prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — Jag har samma uppfattning som om dessa djurtransporter. De är vidriga. Jag har väldigt svårt att förstå att de livsmedelsproducenter som beter sig på det här sättet ska kunna tåla en konfrontation med europeiska konsumenter. Vi har två strategier att välja på. Antingen driver vi linjen att vi nationellt ska få ha egen lagstiftning som är mer ambitiös än andras, och klarar säkert att i åstadkomma en mycket god situation, eller också satsar vi på linjen att höja nivån i hela och på så sätt få till stånd en förändring för en betydligt större krets av djur och konsumenter än vad vi annars skulle klara. Det är den ständiga konflikt som vi står i när det gäller den här typen av förändringar. Jag är beredd att satsa på att så långt som möjligt driva den europeiska politiken i rätt riktning och få så mycket som möjligt så bra som möjligt, och sedan också försöka att få att få behålla särregler om det går det återstår att se. 110 (): Tack för det svaret, statsministern! Det kanske lugnar oss lite grann. Vi i anser att regeringen bör ta initiativ, om man inte redan har gjort det, för att försöka få till stånd en blockerande minoritet i rådet. Det förslag som föreligger nu är så pass dåligt att det inte förbättrar för djuren i . Tvärtom går det i fel riktning, vilket flera remissinstanser också har kommenterat. Det som jag tog upp om att man inte har någon maximal transporttid är ett problem. Det finns också problem med att man försämrar reglerna för vilken miljö som ska råda inne i transporterna. Man gör det enklare att plåga djuren medan de transporteras på och av genom att man inte skärper reglerna för detta på det sätt som man borde göra. Det finns mängder av andra saker som innebär att de djur som plågas på transporter kommer att få det ännu sämre. Är statsministern beredd att ta ett initiativ och försöka få till stånd en blockerande minoritet i rådet exempelvis med och ett antal andra länder som står på vår sida? 111 Statsminister (): Jag är beredd att kämpa för denna sak, men jag är inte säker på att det går att få till stånd en blockerande minoritet. När vi väl kommer till skott och ska fatta beslut så motsvaras inte alltid de stolta deklarationerna av den handlingskraft som behövs för att blockera ett beslut. Men visst är det en vidrig situation, och visst är det en konsumentfientlig attityd att inte förstå att det är åt det andra hållet vi ska gå. I stället börjar man diskutera försämringar. Jag förutsätter att den beskrivning som har gett är korrekt. Jag utgår från den, och jag litar på det du säger. Det är känt var vi står i de här frågorna. Detta är ett profilområde för . Partiöverläggningar om etik och moral 112 (): Jag skulle vilja ställa en klassisk fråga: Vad är sanning? Jag är övertygad om att svenska folket när det ser på sina TV-apparater eller lyssnar på radio och läser tidningar ställer sig den frågan. Jag vill stryka under vad statsministern sade förut: Förlorar ett land sitt förtroendekapital och myndigheter, företagare och vi alla vår tillit så har vi förlorat något av det väsentligaste i en demokrati. Jag tycker inte, statsministern, att det är tillräckligt att tar upp frågor av etisk karaktär eller att resonemang förs enbart i samband med näringslivet då tillväxtfrågor är på tapeten. Jag vill fråga statsministern rakt ut om det inte är rimligt att kalla till partiöverläggningar för att bevisa och visa att partier över allt vad blockgränser och partigränser heter tillsammans vill bilda opinion och formulera lagstiftning så att vi inte uppfattas som enbart varande iakttagare och recensenter. 