prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:74Onsdagen den 19 marsKl. 09.00 - 18.0119.00 - 20.36Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------1 § Beslut om ärende som slutdebatterats den12 marsBoU4 Planfrågor m.m.Punkt 4 (Grönområden m.m.)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:246 för utskottet30 för res. 229 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 47 m, 41 fp, 24 v, 3 cFör res. 2: 30 kdAvstod: 15 c, 14 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 3 mpRoger () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 5 (Handelsändamålet i detaljplan)1. utskottet2. 4 (m, fp)Votering:219 för utskottet87 för res. 443 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 fp, 30 kd, 24 v, 18 c, 14 mpFör res. 4: 47 m, 40 fpFrånvarande: 12 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 6 (Extern handel)1. utskottet2. 6 (v)3. res. 7 (mp)Förberedande votering:27 för res. 614 för res. 7266 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:240 för utskottet36 för res. 632 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 47 m, 43 fp, 18 cFör res. 6: 24 v, 12 mpAvstod: 30 kd, 2 mpFrånvarande: 12 s, 8 m, 5 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 9 (Brottsförebyggande planering)1. utskottet2. 10 (kd, c)Votering:256 för utskottet49 för res. 101 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 46 m, 42 fp, 23 v, 14 mpFör res. 10: 30 kd, 1 v, 18 cAvstod: 1 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 12 (Lokalisering av mobiltelefonmaster ochkraftledningar, m.m.)1. utskottet2. 14 (mp)Votering:269 för utskottet14 för res. 1425 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 47 m, 43 fp, 30 kd, 2 v, 15 cFör res. 14: 14 mpAvstod: 2 v, 3 cFrånvarande: 12 s, 8 m, 5 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.2 § Särskilt anordnad debatt om sysselsätt-ningenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! Målet för den socialdemokratiska ar-betsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbets-marknad med full sysselsättning och god ekonomisktillväxt. För att nå målet är politikens huvuduppgiftatt medverka till att arbetssökande snabbt samman-förs med lediga platser, att öka de arbetslösas kom-petens, att stödja dem som har svårast att få ett arbeteoch att ge inkomsttrygghet under en övergångsperiodvid ofrivillig arbetslöshet. Denna huvudinriktning förarbetsmarknadspolitiken ligger fast.Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till tillväxt,sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringslivmen skapa förutsättningar för flexibilitet,trygghet och delaktighet i arbetslivet. Genom etteffektivt platsförmedlingsarbete som tillsammansmed kompetenshöjande insatser och övriga åtgärderleder till att arbetslösa kan konkurrera om lediga jobboch aktivt söka arbete ökas omställnings- och anpass-ningsförmågan på arbetsmarknaden. På så sätt kanarbetsmarknadspolitiken främja rörlighet på arbets-marknaden och bidra till ökad sysselsättning ochbättre matchning mellan utbud och efterfrågan samti-digt som inflationsdrivande flaskhalsar undviks.För att klara det och för att klara målsättningenom att andelen sysselsatta ska öka till år 2004har arbetsmarknadspolitiken lagts om till en tydligaretillväxtfrämjande riktning. Vi har kommit en god bitpå väg genom att en förskjutning av insatserna skettfrån praktikåtgärder till matchning och utbildning.Vidare har arbetslöshetsförsäkringens effektivitetförbättrats. Rättstryggheten för dem som är beroendeav försäkringen har ökat. Insatserna för dem som harsvårast att få ett arbete och stärks, främst via införan-det av aktivitetsgarantin.Men situationen på arbetsmarknaden står dock in-för några större utmaningar den kommande tiden. Vimåste bryta den ökande ohälsan. Vi måste öka integ-rationen av invandrare på arbetsmarknaden. I detkorta perspektivet måste vi se till att arbetslösheteninte tillåts öka i en fortsatt lågkonjunktur. Särskiltnoga