-skrivna och kan knappast komma tillbaka till ett ar-betsliv som är så stressigt.Regeringen hade påbörjat trepartssamtal med fackoch arbetsgivare, men har kommit med ett egetförslag. Det är tyvärr utan den nödvändiga arbetstids-förkortning som Socialdemokraterna, är överens om att genomföra. Det ären sak som jag är besviken över.Facken är besvikna över, och har kritiserat reger-ingen för, de avbrutna trepartssamtalen. Hur bemöterstatsministern den kritiken?Anf. 65 Statsminister ():Herr talman! Helt enkelt så att de pågick väldigtlänge. kommer vi också i den här organi-sationen fram till de tidpunkter då man måste gå utmed en promemoria på remiss för att den ska kunnaremissbehandlas och sedan ligga till grund för enproposition.Det drog ut , och det är bara att beklaga.Hade vi väntat på trepartssamtalen så är jag ganskasäker på att de fortfarande inte hade varit klara, ochdet är sorgligt.Avregleringen av elmarknadenAnf. 66 ():Herr talman! Min fråga till statsministern gällerden avreglerade elmarknaden. Vi har under de senastemånaderna kunnat märka hur elpriserna har stigitkraftigt. Enligt min uppfattning är det ett misslyckan-de utifrån avregleringen. Man skyller på en alltförtorr sommar och så vidare. Men vi har ju haft vintrartidigare när det har varit ungefär likartat utan att el-priserna sköt i höjden.Min fråga till statsministern är: Vad anser stats-ministern att regeringen kan göra för att på något sättkomma till rätta med den här problematiken?Anf. 67 Statsminister ():Herr talman! Jag är inte säker på att avregleringenär ett misslyckande. Det är nog så att vi vid det härtillfället ser vad strömmen kostar. Det har vi inte gjortförut. Det har varit garanterade priser. Man har tagitav andra överskott och gjort en omfördelning överåret. Vi står inför ett läge där vi ska ersätta den strömsom produceras i kärnkraftverken med ny kraft. Vikommer aldrig att få de investeringarna gjorda om viinte också får ett genomslag på priset så att det visarvad det kostar att producera ström. Vi har haft oslag-bart låga strömkostnader i . Historiskt sett ärdet vattenkraften som har släpat med sig detta. Dethar varit en stor styrka för oss.Kärnkraften ska ersättas. Det kommer att kostamer. Vi kommer inte att kunna använda kol och oljapå samma sätt som vi har gjort förut. Det kommerockså att driva upp kostnaderna. Vi vill alla ha mer avförnybar energi. Vind, sol eller biobränsle är inteheller konkurrenskraftiga, men det kommer.Vi får börja använda strömmen på ett mer intelli-gent sätt än vad vi gör . Vi måste spara mer ochvara klokare i det sätt vi använder den på. Jag trorinte att låga elpriser kommer tillbaka.Den kommunala vårdenAnf. 68 ():Herr talman! Jag fick statsministern att säga atthan inte är nöjd med situationen i vården. Jag tänktese om jag kan pressa statsministern ytterligare ettstycke.I mängder av debatter inför valet , som nivann, inför valet , som ni vann, och inför valet2002, som ni vann, har ni sagt att situationen i denkommunala vården måste bli bättre genom att flerhänder kommer dit genom att fler människor kanhjälpa gamla och sjuka. kan man i Statis-tiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar se attdet är färre människor närvarande i vården för atthjälpa våra gamla och sjuka. Är statsministern dåberedd att säga att detta är ett misslyckande?Anf. 69 Statsminister ():Herr talman! Nej, jag är inte beredd att säga attdet är ett misslyckande specifikt för vården eller förden kommunala verksamheten. Vi har stigande sjuk-tal i hela samhället. Det är däremot ett misslyckande.Den arbetsmiljö vi har i är inte mänsklig. Omvi ska rätta till det handlar det inte om att vi ska ar-beta mer i veckoarbetstid eller att vi ska skärpa kra-ven på dem som redan har det knepigt med rygg ochaxlar. Det handlar om att förstå de människornassituation. Det handlar om ett mänskligt angreppssätt.Eftersom det är detta det handlar om är det kanskeinte så konstigt att människor, i de val som Leijon-borg räknade upp, har valt om det alternativ somfaktiskt står för ett sådant angreppssätt i svensk poli-tik.Anf. 70 ():Herr talman! Just för att människor har lyssnat pådet som har sagts är det väldigt viktigt att utvärderaom man kan lita på det som politikerna säger. Här hardet visat sig att man inte har kunnat lita på det ni harsagt. Det ni har lovat har inte förverkligats, utan dethar blivit precis tvärtom.Anf. 71 Statsminister ():Herr talman! har själv försökt re-gera, åtminstone som rådgivare åt kan jämföra de löftena med hur det blev. Då har vifrågan om trovärdighet i ett nötskal. Jag tror faktisktatt folk har en tilltro till vår förmåga att hantera detta.Vi är långt ifrån nöjda, men något misslyckande ärdet inte.SkattetrycketAnf. 