prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Vi har en globalisering av vår ekonomi som göratt arbetsmarknaden i inte ser likadan ut somden gjorde på 30-, när den här för-säkringsformen utformades. Vi har hört förut attvissa saker var problematiska redan då, och vi harinte hittat lösningarna. När det gäller de nya anställ-ningsformerna på korta tider, på uppdrag och annathar vi som sagt inte hittat något sätt att knyta dem tilla-kassan.Av dessa anledningar, framför allt för alla dessasskull som står utanför systemet, är det angeläget att vilöser de här problemen på ett bra sätt. Det är därför vistöttar kravet på en översyn av de regler och villkorsom ska gälla på arbetsmarknaden och för hur a-kassan ska utformas . Det behövs ett or-dentligt strukturgrepp på det hela. Vi kan inte hålla påoch lappa och laga i det här systemet. Det är som ettkålhuvud, och rätt vad det är kommer detta kålhuvudatt spricka om vi inte gör ett nytt system så att dethela kan fungera på ett bättre sätt.En detalj i avvaktan på att få ett bättre system fördet livslånga lärandet är att den som har haft a-kassaoch börjar läsa inte kan fortsätta att uppbära a-kassa mellan terminerna, framför allt under sommar-lovet, om man inte får ett sommarjobb. Det innebäratt ganska många människor som har kommit in påvad som kanske är drömutbildningen, den utbildningsom gör att man i stället för att gå arbetslös många årframöver skulle kunna få ett jobb, inte klarar somma-ren. Det gäller speciellt om man är lite äldre, harskaffat sig hus och framför allt har försörjningsansvarför en familj.Detta är också ett problem som måste lösas i denhär översynen. Det får inte vara så att vi hindrar män-niskor både från att uppnå sina mål och dessutom frånatt bidra på ett positivt sätt till den svenska försörj-ningen och utvecklingen i näringslivet och på arbets-platsen bland arbetskamraterna. Därför är det viktigtatt vi löser de här problemen.Fru talman! Företagarnas ersättning har diskute-rats i flera olika sammanhang redan. Det som jagtycker är allra mest beklämmande i denna diskussionär den misstänksamhet som föreligger.Jag har två goda vänner som har drivit var sitt fö-retag. De är gifta med varandra. Han är lantbrukare,hon har drivit ett företag som tillverkat ramlist. Ram-listföretaget gick tyvärr över styr. Det kom in konkur-rens från andra länder som gjorde att man inte kundefortsätta tillverkningen, och företaget lades ned. Mentrots att hon drivit och varit heltidsanställd i dettaföretag ifrågasattes det om hon inte hade gjort enarbetsinsats också i makens lantbruk. Jag har aldrigsatt min fot i lantbruket, sade hon i stort sett. Men dettog innan hon fick ut sin a-kassa frånden här småföretagarkassan. Man skulle hela tidenreda ut precis hur många timmar hon hade jobbat,precis hur det hade gått till, precis vad hon hade gjortoch om hon inte också hade varit med i jordbruket.Över huvud taget är jordbrukare en kategori somkan ha det ganska jobbigt när man blir arbetslös ochinte kan fortsätta med detta. Det är ju inte bara arbetetman har kopplat till detta utan hela sitt liv. Ofta ärgården också bostad och dessutom en kapitalplace-ring. Detta är inte ett enkelt problem, men det behö-ver ändå lösas för de här människornas trygghet.En annan kategori som också har det knepigt är desom har varit med om att starta ett kooperativ. Detkan vara så att man för att lösa sina barnom-sorgsproblem har startat ett föräldrakooperativ. Ärman då firmatecknare i detta kooperativ räknas mansom anställd av kooperativet och har alltså inte auto-matiskt rätt till a-kassa. Man blir avstängd. Då harbenen verkligen slagits undan på de här människorna.Genom kooperativet har man alltså löst barnomsor-gen, och har man ingen barnomsorg har man ju väl-digt svårt att ta ett nytt jobb på något annat ställe.Dessutom visar detta en fullständigt avgrundsdjupokunnighet om hur kooperativ fungerar.För att lösa de här problemen behövs en massivutbildningsinsats bland många