måste man bevaka ungdomsgruppen. I det läng-re perspektivet måste vi se till att öka utbudet avarbetskraft för att upprätthålla ekonomisk tillväxt ochvälfärd trots att stora generationer då går i pension.När det gäller den ökade ohälsan i arbetslivet haren rad åtgärder vidtagits tidigare, till exempel detelvapunktsprogram som presenterades hösten 2001.Just nu arbetar vi mycket intensivt, och en rad åtgär-der för att underlätta sjukskrivnas återgång till ar-betslivet genomförs. Bland annat kommer en ny pro-position att läggas på bord . Desssyfte är att underlätta kontakten med och återgångentill arbetslivet för den som är sjuk.Utgångspunkten är att i större utsträckning foku-sera på människors arbetsförmåga än på arbetsoför-mågan. Vi vet också att för en del av dem som i dagär sjukskrivna är den bästa åtgärden en möjlighet attbyta arbetsgivare. Därför har Riksförsäkringsverketoch fått i uppdrag att se överom AMS kan ta ett större ansvar för rehabiliteringenav sjukskrivna som har anställning.När det gäller integrationen av invandrare på ar-betsmarknaden har också flera åtgärder genomförtsoch genomförs. Dessa har redan visat sig effektiva.För första gången har sysselsätt-ningsgraden ökat påtagligt och närmatsig den för totalbefolkningen. Arbetet fortsätter.Så sent som för presenteradejag en ny arbetsmarknadspolitisk proposition som tillstor del tog sikte på att öka invandrares möjlighet attkomma in på arbetsmarknaden. Bland annat avsättssärskilda personer på arbetsförmedlingarna, cirka 300särskilda arbetsförmedlare, som specifikt ska arbetamed att coacha invandrare in på arbetsmarknaden. Ettsådant stöd har visat sig vara den mest effektiva åt-gärden för att komma in på arbetsmarknaden.Propositionen innebär också en möjlighet tillbristyrkesutbildning. Den vänder sig särskilt till per-soner med utländsk högskoleexamen som inte arbetarinom sitt utbildningsyrke men som genom komplette-rande utbildning bedöms kunna ta arbeten som liggermer i nivå med deras kunskaper och kompetens. Detfinns många exempel. Det kanske enklaste är taxi-chaufförer som egentligen är utbildade till exempelviscivilingenjörer och som med särskilt stöd skulle kun-na gå till arbeten som mer motsvarar deras utbild-ningsnivå. Jag vill också nämna att en arbetsgruppetablerats tillsammans med för attse hur vi gemensamt tar ett ansvar för att ta till varade resurser som gruppen invandrare besitter och somvi inte har råd att vara utan.När det gäller det arbetsmarknadspolitiska lägetfinns det anledning att hålla ett vakande öga på ut-vecklingen. I en orolig värld finns det anledning atttro att konjunkturen sviktar, vilket naturligtvis påver-kar sysselsättningen. Särskilt noga vill jag vara medatt hålla koll på arbetslösheten i ungdomsgruppen.Vi följer självklart utvecklingen mycket noga ochvidtar de åtgärder som kan tänkas behövas. Jag kanförsäkra er om att en socialdemokratisk regeringkommer att göra allt för att se till att inte arbetslös-heten återigen skjuter i höjden. i ett något längreperspektiv är jag dock inte särskilt oroad. kan vi se kommande stort behov avarbetskraft. Stora generationer 40-talister kommer attgå i pension. Ett stort behov av arbetskraft kommerdå att uppstå som vi måste lyckas fylla för att upp-rätthålla en god ekonomisk tillväxt och med det förut-sättningarna för ett utbyggt välfärdssamhälle.Vi måste helt enkelt ta vara på alla resurser somfinns tillgängliga och matcha dem rätt mot det arbets-utbud som kommer att finnas.För att klara dessa utmaningar behövs en effektivarbetsmarknadspolitik. Vi har en väl fungerandearbetsmarknadspolitik, men visst finns det mer somkan göras bättre.Vi behöver effektivisera matchningsprocessenytterligare. Vi behöver ytterligare öka kvaliteten iaktivitetsgarantin, och intentionerna bakom föränd-ringarna i a-kassan måste fullföljas. Den socialdemo-kratiska arbetsmarknadspolitiken har visat att den äreffektiv. Vi lyckades med det som ingen trodde varmöjligt. Vi halverade