prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Jag tyck-er att det finns all anledning att vi tillsammans fram-över också funderar på vad vi kan göra ytterligare närdet gäller vårt engagemang i den här regionen, när vinu på det här aktiva sättet har visat att vi bidrar ävenframdeles.Med dessa ord och med tanke på tidsaspekten villjag sluta här och önska dem lycka till som ska åkaned och delta i den här styrkan. Jag vet att de harstora utmaningar framför sig och ett mycket viktigtjobb. De ska känna att de har vårt samlade stöd.Anf. 125 ():Fru talman! ställer sig bakom utskot-tets förslag att ska delta i Förenta nationernasfredsoperation i Demokratiska republiken Kongo.Kongo har varit spelplats för enväpnad konflikt med många inblandade länder. Ang-ola, , , och hardeltagit, liksom inhemska rebellrörelser. Cirka tre ochen halv miljoner människor beräknas ha fått sättalivet till. Det är en mänsklig katastrof som tyvärr inteär den första i historia.Carina rekommenderade läsning av bokenKung vålnad. Det kan jag instämma i. I denboken kan vi läsa att ungefär 10 miljoner kongoleserdödades under kung av kolonialsty-re . Gummiutvinningen sköttesmed befolkningen som slavar och med vilka hän-synslösa metoder som helst.En annan envåldshärskare som också sugit ut lan-dets rikedomar är förstås den beryktade kan nu få en bättre, fred-ligare och mer demokratisk framtid. Fredsprocessenär inne i ett känsligt och avgörande skede, avgörandeför och för hela regionen. Den positiva ut-vecklingen måste understödjas genom att världssam-fundet effektivt ställer upp med fredsbevarande trupppå marken, såsom FN gjort . Eftersomutvecklingen gått bra behövs nu för-stärkning av FN:s insatser. Och vi i ställeross bakom att bidrar med en styrka på 90personer. Det är personer som är militärt utbildademen som jobbar civilt ute på flygplatser runtom iSverige. Truppen kommer att ha till uppgift att skötaflygplatsen i , vilket är en viktig uppgift medtanke på det stora landet och de få vägar som finns.Det är alltså en trupp som inte är utskickad förväpnat uppdrag men som kommer att vara beväpnadför självförsvar. FN:s fredsbevarande operation MO-NUC har fredsbevarande uppgifter. Det innebär att påfrivillig basis få milisgrupper att gå med på avväp-ning, demobilisering och reintegrering i samhället, iKongo eller i hemländerna, främst . MONUChar också, om behov uppstår, ett fredsframtvingandemandat att skydda civilbefolkningen enligt FN:s stad-ga artikel 7.Det är en känslig situation för fredsprocessen justnu. är påskrivet, men det har kommitrapporter om massakrer i östra , och delar avUgandas armé har ännu inte dragit sig ur området. Såvårt svenska bidrag kommer att innebära en viktiginsats.Det är också viktigt att vi, som enda europeiskaland, ställer upp i en FN-insats i just . Det ären viktig signal till länder. Det visar att vi ärberedda att ställa upp solidariskt även för att hjälpafolken på denna kontinent.Vid en framtida översyn av det svenska bidragetborde vi också värdera om vi inte skulle kunna ställaupp med beväpnad trupp. Det vore att ännu tydligareuttrycka vår solidaritet genom att liksom andra ländervara beredda att aktivt skydda det kongolesiska fol-ket.Sveriges insats för sträcker sig givetvisförbi detta truppbidrag som vi skickar ut . Vårtbistånd är en viktig delkomponent för att hjälpaKongo. Landet har stora behov, och just nu är vatten-och livsmedelsbristen ett stort akut hot. Vi måste varaberedda att stödja Kongosuppbyggnad efter att fredsprocessen är avslutad, närlandet ska ta sig an att bygga upp nya demokratiskainstitutioner.Anf. 126 ():Fru talman! Jag känner stolthet och en stor glädje över det beslut somkammaren kommer att fatta om att sända de här 90personerna till FN:s fredsbevarande projekt.Jag har gång på gång i den här kammaren talat omhur viktig roll är just när det gäller att kunnavara med i det fredsbevarande arbetet i , både iKongo-Brazzaville och i Kongo-Kinshasa.FN har en unik roll att spela nere i . Vi