människor, både inommyndigheter och banker och på andra områden. Manmåste se att detta kan vara ett tillskott, någonting somger någonting till samhället, i stället för att bestraffaoch säga: Sådant där kan vi inte hålla på med, omnågot inte görs så som vi alltid har gjort måste detförändras, vi kan inte göra på det här sättet.Det finns alltså all anledning att genomföra denhär utredningen. Det finns all anledning att se till attdet blir en förändring i a-kassan så att den blir anpas-sad till dagens behov, till dagens människor somlever i det här samhället och som ska fortsätta att haen trygghet även den dagen de förlorar jobbet så attde kan komma tillbaka till arbetsmarknaden igen.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 7. Jag står givetvis bakom övriga reserva-tioner som har medverkat i, men jagnöjer mig med att yrka bifall till denna.Anf. 198 ():Fru talman! I detta betänkande från arbetsmark-nadsutskottet gällande arbetslöshetsförsäkringen finnsegentligen väldigt mycket som man skulle vilja prataom. Jag ska dock begränsa mig och bara lyfta framtre viktiga områden där vi från lagt frammotioner och där vi har en avvikande åsikt jämförtmed majoriteten i utskottet.Det första gäller inträdesvillkoren för rätt till a-kassa.En av de grupper som drabbades hårdast av ar-betslösheten var människor medutländsk bakgrund. Men även under högkonjunkturdiskrimineras personer med utländsk bakgrund. Detvisar sig i lägre löner och sämre anställningsvillkoroch i att många har arbeten de är överkvalificeradeför. Människor med utländsk bakgrund har en högandel av både deltidsanställningar och tillfälliga an-ställningar.Att inte få ett arbete innebär ett utanförskap somförsvårar möjligheterna för dessa individer att fåkontakt med och etablera sig i samhället. Många avdem som inte har framgång med att etablera sig var-aktigt på arbetsmarknaden lyckas inte heller kvalifi-cera sig för inträde i a-kassan, vilket drabbar demekonomiskt.Inträdeskraven i a-kassan slår därför hårt mot engrupp som är utsatt. Som en åtgärd blandmånga är därför inne på att alla som stårtill arbetsmarknadens förfogande ska ha rätt till an-slutning till a-kassa.Jag yrkar mot bakgrund av detta bifall till reser-vation 4 under punkt 2 gällande inträdesvillkoren.Den andra punkten jag vill lyfta fram i ärendetgäller tillfällighetsanställningarna.Företag och myndigheter har mer systematiskt äntidigare börjat utnyttja tillfällighetsanställningar. Medtillfällighetsanställningar menas till exempel projek-tanställningar. Många företag väljer att ta in folk vidproduktionstoppar, ett fenomen som brukar kallas time, i stället för att ha fast anställd personal.Andelen tidsbegränsade anställningar har ökatkraftigt . Den nya projektkulturenleder till att alltfler, även yngre, drabbas av stress ochutbrändhet redan . Många människor i25-30-årsåldern vill skaffa barn men vågar inte pågrund av att de ännu inte fått en tillsvidareanställning.Under 1990-talets lågkonjunktur fick ungdomar ingafasta jobb. Tyvärr verkar denna trend ha fortsatt.Projektanställningar, vikariat och tidsbegränsadeanställningar verkar numera vara praxis när ungdo-mar ska anställas. Fasta jobb erbjuds sällan dem somär under 25.Många arbetsgivare ser detta som något positivt.Den som inte orkar kan lätt bytas ut. Rädslan brederut sig. De som ställer krav får gå. De fackligt aktivaverkar ha gett upp kampen för denna grupp männi-skor.Myten om att vi skulle föredra en flexibel arbets-marknad med tillfälliga anställningar verkar väldigtsvår att spräcka, till och med nu när vi ser effekternaav den ohälsa som finns i samhället.Miljöpartiet vill därför att regeringen utreder ochgör en översyn av trygghetssystemen för tillfällig-hetsanställningar. Det sociala trygghetssystemetmåste ses över så att de med oklara, tillfälliga anställ-ningsförhållanden omfattas av samma trygghet somfast anställda vid arbetslöshet och sjukdom.Detta yrkande finns med i reservation 4, som jagtidigare yrkat bifall till.Den sista punkten gäller företagens ersättnings-rätt.Småföretagarna är en diskriminerad grupp itrygghetssystemen. De små företagen har inga säkrainkomster. Företagarna måste själva tjäna in varendakrona till skatt, avgifter och egen lön. Det gör demsårbara. Soloföretagare är dessutom ännu mer utsattaän vanliga lönearbetare vid händelse av arbetslöshet.Det beror på att trygghetssystemen från början utfor-mades utifrån den anställde lönearbetarens behov.Hundratusentals svenska småföretagare är därmedorättvist behandlade i det svenska trygghetssystemet.