arbetslösheten. Vi är stolta överdet arbetet, men det går naturligtvis att göra ännumer. Vårt mål är full sysselsättning.Min avsikt är att fortsätta arbetet med att bygga enstark och effektiv arbetsmarknadspolitik med uppgiftatt nå det målet.Anf. 2 BO ():Fru talman! Debatten är föranledd av att ar-betslösheten stiger , att nyföretagan-det har sjunkit till bottennivå och att sjukfrånvaron desenaste åren har exploderat. Allt färre försörjer allt-fler.När en och en halv miljon människor varje daginte går till jobbet är det lite förvånande att HansKarlsson talar om att det rör sig om konjunktur-problem och att det är någonting som snabbt löser sigsjälvt. Det är ungefär så regeringen har hanterat detmesta på ekonomins område. Vi ska bara lita tillkonjunkturen, eller som sade i DagensIndustri: Konjunkturen svänger nog lagom till valet.Vad det sedan innebär för intresset för att låta kon-junkturen svänga tidigare och göra något åt det kan juvar och en fundera över.Vi har alltså en och en halv miljon män-niskor i som inte går till jobbet. 800 000människor och några fler är sjukskrivna, arbetslösa, iåtgärder, finns med i statistiken eller ärinvandrare som inte har fått jobb. En och en halvmiljon människor - där ligger problemet! Det är ingetkonjunkturproblem. Situationen urholkar välståndetoch gör det svårare att finansiera offentliga åtagan-den.Vi ser nu hur man vrider sig i regeringen ochbudgettricksar för att klara utgiftstaket och alla val-löften som håller på att brytas. Det är en följd av har missat det grundläggande, nämligen godavillkor för arbete och företagande. Det är det somkrävs. Om vi ska vända utvecklingen ska det vara merav företagande och mer av arbete. Då blir lågkon-junkturen mildare och då blir högkonjunkturen star-kare. Men regeringen gör tvärtom.Det är egentligen betecknande, fru talman, att detär arbetslivsminister som företräderregeringen i debatten. Hans ansvar är framför allt attmed arbetsmarknadspolitik och allt vad det kan varasopa upp efter en misslyckad politik. är junäringsminister fullt sysselsatt med attavveckla kärnkraften, vilket försämrar energiförsörj-ningen, försvårar möjligheterna för en god miljö ochhöjer elpriserna. Allt detta gör att det blir färre jobboch sämre förutsättningar för företagen. slår vakt om dubbelbeskattning, extra avkast-ningsbeskattning och de hårda reglerna på både skat-teområdet och andra när det gäller småföretagen. Hantittar på när skatten på arbete höjs mer än någon gångtidigare i kommuner och landsting. Detblir dyrare att anställa och det lönar sig mindre attarbeta.Och själv - vad vill han? Jo, hanvill fördyra för både de mindre och större företagen,men det drabbar de mindre hårdast. De ska ta handom människor som är anställda. Det läggs en ökadbörda på de mindre företagen när det gäller sjuker-sättningarna. Det är helt fel politik på två sätt. Det enaär att det höjer kostnaderna och gör det krångligareoch besvärligare speciellt för de mindre företagen,som behöver bli fler och som behöver växa. Det and-ra är att man genom den politiken straffar ut männi-skor som arbetsgivaren upplever att det är en risk attanställa.Men det handlar egentligen inte om att göra någotåt sjukfrånvaron, utan det handlar om att få ned be-lastningen så att man kan genomföra en del av val-löftena. Man gör alltså på många områden tvärtemotdet som egentligen behövs. Det som behövs är attförbättra företagandets villkor. Det handlar om eninsikt som socialdemokratin egentligen aldrig harhaft, i varje fall inte under de senaste decennierna.Det är ert stora problem.Jag kommer så väl ihåg när tala-de om att han är beredd att tänka sig att sänka enbolagsskatt, skatten på byggnader, maskiner ochinventarier, när vi redan har en konkurrenskraftigbolagsskatt i ! Men han var inte beredd attgöra någonting åt ägandebeskattningen, det vill sägabeskattningen av de människor som avgör om det blirnågra nya företag och om det blir någon expansion.Det är ju människor av kött och blod