har en historia från Dag Hammarskjöldstid som generalsekreterare. Hans tid innebar ocksåsnabba ingripanden från världsorganisationerna vidkrig och terror. Vi vet också att det höjs röster i USAi dag om att man ska spela en viktigare roll i . Svenska FN-soldater behövs i de fredsbe-varande missionerna. Då tänker jag på den etik somvåra soldater ändå har.Till slut, fru talman, skulle jag vilja läsa lite grannav en text som jag tog från Svenska Missionsförbun-dets hemsida som har mycket bra information omKongo-Kinshasa.Det här är en liten kille. Han ärkort, mager och soldat. Han är , och hanhar varit soldat . Uniformen är för stor ochvapnen för tunga. strider han på rebellsidan.Barnsoldaterna finns överallt i östra delen avKongo. Hjälparbetare uppger att Ituriområdet harflest barnsoldater, och rapporter finns om att barnfrån har dragits med ut på slagfälten. Hjälpar-betare uppger också att fattigdomen i regionen kom-mer att fortsätta att sända barn till vapnen så länge detpågår strider. Deras föräldrar är för fattiga och haringen mat att sätta fram. Barnen lämnar skolorna.Livet bland rebellerna är konstigt nog attraktivt.Det här är vardagen nere i , dettafantastiska land.Som sagt, jag känner stor stolthet över att Sverigenu kommer att finnas på plats i Kongo-Kinshasa.Jag vill också yrka bifall till förslaget i betänkan-det.Anf. 127 ():Fru talman! Jag är inte bara svensk utan ocksåkongoles, född . Som ni kan läsa i utrikesut-skottets betänkande har sedan självständighe-ten från kolonialmakten aldrig varit fredligt utanpräglats av oro med ett flertal rebeller och självstän-dighetsrörelser som ofta har verkat med direkt stödfrån utländska regeringar. Därför är jag inte född iKongo utan i grannlandet som flyktingbarn. är jag mor till två pojkar födda här i avsamma orsak.Att uppnå fred och demokrati i världen i allmän-het och i i synnerhet är därför en prioriteradfråga för mig. Därför ser jag mycket positivt på re-geringens beslut att ställa en väpnad styrka till förfo-gande för fredsoperation iKongo.För att ni ska veta hur viktig den svenska insatseni är vill jag passa på att berätta om det somkongoleser har fått uppleva då rebel-lerna intog under ledning av som inte står i betänkandet.Nära tre och en halv miljoner människor har dötttill följd av kriget, vilket gör det inte bara till Afrikasvärsta krig utan till den konflikt som kostat mer liv ännågon annan sedan . Endast 10 %av de döda har stupat i krigsaktioner. Alla övriga hardött av svält och undernäring till följd av de mångastridande parternas härjningar i landet. Kongoleserhar utsatts för en humanitär katastrof av fasansfullaoch chockerande proportioner. Trots det har konflik-ten fått ringa uppmärksamhet från internationellabidragsgivare och medier.Det eldupphöravtal som undertecknats av destridande parterna utgör en grund och en förutsättningför arbetet att nå fred. Men det finns anled-ning att vara orolig för den fredsprocess som utspelasi . ockuperas delar av Kongoav utländska trupper. Ett viktigt steg i fredsprocessenär tillbakadragande av dessa trupper. Det är sammatrupper som har intresse av att ha ett oroligt och in-stabilt , bland annat på grund av de enormaplundringarna av landets naturtillgångar som de be-driver och av rädsla för att ställas inför rätta för denhumanitära katastrof de har åsamkat landet. Av denanledningen är det ytterst tveksamt om dessa grupperrespekterar det eldupphöravtal som har undertecknatsså länge de finns kvar i landet.Ett starkt internationellt engagemang inom ramenför FN är nödvändigt för att säkerställa fred och lan-dets övergång till ett demokratiskt system. Därför ärdet beklagligt att EU och resten av västvärlden somtalar om fattigdomsbekämpning, demokrati ochmänskliga rättigheter inte kan mobiliseras inom ra-men för FN för att sätta stopp för den humanitära ochbarbariska katastrofen i . I ett läge där ingetannat europeiskt eller västerländskt land har bidragittill denna FN:s fredsbevarande operation blir dennasvenska