Även småföretagare är i behov av ekonomisktrygghet och klara regler vid arbetslöshet.Dagens regler skapar inte bara stora bekymmerför dagens företagare, utan hindrar säkert ocksåmånga från att starta eget företag. Några anser att detär för riskabelt att byta lönearbete mot ett liv somegenföretagare. Många arbetslösa drar sig eftersom devet att de mister sin trygghet.Från sida vill vi därför att det till-sätts en utredning för att utreda företagarnas ekono-miska situation vid arbetslöshet, så att dessa intemissgynnas i förhållande till arbetstagare vid ersätt-ning från a-kassan.Den påläste kan nu snabbt upptäcka att vårt kravpå utredning om detta ligger mycket nära vad allapartier utom Socialdemokraterna också har motione-rat om. Det är sant. Men det pågår ettarbete i med att se över bland annatersättningsrätten för småföretagare. Enligt uppgiftersom vi nu fått ska denna grupp presentera sitt förslagnu . Det verkar mot bakgrund av det liteonödigt att kräva en ny utredning , och jag hardärför, tillsammans med Vänstern, nöjt mig med attskriva ett särskilt yttrande om detta i stället för attyrka bifall till våra motioner.Jag hoppas nu att inom enmycket snar framtid lägger fram konkreta konstrukti-va förslag om småföretagens ersättningsrätt för a-kassa. Om inte det görs lär vi väl återkomma i sammafråga . Skillnaden blir bara att vi då vill habifall till motionerna.Anf. 199 () replik:Fru talman! har i rätt starka ordalag ta-lat om orättvisorna i företagarnas ersättningsrätt. Jagdelar den uppfattningen. Det finns många orättvisor iden. Han slutade med att säga att han vill att det skatillsättas en utredning. Men sedan kommer det: Låtoss avvakta och se.Ska jag uppfatta att har samma inställ-ning som , att man ska vänta och se vadsom händer. Efter det kan vi ta upp det till behand-ling, och sedan kan det utredas, och sedan får vi seom det blir några konkreta förslag. Det är inte ensärskilt handlingskraftig linje som före-språkar.Det här betyder ju att det kommer att dröja mångaår innan företagarna får sina berättigade ersättnings-möjligheter. Det rimmar illa med de mycket bra ar-gument som hade för att företagarna ska fåsin ersättningsrätt.Borde inte i stället ha gått med på möj-ligheten att snabbt få en utredning till stånd så att detblir en handlingskraft och vi får de här möjligheternasom talade om? Det verkar lite fegt. Mendet kanske är en del av spelet i Regeringskansliet.Anf. 200 () replik:Fru talman! Vi har samma uppfattning i sak. Frå-gan är bara vilken tro man har på vad som kommeratt hända. Jag har kanske något högre förhoppningarän på att det faktiskt kommer någon-ting från som vi kan titta på för attjust förbättra småföretagens a-kasseersättningar. Jagär något mer positivt inställd till att det kommer ettförslag.Men jag var också ganska tydlig med, vilket na-turligtvis är med adress till Socialdemokraterna, attom det inte kommer någonting från Regeringskanslietlär vi återkomma i frågan med besked.I detta anförande instämde ().Anf. 201 () replik:Fru talman! Om har samma uppfattningi sak, klipp till nu! Passa på här! Gåmed på reservationen och se till att det händer någon-ting. Då gör en verklig insats för företagar-na. Att stå här och prata tomma ord länder ingentingtill. Vi behöver visa att det händer någonting.Jag frågade om inställning till fack-ets förhållande till a-kassor. Tycker attdet är det rätta att det är facket som ska styra ochsköta a-kassor ? Jag fick inget svar på denfrågan. Jag vore tacksam om kunde ut-veckla synpunkt.