72 ():Herr talman! Jag tror att statsministern, jag ochalla övriga vet att fastighetsskatt, förmögenhetsskattoch arvsskatt gör att många människor känner djupförtvivlan. kommer kanske statsministern attsvara att vi håller på att utreda detta. heter detatt vi tittar på detta.När får man besked? Det måste vara väldigt olus-tigt för statsministern att gå till sängs ochveta att människor ligger med ångest och ruelse föratt de inte kan bo kvar i sitt boende.Anf. 73 Statsminister ():Herr talman! Det är olustigt om människor gårrunt och känner ruelse. Därför har vi också sagt, AlfSvensson, efter den utredning som harpresenterat, att fastighetsskatterna successivt kommeratt dämpas. Vi har också gett ett besked när det gällerarvsskatten mellan äkta makar. När det gäller deövriga kapitalskatterna finns det en utredning somtittar på det, och den kommer väl attkomma tillbaka.P-O Edin har också utrett detta. Han har sagt kan ta bort de här skatterna genom att ersättadem med någonting annat. Jag tycker att det är at-traktivt. Men då måste man också vara beredd attfinansiera bortfallet med någon annan typ av inkomstså att vi inte behöver spara på den vård som vi harpratat om här tidigare.Anf. 74 ():Herr talman! Jag är naturligtvis glad över attstatsministern tycker att det är orimligt att människorinte ska kunna bo kvar i sitt sparande, i sina bostäder.Men jag tycker att det är obegripligt att man ska be-höva vänta på det datum när de här orimliga skatternasänks eller tas bort. Det kommer ju att bli så att en delbävar för att gå hädan före . Det kan intestatsministern tycka vara en särskilt rimlig ordning ien demokrati med tolerans där vi står upp för allaslika värde.Anf. 75 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om en sak ivår demokrati, nämligen att ledande politiker ska varaförsiktiga med att överdriva. Det skapar inte förtroen-de och respekt för det meningsutbyte vi ska ha ossemellan.Anf. 76 ():Herr talman! Jag håller med statsministern omdet.Anf. 77 TALMANNEN:Därmed var dagens frågestund med statsministernklar. Detta är en försöksverksamhet. Vi kommer att tadel av ledamöternas synpunkter på hur det har fallitut.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag2002/03:RB4 Förlängning av deltagande iInternationella valutafondens Nya lånearrange-mang, NAB9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 30 januari2002/03:146 av () till statsrådet för Holmön2002/03:147 av () till statsrådetUlrica MessingÖverlastavgift för tunga fordon på enskilda vägar2002/03:148 av () till statsrådetJan O KarlssonMinröjningInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 februari.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 30 januari2002/03:450 av () till justitiemi-nister vid demonstrationer2002/03:451 av () till justitiemi-nister /03:452 av () till utrikesministerAnna LindhDödsstraff i Centralasien2002/03:453 av () till försvarsmi-nister trakasserier inom försvaret2002/03:454 av () till statsrådetUlrica i Bergslagen2002/03:455 av () till utrikesmi-nister av barn som skickas utomlands2002/03:456 av () till utbildningsmi-nister i skolanFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 februari.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 29 januari2002/03:416 av () till jordbruks-minister för svenskt ålfiske2002/03:418 av () till utrikesmi-nister säkerhetspolisen Mossad2002/03:426 av () till jordbruksministerAnn-Christin NykvistAnvändning av Internetden 30 januari2002/03:417 av () till utrikesmi-nister agerande rörande köpbojkott mot Israel2002/03:423 av () till statsrådetHans KarlssonLokalisering av tillsynsmyndighet2002/03:427 av () till utrikesmi-nister i TysklandSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 februari.12 § Kammaren åtskildes kl. 14.47.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.