113 Statsminister (): Jag tycker att ett sådant erbjudande från är attraktivt. Jag har sett det i debattartiklar och i utspel . Jag utesluter inte att vi ska göra så. Låt oss först bara fullfölja det som vi sysslar med för att se om det fungerar. Skulle vi sedan ha ett läge här efter helgerna som är av det slaget att vi tycker att detta är ett gott initiativ så tar jag gärna upp det förslaget och kallar till den typen av överläggning för att inleda våren med den diskussionen. Jag tror nämligen att detta är någonting som vi kommer att komma tillbaka till. Det är det som är det obehagliga i detta. Kom ihåg jag har sagt det förut att många av dem som kritiseras var hyllade och många av dem som kritiserar var i en position där de själva helt och hållet styrde detta utan att någon lyfte ett finger vare sig i politiken, i medierna eller i näringslivet. Hur ska detta förhindras att hända igen? Låt oss gärna föra ett samtal, men låt oss också ge dem som har påbörjat jobbet chansen att åtminstone fullfölja det först! 114 (): Tack så mycket för svaret, statsministern! Jag menar att det inte enbart handlar om relationen mellan statsministern, regeringen och företagare. Det handlar om att på ett så tidigt stadium som möjligt försöka impregnera oss alla med en känsla för det ansvar som vi har i samhället. Jag skulle gärna se att statsministern initierade det som man kan kalla en värdekommission, så att vi kunde börja samtala i alla kretsar. Det kan vara när knattefotbollen äger rum och när vi sitter på våra lunchraster. Hur går det för ett samhälle om man inte respekterar etiska värden, väl medveten om att vi alla kommer till korta och att inget politiskt parti och ingen person har någon perfektionism i detta avseende? Jag tror att tillfället är , och vi ska inte missa det. Jag tror också att vi nischar det för mycket om det enbart kommer att handla om eller vad det nu kan vara för övriga företag. 115 Statsminister (): Det handlar självfallet inte bara om , även om nu upptar ett stort intresse. Jag förstår utgångspunkt i resonemanget och jag delar också resonemanget i stor utsträckning. Jag utesluter inte att vi ska göra precis det som säger. Vi har haft det uppe förut, vägt för och emot och avstått. Jag vet att man har fört diskussionen i våra grannländer. Där har man startat under ganska storstilade former, och sedan har det runnit ut i sanden. Det är lätt att dra i gång, men det ska också fullföljas. Låt oss gemensamt reflektera över detta. Vi kan väl ha en överläggning så att vi ytterligare kan fila på saken. Sedan ska vi se om vi inte kan ta ett initiativ rentav tillsammans efter helgerna när vi har fått den frid och det lugn som herrar i vår ålder behöver! 116 AXEL DARVIK (fp): kommer många gäststudenter till de svenska lärosätena. Det medför en ökad mångfald inom den högre utbildningen som är viktig, inte minst för kvaliteten. Jag har ett exempel på en utbildning på nivån teknisk doktor. Den kostar svenska skattebetalare . När en sådan student avslutar sina studier slängs han eller hon hals över huvud ut ur landet eftersom vår lagstiftning är sådan att icke-europeiska medborgare eller icke nordbor inte kan bo och arbeta här i . Därför undrar jag vilken typ av värderingar som står bakom sådan lagstiftning. 117 Statsminister (): Om man beskriver det så som frågeställaren gör så verkar det ju konstigt. Men om man lägger till ytterligare en dimension i resonemanget så kan det låta så här: Vi öppnar våra universitet och högskolor, våra forskningsinstitutioner, för elever från andra delar av världen. I de här sammanhangen gäller det inte sällan länder som är utomordentligt fattiga och som har gett dessa ungdomar en första god start i livet med stora uppoffringar, statsfinansiellt och personligt. Sedan har vi byggt på med en utbildning. Tanken var att de skulle återvända hem och bidra till sitt eget lands uppbyggnad och på så sätt utgöra en bro, en solidaritet, mellan vårt land och ett land i utveckling, kanske i . Så kan man också beskriva det. Jag tror att det är en vettigare utgångspunkt än den som frågeställaren hade. 118 (): har av förklarliga skäl mycket av samhällsdebatten handlat om psykiatri och rättspsykiatri. tillsattes en statlig utredning som skulle utreda ansvar och påföljder för psykiskt störda lagöverträdare. Den här utredningen kom med ett betänkande, Psykisk