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag är inte så mycket för plakatpoli-tik, att stå här och säga att vi röstar för i riksdagenoch så kommer kanske ett förslag . Påganska goda grunder säger jag att det ska komma ettförslag från . Jag hoppas att det gördet. Därför nöjer jag mig med ett särskilt yttrande idenna fråga.Ursäkta, , att jag glömde nämna ert förslagom facken. I och med att vi för inte så länge sedanställde oss bakom ett förslag från regeringen om attinrätta en ny myndighet, Inspektionen för arbetslös-hetsförsäkringar, som ska jobba med de här frågornatycker jag inte att det står särskilt högt på dagord-ningen att gå med på er totala översyn av de härfrågorna. Jag kan hålla med om att det har lappatsmycket i det här systemet. Men man måste samtidigttänka på att det finns väldigt många olika förutsätt-ningar, så jag är inte beredd att säga att vi ska gåmed på den reservationen. Låt tiden ha sin gång!Anf. 203 ()replik:Fru talman! Jag tyckte att det var positivt att UlfHolm tog upp resonemangen om visstidsanställningaroch den otrygghet som finns där. Jag och Vänsterpar-tiet delar den uppfattningen. Det får en rad följder,som också var inne på. Man har till exem-pel statistiskt kunnat visa att unga kvinnor undvikeratt föda barn på grund av att de har otrygga anställ-ningar.Jag måste erkänna att jag har trott att Miljöpartietegentligen ville ha flexibilitet på arbetsmarknaden.Därför välkomnar jag resonemang.Däremot ställer jag mig lite frågande till om inteMiljöpartiet ser någon risk i att det är en form avpassivitet och ett erkännande av att det ska finnasotrygga anställningar när man inte ifrågasätter dearbetsrättsliga frågorna utan bara griper an socialför-säkringssystemen. Det kan tvärtom leda till att detinte sätts tryck på arbetsgivaren eller stärker arbets-rätten så att visstidsanställningarna minskar i omfatt-ning utan tvärtom ökar.Anf. 204 () replik:Fru talman! Risken finns kanske, men jag skulleinte säga att det är så. Jag tycker att de arbetsrättsligareglerna är starka när det gäller arbetsgivarens ansvaroch så vidare. Men om sådana förbättringar görs isystemet kanske vi får den effekten, men då får vi tatag i problemet om det skulle uppkomma. Jag trorinte att det skulle bli så, men jag kan givetvis intelova.Annars tror jag att och Miljöpartiethar ganska likartad syn på risken med visstidsanställ-ningarna och vilka effekter de får på yngre männi-skors livssituation.Anf. 205 ()replik:Fru talman! Det finns med i 121-punktsprogrammet som regeringen, ochVänsterpartiet har enats kring att visstidsanställning-arna ska minska i omfattning. Anledningen till att jagvill lyfta fram den här diskussionen är att om maninte griper sig an den arbetsrättsliga delen utan baraser till ekonomisk trygghet kan det i teorin bli frågaom någon form av bemanningsföretag, det vill sägaarbetsgivaren tar in och puttar ut arbetskraft och denekonomiska tryggheten är i alla fall tillgodosedd.Men närvaron på arbetsplatsen är så mycket mer.En arbetsplats där det finns kontinuitet, där man fårutveckla sig, känna ansvar och ta del av kompe-tensutveckling kräver tillsvidareanställningar. Därförtycker jag att det är viktigt att ta diskussionen ochpeka på vikten av att kombinera trygga ekonomiskasystem med starka regler när det gäller arbetsrätten.Anf. 206 () replik:Fru talman! för ett teore-tiskt resonemang. Jag kan inte riktigt se att det skullebli så i praktiken, men i teorin kan det mesta hända.Jag tror inte att så är fallet i praktiken i denna fråga.Anf. 207 ():Fru talman! Först och främst vill jag inleda medatt yrka bifall till förslaget i betänkandet och därmedavslag på reservationerna.Det har varit en del historieskrivning från föregå-ende talare . Den första kända arbetslöshetsför-säkringen i startade . Det varmånga år sedan. Det var typograferna, givetvis frivil-ligt - den är, och var, en frivillig försäkring - somstartade försäkringen. och med det poli-tiska system som fanns då i hände det ofta attnär de anställda försökte säga att de hade rätt att teck-na kollektivavtal blev de vräkta och uppsagda. Dåfanns det en arbetslöshetsförsäkring. Det var nästanen reseförsäkring , så att man hade rådatt resa till ett nytt arbete där det fanns ett sådant.Från och fram till nu har givetvis ar-betslöshetsförsäkringen utvecklats, likaväl som sam-hället har utvecklats i övrigt. finns det 38 styck-en erkända arbetslöshetskassor i vårt land. Det förtjä-nar att sägas inledningsvis att arbetslöshetsförsäk-ringen är en frivillig försäkring. Det är en försäkringdär den enskilde medlemmen ansöker om att få blimedlem i kassan. Det är inget som påtvingas medanledning av att man tillhör ett visst fackförbund,som en del tycks tro.Arbetslöshetsförsäkringens syfte är i första handatt vara en omställningsförsäkring. Det är en försäk-ring som är ett viktigt inslag i den ekonomiska politi-ken och i utvecklingen för att öka tillväxten i vårtsamhälle. Det är ingen yrkesförsäkring - om någonskulle tro det. Det är en arbetslöshetsförsäkring.Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är utformade såatt den enskilde arbetssökande arbetstagaren har 100dagar på sig att söka ett nytt arbete i närområdet.Sedan ökar kravet i reglerna till a-kassan att sökom-rådet ska vidgas. Om man inte vill göra det, av mångaförståeliga skäl, man kanske trivs i sin hembygd -vilket de flesta gör - får man byta yrke och anställ-ning. Det är ju inte en yrkesförsäkring utan en ar-betslöshetsförsäkring.Det är inte så länge sedan arbetslöshetsförsäkring-en senast ändrades. En sammanhållen a-kassa, ensammanhållen arbetslöshetsförsäkring, ändrades såsent som 1997. Efter det har regeringen så sent som höjt taket på ersättningen i a-kassan.Det är viktigt att säga att arbetslöshetsförsäkring-en inte får användas som en subvention till branscher.Det kan lätt misstänkas att man ibland i debattentycker att den är någon form av subvention. Den fårinte användas som subvention till branscher. Ej hellerfår den användas som bidrag till ekonomin i verk-samheter som inte är prioriterade av samhället ellersom vi har fattat beslut om i riksdagen.Det finns alltså många regler i en arbetslöshetsför-säkring. Det är viktigt. Försäkringen ska vara så ut-formad att den kan accepteras och vara godtagbar förden som under vissa tider i livet behöver a-kasseersättning likaväl som den ska vara så utformadatt den är accepterad av alla dem som harförmånen att gå till ett arbete i vårt land. Jag vill påståatt den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen är utfor-mad så.Okej, visst finns det saker och ting i försäkringensom behöver förändras och ses över. Jag återkommerlite längre fram till dem.Aktivitetsgarantin har nämnts tidigare. Aktivitets-garantin kom till genom ett beslut som trädde i kraftden . För att det inte ska råda någotmissförstånd vill jag säga att aktivitetsgarantin inte ären del av a-kassan. Aktivitetsgarantin är en arbets-marknadspolitisk åtgärd. Den är ett ramverk som geren garanti för den som riskerar att bli, eller redan är,långtidsarbetslös att få arbetsmarknadsutbildning,praktikplats eller något annat. Då ökas anställnings-barheten. Det bygger på en överenskommelse mellanden enskilde arbetssökande arbetstagaren och hand-läggaren på arbetsförmedlingen.Det finns bara tre sätt att komma ur aktivitetsga-rantin. Det första är att man får ett ordinarie arbete -det främsta målet. Det andra är att man får bedrivastudier. Det tredje är att man blir pensionerad. Omnågon är petig kan denne säga att det finns ytterligareett sätt. Det skulle i så fall vara om någon över huvudtaget inte vill leva upp till det som har överenskom-mits mellan den enskilde och arbetsförmedlingen. Defallen är sällsynta. Som en parentes kan jag säga attdet ligger ett förslag från regeringen på riksdagensbord för att reglera a-kassan i samband med aktivi-tetsgarantin.Aktivitetsgarantin har