punktinsats inte tillräcklig för ett så gigan-tiskt och katastrofhärjat land som Kongo.Kongo saknar såväl grundlag som fungerande po-litiska institutioner. Mycket arbete återstår därförinnan fria val kan hållas och demokrati etableras. Detarbetet borde den rika delen av världen, som nyttjatoch fortfarande nyttjar rikedomar, ta stortansvar för.Fru talman! Jag yrkar också bifall till förslaget ibetänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )17 § mellan Euro-peiska gemenskapen och dess medlemsstater ochAlgerietFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU17Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemen-skapen och dess medlemsstater och (prop2002/03:115).Anf. 128 ():Fru talman! liberalerna har reserveratsig mot utrikesutskottets förslag att vår kammare skaratificera mellan Europeiska unio-nen och Algeriet.Avtalet ingår som ett led i EU:s Medelhavspolitik.Det är en politik som syftar till att upprätta samar-betsrelationer mellan de sydliga grannländerna ochEU och stimulera ett samarbete i hela området. Detrör sig om EU:s sydliga grannar från i väs-ter till i Öster. Ett konkret mål i samarbetetär att upprätta en frihandelszon. Det är som ett led idetta som det bilaterala avtalet har slutits med Algeri-et.I avtalets artikel 2 slås fast att "respekten för dedemokratiska principerna och grundläggande mänsk-liga rättigheterna skall vara vägledande för parternasinrikes- och utrikespolitik". De ska utgöra en väsent-lig beståndsdel av avtalet. anser att detinte går att ingå ett sådant avtal när vi redan i ut-gångsläget vet att inte kommer att respekteraartikel 2. Därtill bryter mot den artikeln i storomfattning.Algeriet utmärker sig som värst bland de länderEU samarbetar med inom den så kallade Barcelona-processen. Situationen för mänskliga rättigheter ochdemokrati är under all kritik. Undantagstillstånd in-fördes i landet 1992 för att kväsa oppositionen. beräknar att det före-kommit minst 100 000 fall av försvinnanden, summa-riska avrättningar, godtyckliga arresteringar och tor-tyr utförda av landets säkerhetstjänst. Myndigheternavägrar att häva det gamla undantagstillståndet somgör det möjligt att förbjuda offentliga sammankoms-ter och sanktionerar att personer på lösa grunderfängslas och hålls i häkte i flera år.Human Rights Watch påpekar i sin rapport för år2002 att regeringen trots löften inte utreder brottbegångna av den egna säkerhetsstyrkan. De åtnjuter ipraktiken straffrihet. är också det enda landrunt som vägrar att släppa in FN:s repre-sentanter som vill undersöka förhållandena när detgäller tortyr, summariska avrättningar och försvin-nanden. Inte heller fristående människorättsorganisa-tioner som släpps in.Folkpartiet anser att EU inte bör ingå detta avtalmed ett land som i en sådan omfattning och redanfrån utgångsläget bryter mot avtalets principer omrespekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Detskickar helt fel signaler. Avtalets ord om mänskligarättigheter och demokrati blir tomma ord, utan inne-håll och praktisk verkan. Vi får inte så enkelt sälja utdessa ideal. Vi måste ha en politik som premierardem som går på rätt väg mot demokrati och mänskli-ga rättigheter. Jag undrar om EU:s Medelhavspolitikgör detta.När det gäller EU:s ekonomiska bistånd som för-utses i avtalet vill jag direkt citera ur regeringensproposition: "Det finansiella samarbetet skall särskiltinriktas på att främja reformer för att moderniseraekonomin, förbättra ekonomisk infrastruktur ochinvesteringsklimatet samt underlätta införandet avfrihandelsområdet." Ingen del av EU:s bistånd skaalltså gå till demokratiuppbyggnad.Det är bra att EU strävar till att ha goda relationermed grannländerna för att främja fred och stabilitet,men det är inte bra att behandla alla lika. Det behövstydliga incitament där de som arbetar för demokratioch mänskliga rättigheter premieras. Det skulle tydli-gare stimulera till en positiv utveckling i Algeriet.Regeringen hävdar i propositionen att avtalet kananvändas