störning, brott och ansvar, . Där föreslogs genomgripande förändringar. Bland annat ville man införa ett tillräknelighetsrekvisit och föreslog att fängelseförbudet skulle tas bort och så vidare. Utredningen ansåg att det fanns anledning att göra detta skyndsamt. Justitieministern höll med om det. Jag var själv med i utredningen och var med vid överlämnandet också. Utredningen kom fram till att detta skulle kunna träda i kraft . Än har vi inte sett någon proposition eller några signaler om en proposition. Jag skulle vilja veta om statsministern känner till hur ärendet har fortskridit och om han kan tänka sig att försöka skynda på det hela. 119 Statsminister (): Dessa frågor är viktiga i många perspektiv, det gäller inte minst människors uppfattning om rättssäkerhet och rättskänsla som kopplas också till den här diskussionen. Jag vet ärligt talat inte exakt var frågan just nu ligger i beredning, men jag förutsätter att en proposition tas fram. Det förutsätter att remissynpunkterna har varit sådana att inte utredningens förslag har underminerats. Som frågeställaren vet bereder jag inte dessa ärenden. Det gör andra statsråd. Jag rekommenderar att ta upp diskussionen direkt med dem. Regional fördelning av statliga medel 120 (): Den kommunala skatteutjämningen är ett kraftfullt och tydligt instrument för en regional fördelningspolitik. Alla kommuner får del av tillväxten så att skolan, vården och omsorgen blir någorlunda likvärdig över landet. Statens fördelning av sina resurser regionalt är inte lika tydlig. Det finns ingen total redovisning av hur medel för utbildning, forskning, infrastruktur med mera fördelas regionalt. Det verkar inte heller finnas någon sådan statistik att tillgå eftersom varken regeringen eller någon myndighet har beställt sådan statistik av SCB . Mina frågor är: Varför är inte regeringen intresserad av sådan statistik? Vilka principer råder för hur statliga medel fördelas regionalt? 121 Statsminister (): Vi har samma uppfattning om det kommunala utjämningssystemet. Det är en grundbult för den kommunala självstyrelsen. Utan ett utjämningssystem ingen självstyrelse. Detta måste också väga in när man fattar beslut. Sedan har vi de statliga lokaliseringarna. Staten har genomgått en smärtsam förändring i sin verksamhet med stora strukturella reformer. Det har kostat på ute i landets olika delar. Vi kan alla erinra oss utvecklingen av post-, tele- och järnvägstrafiken. Det har satt sina spår. Vi är mycket intresserade av detta. Jag samtalade om det så sent som i går när jag var i och diskuterade olika typer av statligt stöd för att den jämtländska utvecklingen ska gå åt rätt håll. Jag kan konstatera att tillhör, tillsammans med , och , de regioner i landet som har fler statligt anställda per capita än genomsnittet. De som ligger i botten på den skalan är sådana län som , och . Vi är mycket intresserade av detta. Vi tänker så att det knakar i . Kan hitta på någonting som hjälper oss där är han i allra högsta grad välkommen. Försvarsfrågorna i den pågående regeringskonferensen 122 (): Min fråga gäller försvarsfrågorna i den pågående regeringskonferensen. Jag tror inte alls att kommer att tvingas att skriva under några ömsesidiga försvarsgarantier eller något sådant. Så fungerar inte EU-samarbetet. Men den intressanta frågan är ju hur långt som ska friskriva sig, insistera på undantag och särskrivningar. Det är klart att det blir en belastning, särskilt om de andra länderna ser det som en solidaritet att ha gemensamma försvarsansträngningar. För att få en viss precision i frågan ska jag läsa upp vad statsministern i ett annat alliansfritt land, nämligen , har sagt. Han beskriver situation. Jag undrar om statsministern kan skriva under hans beskrivning av hur man ska göra. Jag byter ut ordet mot . Då låter det så här: Ur synpunkt bör solidariteten inom EU utvecklas så att ett anfall mot en medlemsstat självklart uppfattas som ett anfall mot hela unionen och att medlemsländerna har en uppriktig vilja att på olika sätt bistå det land som råkar ut för en attack. Också som ett alliansfritt land både vill och förmår hjälpa till. Det är solidariteten mellan medlemsländerna som avgör hjälpens natur och hur den ges. Kan statsministern instämma i detta? 