som funderar påatt starta företag och det är människor av kött ochblod som driver dagens företag. Det är när de känneratt förutsättningarna är tillräckligt bra som de startarföretag, anställer fler och expanderar. Det är därförsom vi måste eliminera överbeskattning. Vi måste tabort det krångel som drabbar småföretagen allra hår-dast. Vi måste se till att vi får en trygg energiförsörj-ning och ingen avveckling av en bra och mil-jövänlig energikälla.Det handlar också om arbetets villkor. Det måstelöna sig bättre att arbeta. Det är alldeles uppenbart attmycket av sjukfrånvaron är helt genuin - människorsom har drabbats av fysiska skador eller som, framförallt i den offentliga sektorn, känner att deras inflytan-de över arbetssituationen är för dålig och att valet aven ny arbetsgivare inte finns där. Det kan vi rätta tillgenom snabbare rehabilitering och genom att vi får ensituation där människor upplever att de påverkar sinegen situation.Men det finns också missbruk. ochjag förde en diskussion i TV i går om detta. förnekar det, men det finns ett missbruk ochdet missbruket måste undanröjas genom att arbetelönar sig bättre. Vi måste se till att satsa på alla deandra åtgärderna för att minska sjukfrånvaron. Närdet gäller integrationen handlar det inte bara om attcoacha. Det handlar också om att se till att byta detbidrag man har mot en ersättning för jobb,praktikjobb eller helst reguljärt, studier eller en kom-bination av bäggedera.Fru talman! Jag skulle vilja fråga Hans Karlsson:Finns det någonting som regeringen är beredd att göraför att förbättra arbetets villkor och för att förbättraföretagandets villkor? Annars går det som det har gåtthittills. Vi får sämre förutsättningar för både välståndoch trygghet.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Ministern började med att redogöraför målen för den socialdemokratiska arbetsmark-nadspolitiken. Det var en djärv upptakt, därför att detgör kontrasten mot dagens verklighet så mycket star-kare. försämras läget på arbetsmarknaden dag fördag. Bara sedan valet har 25 000 fler blivit öppetarbetslösa. Vi har begärt debatten därför att det ärviktigt att skönmålningarna från valrörelsen och deskönmålningar som fortfarande pågår ersätts av enverklig insikt om hur läget är och vart vi är på väg omingenting görs.Finansministern, som inte deltar i debatten, harvarnat för att arbetslösheten kan gå upp till 5 %.Det är en dramatisk försämring. är ungefär200 000 människor öppet arbetslösa. Jag kommerihåg när Socialdemokraterna i opposition begärdemisstroendevotum mot regeringen för att deninte var tillräckligt aktiv på sysselsättningsområdet.Då var det 99 000 människor som var öppet arbetslö-sa. är det dubbelt så många. , sedan våren-01, har inte ett enda nytt jobb tillkommit i Sverigenetto, enligt statistiken.Hur tycker att en ansvarsfull oppo-sition bör uppträda i ett sådant läge? Vi har inga pla-ner på ett misstroendevotum, men vi måste naturligt-vis lyfta fram verkligheten.Det finns många fällor i statistiken. Jag har nämntsysselsättning. När man säger ordet sysselsättningtror man lätt att det gäller de människor som är påjobbet. Men glöm inte bort att som sysselsatta räknasockså de som har ett jobb men som av någon anled-ning är frånvarande från det jobbet. Kommer vi ihågdet så vet vi att läget är ännu mycket värre än vadsom framgår av sysselsättningsstatistiken.Den mest robusta siffran är ju egentligen hurmånga timmar som verkligen utförs i arbete, och densiffran låg under läget ett årtidigare. Det är ett tecken på vart för närva-rande är på väg. Trots IT-boomen och trots att viunder faktiskt hade en kraftfullhögkonjunktur kom aldrig den totala arbetslöshetenunder enligt den officiella statistiken, och ärden redan över 7 %.Det här får naturligtvis mycket negativa följder.Människor hamnar i utanförskap, segregationen tilltaroch statsfinanserna undergrävs. Vår regering leds aven person som har sagt att den som är satt i skuld ärinte fri, men leder