för att främja mänskliga rättigheter ochdemokrati genom att det skapas en politisk dialog därministrarna möts en gång . Det är tveksamt.I avtalet specificeras denna politiska dialog. Denska särskilt syfta till att utveckla ömsesidig förståelse,beakta varandras ståndpunkter och intressen, samrådom internationella frågor, bidra till säkerhet och sta-bilitet i området och främja gemensamma initiativ.Det är inte ett ord om mänskliga rättigheter ellerdemokrati.Algeriet har alltså på intet sätt förbundit sig atttala om dessa frågor eller att arbeta i en demokratiskriktning. Jag befarar att utskottsmajoriteten har be-handlat ratifikationen slentrianmässigt. Europaparla-mentet tillstyrkte avtalet men passade också på attsamtidigt kräva att genomför omfattandereformer för att uppnå bättre respekt för mänskligarättigheter. vill också se tydligaremekanismer för att följa upp avtalets artikel 2.Folkpartiet vill skicka en tydlig signal till Algerietom att de har mycket kvar att göra innan de definitivtkan anses ha slagit in på vägen mot bättre respekt förde algeriska medborgarnas rättigheter.Vi vill därmed avstyrka ratificeringen av dettaavtal. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 1.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att man väl-jer sin strategi, att man väljer sin taktik, att man väljersina verktyg och att man väljer sina arenor. Vi i ut-skottsmajoriteten är inte på något sätt likgiltiga införde fakta som presenterar.Jag skulle först vilja teckna lite grann av en bak-grund till varför vi vill tillstyrka det här associerings-avtalet mellan Europeiska unionen och Algeriet.Inom Europeiska unionen har man utvecklat nå-gonting som kallas Medelhavsstrategin. Den handlarom att den Europeiska unionen vill utveckla bra för-bindelser med länder i närheten av . Manvill skapa stabilitet. Man vill verka för fred, säkerhetoch politisk och social stabilitet i länderna. Man villverka för en integration mellan de länder som vi talarom här. Det handlar om en integration mellan denEuropeiska unionens medlemmar men också om attländerna som finns runt själva ska ut-veckla en bra process.Det här bygger i grund och botten på tre pelare.Man vill verka för en ökad respekt för demokratiskaoch mänskliga rättigheter. Man vill verka för ett fri-handelsområde som utvecklas på olika sätt och somgör det möjligt att finansiera en utveckling av fattigaländer. Och man vill utöka samarbetet inom det soci-ala och kulturella området.Det här är en del av en större process som byggerpå Barcelonadeklarationen . Jag tycker attdet är intressant att titta på vilka länder det var sompekade ut den här färdriktningen för den politiskautvecklingen kring . Länderna är: Ma-rocko, , , , - inte minstviktigt - , , , den palestins-ka myndigheten, , och Malta.Är det någonting som man har kunnat se om manhar följt med i nyhetsfloden är det att detfinns många bekymmer i de här länderna och i när-heten av dem. Det är väldigt viktigt, tycker jag, attEU tar sitt ansvar och försöker skapa ett frihandels-område till 2010 och försöker skapa ett ökat samar-bete mellan de här länderna.Den här processens grundstenar är de associe-ringsavtal som sluts mellan den Europeiska unionenoch de olika länderna. Det finns nu avtal med ,, och flera andra länder utöver dem.I den här processen är vi nu framme vid att det finnsfärdiga avtal med och som ska rati-ficeras. De är alltså inte klara , eftersom de inte harratificerats av allihop. Det pågår fortfarande förhand-lingar med . , och harredan speciella avtal med EU.Jag tycker att det viktiga är att vi som finns i denEuropeiska unionen utnyttjar vårt inflytande till attförsöka verka för att detta med mänskliga rättigheterutvecklas i de här länderna. Vi vill verka för en de-mokratisk och naturligtvis en ekonomisk utvecklingav de här länderna, och det finns alla möjligheter attgöra det. Vi vill skaffa oss ett verktyg för att kunnagöra det, och det är de här associeringsavtalen, där vipekar på olika saker som