123 Statsminister (): Jag skulle inte uttrycka mig så. Jag skulle vara mycket tydligare när det gäller vår alliansfrihet och vårt avstånd från att ha ömsesidiga militära säkerhetsgarantier. Handlar detta däremot om en solidaritet i händelse av en terroristattack eller en naturkatastrof är vi självfallet med fullt ut. Detta är viktigt att säga. Sedan förs det ofta en förvirrad diskussion om alliansfrihet och neutralitet. Jag kan inte se att skulle vara neutralt om något EU-land skulle angripas. Det skulle vi självfallet inte vara. Men vi är likafullt alliansfritt, och vi tänker inte ge några säkerhetsgarantier till någon annan. Det har tjänat oss och väl, och är fortfarande en strategiskt intressant del av jordklotet när det gäller säkerhetspolitik. Jag ser ingen anledning för oss att byta, och det tror jag inte heller att vi behöver göra. Här har vi en utveckling som växer fram inom unionen där vi kan behålla vår särart och vår karaktär och ändå bidra till det gemensamma, det EU vill göra tillsammans, inom FN-systemets ram exempelvis. Jag känner mig faktiskt trygg. 124 (): har det återigen gjorts uttalanden från om att man inte anser sig ha möjlighet att skriva under Kyotoprotokollet. För att protokollet ska bli bindande krävs att de länder som skriver under representerar en viss andel av de totala utsläppen av växthusgaser i världen, och det gäller framför allt koldioxid. För att komma upp i den här nivån krävs att finns med nu när sorgligt och eländigt har ställt sig utanför. Jag vill därför fråga statsministern: Vad gör regeringen, vad gör statsministern personligen i direkta kontakter med och vad görs tillsammans med andra, till exempel EU, för att förmå att underteckna Kyotoprotokollet? 125 Statsminister (): Jag tackar för den frågan. Det är få saker som jag arbetar så hårt med som att försöka påverka att ställa upp för Kyotoprotokollet. Jag gjorde det jag var ordförande i , och jag har gjort det därefter. Jag tog senast upp det på den stora överläggning vi hade i med alla stats- och regeringscheferna i inom unionen, ansökarländerna och . Jag ställde frågan direkt till den ryske presidenten mot bakgrund av det löfte som hans premiärminister gav på den stora konferensen i , dit jag åkte i brinnande valrörelse med nattflyg fram och tillbaka för att just vara med och driva på att skulle ställa upp. Och det gjorde de då, men inte . Det beklagar vi djupt. Vi tänker fortsätta att driva vår linje i världens och i miljöns intresse. Jag tackar för frågan. 126 (): fick statsministern besök av president . Innan besöket sade att han egentligen hade samma principiella hållning som den som Socialdemokraterna, efter förlusten i EMU-valet, har uttryckt om folkomröstningar, nämligen att folkomröstningar ska man hålla sällan. Det ska kanske bara vara en per generation. Men, sade han sedan, den konstitution som vi nu förhandlar fram inom EU innebär en så stor förändring från ett mellanstatligt samarbete till ett överstatligt samarbete där man faktiskt kan tvinga på länder olika regler utan deras samtycke att den inte kan antas utan att folk får säga sitt. Efter och överläggningar måste jag fråga om tagit något intryck av den tjeckiska hållningen i den här frågan. Finns det någon chans att svenskarna får samma chans att säga till när det gäller sin och EU:s framtid? Det kommer till exempel tjeckerna att ha i en folkomröstning, eller för den delen danskarna, irländarna, portugiserna, spanjorerna och flera andra. 