fått en del kritik. Men jagvill också säga att det finns väldigt många goda ex-empel, där människor som har varit långtidsarbetslösatack vare möjligheten att få en utbildning eller enpraktikplats också har fått ett ordinarie jobb på ar-betsmarknaden. Det är väldigt intressant att kunnakonstatera det.Aktivitetsgarantin kom också till för att motverkarundgången mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch a-kassa. Det är viktigt att säga att man alltså inteblir av med sin ersättning, och man får sin ersättningända till dess man får jobbet, får utbildningen ellerblir pensionär.I det här betänkandet behandlas ett trettiotal mo-tioner som tar upp många olika områden i arbetslös-hetsförsäkringen. Det handlar om rätten till a-kassaför företagare. Det handlar om rätten till ersättningvid föräldraledighet. Det handlar om ersättning i olikasammanhang, som har nämnts här tidigare.Vad gäller rätten till ersättning vid a-kassa i sam-band med föräldraledighet finns det anledning att taupp frågan om en del domar i Regeringsrätten somhar inneburit att det politiska syftet med a-kassan inteär fullt ut godtagbart. Det finns anledning att avvaktaoch se det förslag som regeringen förbereder för attändra så att arbetslöshetsförsäkringen stämmer över-ens med målen om jämställdhet och möjligheter förföräldrar att vara hemma och vårda barn.Vad gäller rätten för företagare och familjehems-föräldrar till ersättning är det, som det sagts tidigare,en analysgrupp på departementet som håller på atttitta på den frågan. Både och har på ett föredömligt sätt sagt - precis somvi av tradition brukar göra i - att när det ären grupp som utvärderar eller en utredning på gångavvaktar man tills förslaget kommer fram innan mantar ställning i kammaren. Detta förslag från analys-gruppen bör ju komma mycket fortare fram än omman skulle tillsätta någon större utredning som ge-nomlyste hela a-kassan.Inträdesvillkoren har också diskuterats här, ochdet finns en del motioner om detta. Vad gäller inträ-desvillkoren har anslaget från vissa talare har varitlite felaktigt, enligt min mening. Visst finns detmånga "konstiga" anställningar , men vore detinte bättre att ägna den politiska kraften åt att se tillatt det blir vettiga anställningar så att människor kanförsörja sig och komma in i a-kassan också?Den som lyssnade på debatten om integrationspo-litiken fick klart för sig att situationenpå arbetsmarknaden för människor födda i andraländer har förbättrats. Vi har all anledning att följafrågan. Något måste självfallet göras, men i förstahand tycker jag att man ska se till att få fram anställ-ningsformer som är riktiga och som gör att människorkan känna en trygghet i anställningen. Därmed har deockså möjlighet att komma in i arbetslöshetsförsäk-ringen.Alla förslag och alla beslut ska präglas av en ba-lans. Jag tycker att de nuvarande reglerna i stort settgör det. Det handlar om vilken anknytning man harpå arbetsmarknaden när man ska ha a-kassa. Vilkenförsäkring man än har blir det alltid några som ham-nar i gränslandet mellan vad som är rimligt och vadsom inte är rimligt. Men i alla försäkringar finns detalltså regler och villkor.En motivation för att inte bifalla motionerna i dagär att det har skett en förändring av a-kassan,1997. Det ligger förslag från regeringen som skabehandlas i kammaren som ocksåinnebär förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, menframför allt för att vi ska kunna ha en stabilitet i re-gelverket så att alla de handläggare och alla de som ärberörda ute i vårt land inte ska behöva ändra alltingigen och lära om på nytt. Det gäller att också ha enkontinuitet i det hela.Med detta, fru talman, vill jag återigen yrka bifalltill förslaget i utskottets betänkande.Anf. 208 ()replik:Fru talman! Till att börja med vill jag instämma idet säger, att vi ska titta inte bara påinträdesvillkor utan också på anställningsformer. Dåkan parti börja med att ta bort ÖVA,överenskommelse om visstidsanställning, som niinförde.