är viktiga. Det är precis detsom pekar på. Det är exakt det somvi vill verka för, men vi vill göra det via associerings-avtalen, via den fasta institutionella ram som skapasav associeringsråden, det vill säga att ministrar frånEU-länderna diskuterar med ministrar från de härländerna en gång . Avtalen utvärderas fortlö-pande, och den Europeiska unionen använder sinmöjlighet att påverka länderna.Det är oerhört centralt att man gör på det viset. Allerfarenhet som vi har av freds- och konfliktlösningvisar att samtalet och dialogen är mycket viktigare änisoleringen, undanträngandet och förtigandet av situ-ationen.Vi bör också ta vårt ansvar för att hjälpa det alge-riska folket på olika sätt. Folkpartister brukar fram-hålla att en ekonomisk utveckling är viktig för endemokratisk utveckling, och är det någonting vi ver-kar för i det här fallet så är det just det. Vi tror attförutsättningen för ett mer demokratiskt Algerietbland annat är en ekonomisk utveckling. Vi tror att enannan förutsättning är att man har relationer med helaEuropa, hela den Europeiska unionen, och inte baramed den före detta kolonialmakten, det vill sägaFrankrike, i fall.Därför tycker vi att inte ska vägra att rati-ficera ett sådant här avtal. Det skulle ramponera heladen Medelhavsstrategi som den Europeiska unionenarbetar för. Vi tycker inte att vi kan ta på vårt ansvaratt göra någonting sådant. Vi tycker att utvecklingen ihela den här regionen är alldeles för viktig för att maninte ska ratificera det här avtalet och gå framåt i sam-verkan runt mellan EU och de länder somjag rabblade upp.Den folkpartistiska synpunkten, som jag förstården, är väl egentligen att man bör vänta tills situatio-nen har blivit bättre kring de mänskliga rättigheterna iAlgeriet. Jag kan känna en stor sympati för denståndpunkten, men jag tror faktiskt att vi ska försökautnyttja de möjligheter som den här institutionellaramen skapar, som avtalet skapar. Det handlar omden utveckling som kan komma till stånd, och där-med blir det en säkrare ställning för demokratiskutveckling i Algeriet.Jag tror, som sagt, att man ska stå församtalet och dialogen och inte förtröttas. Vi måstefrån EU:s sida visa vägen, hur man löser konflikter.Det gör man inte genom blockader och genom atttränga ut människor på olika sätt.Fru talman! Utifrån det jag har sagt vill jagyrka bifall till utskottets förslag i betänkandet ochavslag på reservation.Anf. 130 ()replik:Fru talman! Jag vill betona att reser-vation inte på något sätt innebär att vi vill skapa nå-gon blockad gentemot . Det är viktigt medsamtal och dialog.Det är också viktigt att framhålla att vi måste be-handla länder olika, även om Medelhavsprocessen ärviktig - det är viktigt att vi får en stabilitet i det härområdet. Man ska premiera arbetet för mänskligarättigheter och demokrati.Är det rimligt att , som i stor omfattningbryter mot de mänskliga rättigheterna och redan nu iutgångsläget bryter mot avtalets skrivningar i dessaavseenden, får samma ekonomiska stöd som exem-pelvis ? Det finns ingenting i avtalet somkräver att just mänskliga rättigheter och demokrati tasmed i den politiska dialogen. Det finns inte hellernågra straffmekanismer om situationen i Algerietförvärras eller förblir lika dålig som den är i dag.Jag vill fråga ledamoten - ursäkta, nu kom-mer jag inte ihåg efternamnet: Är du helt obekymradöver den signal du skickar den algeriska regeringengenom att utan förbehåll ratificera detta avtal?Anf. 131 () replik:Fru talman! Nej, jag är inte obekymrad över det.Men jag tror att vi nu skapar en institutionell ram därvi från hela EU kan skicka ungefär den signal somCecilia Wigström frågar efter. Jag tycker att det ärdetta det handlar om.Att vi ger samma villkor beror på att de här avta-len är konstruerade på ett sådant sätt. Vi har dock enlöpande utvärdering av detta . Vi kan mycketväl från EU:s sida skicka signaler om att vi är djuptbekymrade och utgår från att man ska förbättra situa-tionen, annars kommer vi att strypa detta