127 Statsminister (): Jag skulle tro att vi har en minst lika intensiv debatt som tjecker, slovaker och andra har om EU:s framtida regelverk. Däremot har den här och de politiska partierna enats om att sättet att döma av den diskussionen slutligt inte sker i en folkomröstning utan i ett riksdagsbeslut. Vi som tar beslutet i är sedan beredda att gå ut, inte bara efter omröstningen utan också före, och hämta in synpunkter från vår valmanskår. Det är ett mycket gott demokratiskt sätt att ta ställning till ett fördrag som också stärker parlamentets roll och betydelse i då alltmer verkar i den andra riktningen. är viktig, därför bör också ta svåra beslut. Det här är ett svårt beslut. Det gjorde jag klart för den tjeckiske presidenten . 128 (): Jag vill ställa en fråga angående hjälmtvång för cyklister. En sådan lag har genomförts i . Det ledde till att färre cyklade. Framför allt slutade ungdomar cykla. Jag är rädd att samma sak kan hända i om vi inför en sådan lag. Detta kommer naturligtvis att få förödande folkhälsokonsekvenser. Det kommer att byggas färre cykelbanor. När det finns färre cyklister finns inte argument att bygga cykelbanor. Det i sin tur gör cyklisterna än mer utsatta i trafiken. När färre cyklar kommer fler att välja bilen. Jag tycker självklart att man ska uppmuntra användning av hjälm, men jag tror inte på tvång. Jag tror framför allt att vi ska uppmuntra till cykling med alla medel bygga cykelbanor med mera med tanke på de otroliga hälsoeffekter som det ger. Jag hoppas att statsministern vill förena sig med mig i ett rungande nej till obligatorisk hjälm för cyklister. 129 Statsminister (): Något rungande nej lär det inte bli. Jag begriper hur otroligt sårbara vi är, vi glada cyklister som störtar fram i det svenska landskapet och ibland också störtar på huvudet. När vi gör det må vi vara hur tjockhudade och hur tjockskalliga som helst. Det är ändå mycket känsligt. Inget rungande nej. Jag är kluven. Å andra sidan ska man inte införa en lagstiftning som folk inte kommer att följa. Det är ett annat argument. Det talar för att man ska avstå. Jag binder mig inte. Jag håller det öppet. Jag förstår sätt att argumentera, men jag har sett tillräckligt mycket elände för att inse hur billig en hjälm är som livförsäkring och hur viktigt det är att vi som faktiskt är lagstiftare om vi inte orkar ta lagen åtminstone föregår med gott omdöme och cyklar i hjälm. 130 (): I regeringsförklaringen talas det om satsningar som krävs för en renare och att ökade resurser ska satsas för att förhindra oljeutsläpp. Med anledning av detta och av att sjösäkerhet och havsmiljö nu är viktiga profilfrågor i EU undrar jag om regeringen och särskilt statsministern med kraft kommer att verka för att EMSA, den europeiska sjösäkerhetsbyrån, förläggs till . Det finns flera goda skäl för detta. har lång sjöfartstradition och har mycket stor kompetens på området. Det är dessutom ett av de mest nedsmutsade haven i vår närhet. har alltså chans att via EMSA profilera sig på ett positivt sätt inom EU. 131 Statsminister () replik: Jag törs inte säga någonting annat än att detta är en av de myndigheter som kan komma att fördelas ut över unionens yta. Det är attraktivt för . Men det är också attraktivt med en eventuell . Det är också attraktivt med en kemikaliemyndighet. Man diskuterar också ett intressant institut kring jämställdhet. Det finns flera. Vår utgångspunkt har varit att vi ska vara med i ett sådant paket. Vi ska ha en myndighet som utvecklar unionens verksamhet och unionens kvalitet. Vi ska inte ha en enda byråkrat för mycket bara för att vi ska skapa nya myndigheter som tillgodoser medlemsländers vilja att ha en myndighet. Det ligger i allra högsta grad i vårt intresse med tanke på att vi är nettobetalare i denna union. Det här finns på vår lista, men jag tänker inte försätta mig i det läget att jag orsakar någon kris omkring det som driver fram att man bygger myndigheter på andra ställen bara för att lösa en akut politisk kris. Men det är en intressant myndighet. Det kan jag hålla med om. Då var dagens frågestund över. Jag tackar statsministern och samtliga som har deltagit i debatten. 