han en regering som år efter årlånar upp pengar för att statens budget ska gå ihop.Sambandet är ju uppenbart. Svensk ekonomi klararinte både rekordfrånvaro och snabbt stigande arbets-löshet.Vad beror det då på att vi har hamnat i den härsituationen? Det beror på att vi har haft en regering som inte i handling satsat på uthållig tillväxt.Storföretagen flyttar ut och småföretagarna slutar heltenkelt. Vi får aldrig glömma bort det här sambandet.Ska vi klara välfärden måste det finnas människorsom går till jobbet och människor som betalar in meri skatt än vad de får ut i bidrag från det offentliga.Skulle alla jobba i den offentliga sektorn skulle skat-ten vara . Det är därför förekomsten av en vitaloch växande företagsamhet är A och O om vi vill slåvakt om välfärden, och det har vi inte i dag.Regeringen gör egentligen ingenting för att kom-ma åt de skenande sjuktalen - taladeom ett elvapunktsprogram. Jag tror knappt någonkommer ihåg en enda punkt ur det programmet, ochdet hade ju knappast någon effekt heller. Regeringengör inte heller någonting för att främja företagsam-heten.I den här debatten skulle , på denallra kortaste sikten, kunna göra en mycket stor in-sats, och det är att från talarstolen här deklarera att detinte blir någonting av med övervältringen av sjuk-kostnaderna på arbetsgivarna. Det skulle direkt ha enkraftfull signaleffekt till företagsamhet. Varjag kommer till småföretagare i oroar de sigför detta. De har svårt att hålla näsan ovanför vattnet.Vet ni det att kommer 17 företagare att ge upp iSverige? Jag vet inte exakt vilka affärer som stängsoch vilka budfirmor som går i konkurs och så vidare,men 17 företagare kommer att ge upp , för så hardet varit i . Antalet företagareär lägre nu än på många, många år.Förslaget att låta företagarna, arbetsgivarna, betalasjukkostnaderna i högre grad är dumt för att det miss-gynnar de svagaste på arbetsmarknaden och det miss-gynnar småföretagarna. Det är dubbeldumt, och detbästa arbetslivsministern kan göra är att berättaatt det här förslaget nu är slängt i papperskorgen.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Sysselsättning och företagande hörihop. Om har människor som vill och törsöverge en anställning för att i stället ta ansvar för sinegen och andras försörjning, som vill och törs ta denekonomiska risk det är att starta företag, skapas jobb.Fru talman! Just nu pågår i en press-konferens som har samband med denna debatt i Sve-riges riksdag. Där håller sex företagare presskonfe-rens. De kommer från Gnosjöregionen, och rubrikenpå deras presskonferens är: Vill regeringen slå undanbenen för företagandet.De här företagarna håller på att starta ett upprop.De är djupt upprörda över det aviserade förslaget omen utökad sjuklöneperiod. De upplever att den ar-betsmiljö som finns på deras företag långt ifrån alltidhar samband med den sjukfrånvaro som de ska finan-siera. De är bekymrade över att många inte har mar-ginaler för den kostnadsökning som de befarar. Deställer följande fråga i sin pressinbjudan: Hur kom-mer företagen att påverkas av ett förslag som snarareförsvårar än underlättar för företagandet? Den fråganvill jag vidarebefordra här direkt till HansKarlsson. Kommer regeringens sjuklöneförslag, somläggs på bordet , att skapa fler eller färrejobb? Det är den fråga som har högst aktualitet förden här dagens debatt. Den kommer att vara av avgö-rande betydelse för antalet jobb framöver i färska rapport om lönebild-ningen i säger i klartext följande: Om vi skaklara sysselsättningen är två saker viktiga i det härlandet. För det första att inte kan fortsätta attha en löneökningstakt som ligger över . Ochför det andra att företagens kostnader för sjukfrånvarooch rehabilitering inte ökar. Ändå är det precis dettasom regeringen nu tänker genomföra. Det är, frutalman, ett klockrent självmål.Fru talman! Om jag vore en långtidssjukskrivenkvinna i den gyllene medelåldern som arbetat inomvården, haft problem med ryggen och varit långtids-sjukskriven , vilken chans skulle jag då ha att fåett nytt jobb med det nya sjuklöneförslaget, HansKarlsson? Vem vågar anställa mig om jag har varitlångtidssjukskriven, långtidsarbetslös eller har enkronisk sjukdom? Jag kan inte garantera att min rygginte krånglar igen. Jag inser att jag är ett osäkert kortatt satsa på.Enligt en färsk Temoundersökning tror åtta av tioföretagare att man kommer att bli mer försiktig medatt anställa personer med kronisk sjukdom, och detfinns ingen skillnad mellan små och stora företag. Enutökad sjuklöneperiod är ett förslag som har en syl-vass udd riktad mot alla dem som har det allrasvårast att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är detett orättfärdigt förslag.Fru talman! Regeringen sätter gärna upp mål. Degör sig bra i högtidstal, men håller många av dehär målen på att gå över styr. Man har sagt att 80 %av befolkningen ska utgöra arbetskraften . Detmålet är omöjligt att uppnå enligt Konjunkturinstitu-tet. Arbetslösheten ska inte överstiga . Den liggeri dag på , och siffran är i stigande. Vi har lyck-ats halvera arbetslösheten, säger i sittinledningsanförande. Sanningen är den att arbetslös-heten har sjunkit, men har antalet sjuk-skrivna och förtidspensionerade ökat. Regeringen harmisslyckats med båda de här målen som man har sattupp. Det förvånar mig att sover gottom nätterna.Det senaste målet är att antalet sjukdagar ska hal-veras till 2008. Jag hoppas innerligt att det målet skauppnås, men jag tvivlar starkt på att det kan ske medde förslag som visats upp från Regeringskans-liet.Fru talman! Nyföretagandet är lägre än någonsin.Antalet företagare minskar med 6 000 . Sveri-ge ligger i bottenligan när det gäller nyföretagande.Bara 7 av 21 län visar någon tillväxt över huvud ta-get. Därmed minskar sysselsättningen. Närmare 30 %av de 250 största företagen har huvudkontoret utom-lands. Andra flyttar tillverkningen utomlands. Detminskar antalet jobb. Företagande och jobb har ettsamband.De företagare som startar ett uppror i Små-land vill fortsätta sin verksamhet i , men dekänner sig hotade . Det förslag som läggs fram är därför av stor betydelse. Min fråga tillHans Karlsson är: Blir det fler eller färre jobb meddet nya sjuklöneförslaget?(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! När vi först fick rapporterna om ensämre tillväxt, fler arbetslösa och färre jobb än beräk-nat började journalisterna ringa. De frågade: Vad skani spara på nu? Då kom jag, fru talman, att tänka påen gammal finansminister som en gång skrev: Är viverkligen för fattiga för att arbeta?Vi i började fundera på vad vi po-litiker kan göra för att stimulera till bättre tillväxt ochtill fler i arbete. Glädjande nog blev viinte ensamma om den här tanken utan Moderata sam-lingspartiet och tog initiativet till den härdebatten om sysselsättningen, och jag tackar de härtvå partierna för det.Bo Lundgren har helt rätt: Det löser sig inte av sigsjälvt. Vi politiker måsta göra någonting. Men ser samma problem behöver inte betyda att manhar samma lösning. Och om vi ska vara helt ärliga,fru talman, ska vi kanske erkänna att inget parti harnågon genial lösning av Sickan-modell, som kangarantera det som behövs: fler i arbete och - däri harLars helt rätt - fler arbetade timmar. Vi ärhelt överens, , båda vi Larsar här ikammaren.Lars sade också att det finns någrafällor i debatten. En sådan fälla är tron på att vi kanfixa jobben om vi bara sänker skatten på företag ochkapital och försämrar de anställdas rättigheter. Enfälla på en annan kant är att tro att man klarar jobbengenom att helt enkelt öka de offentliga utgifterna. Detär fällor och återvändsgränder.Visserligen kan sänkt skatt och ökade offentligautgifter ge fler jobb, men om priset är svaga offentli-ga finanser blir glädjen kort. Stora underskott måstebetalas med höga räntor, som hotar framtidens jobboch välfärd. Därför säger vi i nej tillstora skattesänkningar och galopperande underskottsom en väg till fler i arbete.Fru talman!