avtal. Detfinns möjligheter både för kommissionen, för deteuropeiska parlamentet och naturligtvis för oss frånvår sida att via våra europeiska kanaler ta fram detta.Jag är fullständigt medveten om att situationen närdet gäller de mänskliga rättigheterna i abso-lut inte är bra. Det är mera en fråga om metodik, såatt säga. Jag vet också att hundra tusen människor hardött . Jag vet också att man haft ettlångvarigt undantagstillstånd. Detta är ingenting somär upphävt ännu.Det finns positiva tendenser, men jag tycker attdet viktigaste är att man kommer in i den här gemen-skapen. På annat håll har taktiken inte varit specielltframgångsrik att avvisa länder och inte gå in i en bradialog. Jag tror absolut att vi från europeisk sidamycket väl kan tala om detta. Vi kan tala om det förpersoner inom den algeriska regimen som definitivtmåste lyssna. De vinner så att säga mycket mer på attha ett frihandelsavtal med oss än motsatsen.Jag tror att vi ska utnyttja den här möjligheten. Iprincip vill vi faktiskt tala om samma saker. Metodi-ken är lite annorlunda, strategin är lite annorlundaoch taktiken är lite annorlunda, men det vi vill är igrund och botten samma sak.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Det är sant att vi i grund och bottenvill samma sak. Vi vill dock från sidapoängtera det orimliga i att skriva under ett avtal därorden om mänskliga rättigheter och demokrati barablir tomma ord i och med att det inte sätts någon kraftbakom dem. Det finns inga mekanismer i avtalet somser till att detta efterlevs.Jag vill också betona att det inte är bara ett frihan-delsavtal vi talar om. Avtalet innehåller också mångaandra aspekter - kulturellt samarbete, socialt samar-bete och samarbete inom rättsliga och inrikespolitiskafrågor. Det är också en pengapåse häftad till avtalet.Det handlar alltså om bistånd. Då tycker jag att det ärrimligt att vi sätter upp krav på mänskliga rättigheteroch demokrati och att vi ser till att inte alla länderbehandlas på samma sätt. , som har kommitmycket längre, kan inte behandlas på samma sätt somAlgeriet, som är det land i som pådet grövsta och mest omfattande sättet kränker demänskliga rättigheterna.Anf. 133 () replik:Fru talman! Som jag säger är det lite grann entaktikfråga. Vi har faktiskt slutit avtal via FN medmånga länder om mänskliga rättigheter där vi sedanvet att man inte, när delegationerna väl rest hem ochdet vanliga politiska arbetet pågår, respekterar dessaavtal speciellt mycket. Vi skriver på dem ändå ochförsöker fylla dem med ett bra innehåll utifrån depolitiska instrument som vi har till vårt förfogande.När det gäller skulle jag vilja påminnaom att det var en ganska lång och intensiv debattinnan samma avtal skrevs med . Då hävdadeCecilia Wigströms partiföreträdare samma sak: Viborde inte ha skrivit på detta. Jag hoppas att en orsaktill att det har varit en mer positiv utveckling i Ma-rocko har varit just att man funnits med i den härprocessen. Min förhoppning för framtiden är natur-ligtvis att man ska kunna uppnå den effekten även närdet gäller Algeriet.Avslutningsvis, fru talman, vill jag upprepa att jagyrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reser-vationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )18 § Genomförande av ett nytt direktiv medtillämpningsföreskrifter till indrivningsdirekti-vetFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU15Genomförande av ett nytt direktiv med tillämpnings-föreskrifter till indrivningsdirektivet (prop.2002/03:106 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 19 §. )19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeJuU12 Straffansvar för terroristbrottPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:239 för utskottet34 för res. 176 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 45 m, 34 fp, 26 kd, 16 cFör res. 1: 22 v, 12 mpFrånvarande: 26 s, 10 m, 14 fp, 7 kd, 8 v, 6 c, 5 mpPunkt 2 (Lagen om straff för terroristbrott)1. utskottet2. 2 (m)Votering:214 för utskottet45 för res.