8 § (forts. från 6 §) Invandrare och flyktingar (forts. SfU2) 133 (): Det blåser på många sätt en kall vind genom en rad europeiska länder; en kall vind där snålhet ersätter solidaritet, där medmänsklighet sviks , där murar byggs, vilket tvingar människor på flykt in i skrovliga båtar eller containrar och i händerna på människosmugglare. Den här kalla vinden har börjat blåsa allt hårdare även i . Vi har en flyktingpolitik som innebär att bangladeshiska kvinnor som har blivit våldtagna av poliser inte får uppehållstillstånd i . Vi har en flyktingpolitik som innebär att barn som har rotat sig i och kanske gått i svensk skola både tre fyra eller kastas ut ur landet. Vi har en flyktingpolitik som på slutet har inneburit att man tillåter att familjer splittras. Man skickar mamman till ett land, pappan till ett annat och barnet får följa med någon av de två. Vi har ett debattklimat där uttalanden ganska om social turism sände signalen att och av de nya medlemsländerna har människor som funderar på att fuska med bidragssystemen, medan vi i det rika väst inte gör det. I det här läget skulle man kunna tro att regeringen fokuserade på humanitet och att regeringen fokuserade på att försöka skapa en mer liberal migrationspolitik i . Så är det inte. Regeringen är mycket handlingskraftig. Regeringen är ytterst handlingskraftig när det gäller att presentera restriktiva förslag. Det handlar om att dra in bidrag för asylsökande som saknar pass. Det kommer att drabba asylsökande barn. Det kommer att drabba människor som verkligen har flyktingskäl. Det handlar om att se till att införa det så kallade transportörsansvaret vilket kommer att leda till att människor som har flyktingskäl inte ens kan få komma till och få sin asylansökan prövad. Det handlar om rader av förslag som regeringen presenterar för att göra flyktingpolitiken mer restriktiv. Man kan diskutera förslagen. Vissa kan vara bra. De flesta är dåliga. Men det bekymmersamma är att som regeringen visar handlingskraft vad gäller restriktivitet, verkar man nästan handlingsförlamad när det gäller de utlovade åtgärderna för att skapa större humanitet. Löftet och förslaget om att vidga flyktingbegreppet så att det omfattar kön och sexuell läggning försenas gång på gång. Också den enighet som har funnits om förslaget att öka anhöriginvandringen genom att införa ett så kallat anhörigansvar har lagts i en byrålåda. nedläggning börjar bli en av svensk politiks riktiga långkörare. Mitt intryck är att regeringen söker varje halmstrå för att kunna backa från att lägga ned . Vad gäller arbetskraftsinvandringen, som ändå har fattat ett beslut om, går , och man klarar inte ens att presentera direktiv till en utredning, sannolikt därför att man är motståndare till detta. Just när det gäller arbetskraftsinvandringen är det lite intressant att se vad företrädare sade efter att ha lämnat regeringen. I sitt första tal efter att ha lämnat regeringen sade : måste öppnas för arbetskraftsinvandring. Det är nödvändigt för att öka integrationen. Det är nödvändigt för att ta kampen mot främlingsfientligheten. Det är något lite lustigt med socialdemokratiska ministrar. Det råder ofta en tystnad så länge de sitter i regeringen, och när de har lämnat den säger de massor av klokheter om sådant som de borde ha gjort medan de fanns där. Sammanfattningsvis kan man säga att vi ser en flyktingpolitik och en regering som visar handlingskraft vad gäller hårda tag och restriktivitet men som är i det närmaste handlingsförlamad när det gäller humanitet och liberalisering av vår migrationspolitik. Varje gång finns det ett skäl, och varje gång säger migrationsministern eller någon annan så här: Vi måste göra detta för att värna den humana flyktingpolitiken i . Men gör man det för , hamnar vi i en situation där det inte finns så mycket humanitet kvar att värna. Här har och flera andra partier i ett mycket tydligt alternativ för att klara en human flyktingpolitik. Det handlar om att få en human och rättssäker asylprocess. Det handlar om att få ett nytt lagrum i utlänningslagen för att garantera att barns bästa verkligen sätts i främsta rummet.