prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Det är ett komplement till budgetpropositionen och innehållet en fördjupad redovisning av de resultat som har uppnåtts samt hur dessa motsvarar de mål som vi har satt upp. Det övergripande målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden. Detta inbegriper även försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de nationella handlingsprogrammen. Hela 65 motioner behandlas i betänkandet, men samtliga motionsyrkanden avstyrks. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande finns 37 reservationer och 6 särskilda yttranden. 178 (): Först av allt vill jag yrka bifall till reservation nr 2. Sedan vill jag påpeka att jag naturligtvis står bakom även de övriga reservationerna och vill dessutom hänvisa till det särskilda yttrande som vi har i betänkandet och som beskriver den moderata jordbrukspolitiken i ett lite större sammanhang. Julen är snart här. Vi påmindes mycket tydligt om det när luciafirandet ägde rum i Bankhallen. Det påminde oss om dess ankomst. Julefriden kommer förhoppningsvis att sänka sig, och vi kommer var och en få lite välförtjänt vila och förhoppningsvis lite lugn och ro. De svenska högtiderna kretsar ofta kring maten. är det julskinka, korv, lutfisk och gröt. Vid påsk har vi äggen som framstår som en central del av matsedeln. har vi sillen. Men någonting har hänt, och någonting händer. var det nämligen råvaror från den egna gården man använde. Sedan var det från närområdet eller näraliggande byar. Sedan var det i regel från . Men kommer vår julmat och vår högtidsmat från hela världen. Julskinkan kommer inte sällan från eller , påskäggen från eller , midsommarsillen har simmat i , kycklingen är inte så sällan från , köttfärsen kommer från , kantareller från , biff från , ost från , lingonen i sylten kommer från , öl från och gås huvudperson, gåsen själv, ofta från . kan vi ställa oss frågan: Hur länge är mjölken svensk i våra butiker? Självklart berikar det här inflödet oss på många sätt. Andra länders mat och kulturer kommer in i våra hem. Men varför är det så här? Och framför allt: Varför har det blivit så här? Problemet ligger inte i den svenska livsmedelsproduktionen och definitivt inte hos de svenska bönderna, utan felet står att finna bland annat i den här kammaren. Det är ett fel som är begånget av tre partier, Socialdemokraterna, , som faktiskt bedriver en direkt jordbruksfientlig politik för den svenska livsmedelsproduktionen s, v och fasa. De svenska jordbrukarna tvingas att bära en högre kostnad än kollegerna i . Man har extra skatter på produktionsmedel, man har extra krav på stallar och gödselbassänger. Det gör att den svenska livsmedelsproduktionen hamnar i en strykklass. Eller varför ska en svensk bonde betala mer per liter diesel än hans finske kollega eller mer än hans holländske kollega för att producera exakt samma livsmedel? Det måste bli ett slut på den avoghet som majoriteten så tydligt riktar mot den svenska livsmedelsproduktionen. Vi har bra kvalitet, vi har livsmedelssäkerhet i världsklass, och ändå kan inte de svenska livsmedlen konkurrera. Det beror som sagt på tre partier. Vi hade före inträdet i EU en ryckighet i den svenska jordbrukspolitiken, som gjorde att bönderna var väldigt utsatta för politiska nycker. Efter EU-inträdet blev det en lugnare period av det skälet att det blev långsiktigare regler. Men har vi en halvtidsöversyn av den svenska jordbrukspolitiken, som bryter en överenskommen period, nämligen den i Agenda , , och det har vi varit kritiska mot. sitter vi återigen i den situationen att vi ska applicera jordbrukspolitik på det svenska jordbruket, och det är vi politiker som ska göra det. Det finns som bekant två grundmodeller för detta: någonting som kallas gårdsmodellen och någonting som heter regionmodellen. Man kan konstatera så långt vi har kommit i analysarbetet att ingen av de här är fullkomliga eller riktigt bra. Därför är det oerhört viktigt, om vi ska slå vakt om produktionsjordbruket som vi gör från moderat håll, att vi prioriterar detta och försöker hitta en modell som kan tillgodose dels dem som är mest effektiva och framgångsrika, dels de ägarintressen som finns knutna till marken. Det förmår inte någon av de här modellerna att göra på ett tillräckligt bra sätt. Det som jag nu har inlett med är alltså bakgrunden till den situation som det svenska lantbruket befinner sig i. Det är mot denna bakgrund som den här budgeten ligger. Det innebär att man måste vara oerhört försiktig och klok när det gäller att lägga upp de politiska förutsättningarna för framtiden. I vår budget är vi motståndare till att införa en ny djurskyddsmyndighet. Vi sade redan när det föreslogs att den skulle införas att den skulle kunna bli en tummelplats för miljöpartister, och genom att man nu har hämtat en generaldirektör från ser det ut som att vi skulle få rätt på den punkten. När det gäller djurtillsynen i har redan talat om att varje ny myndighet som bekant försöker Socialdemokraterna lösa alla problem med en ny myndighet kräver ytterligare samordning, ytterligare administration och byråkrati. Det sade vi också. Jag kan bara vädja till majoriteten att se till att inte införa den här myndigheten, för den tar pengar från det svenska lantbruket. Satsa på inspektörer i stället för på byråkrater! När det gäller har vi än inte lyckats förstå vad det tillför i värde motsvarande de 4,5 miljoner som det kostar. Ingen har lyckats bevisa att det tillför något som motsvarar kostnaderna. Vi tycker inte att vi ska behöva återföra några pengar från handelsgödselskatten av det enkla skälet att vi inte vill lägga denna i de svenska böndernas ryggsäck. Vi vill inte ta ut skatten, alltså behöver vi inte återbetala den. Det är typisk politisk klåfingrighet. När det gäller ekologisk produktion är det 15 miljoner som vi vill ta bort, därför att vi anser att det är ett rent näringsstöd och ingenting annat till en specifik produktionsgren. Det är fel mot bakgrund av att just de här produkterna har en förmåga att stå på egna ben. Sedan, fru talman, har vi ett antal reservationer. Det handlar bland annat om att man ska kunna få EU-stöden i euro och så att man inte ska behöva vänta. Men har ju staten faktiskt visat sig vara en dålig betalare även till EU. Det är väl därför som man schackrar med pengarna till bönder. Återigen är man bondefientlig. I civila sammanhang hamnar man hos när man bär sig åt så, men det gör man tydligen inte som land. är på väg utför när det gäller det här förhållandet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag tillönska er alla en god jul och ett gott nytt år och även kammarkansliet som ibland har, tror jag, det tveksamma nöjet att tvingas åhöra våra debatter. Men ni har en välförtjänt vila framför er, och den tillönskar jag er av hela mitt hjärta. 179 (): Vilken värld vi lever i! dör en människa av hunger medan andra människor lider av övervikt och dör av fetma. Mitt i denna komplexa tillvaro ska vi internationellt på EU-nivå men också nationellt fatta beslut om en jordbrukspolitik som leder till att alla munnar mättas, resurserna tas till vara och miljön bevaras. kommer vi också att besluta om implementeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU. anser att det vore värdefullt om en samsyn kunde uppnås, eftersom det då skulle skapa förutsättningar för långsiktiga spelregler oavsett framtida politiska majoriteter. Med denna bakgrund vill jag beskriva syn på utgiftsområde 26, Jord, skog och fiske. vill jag yrka bifall till reservation 26 men står givetvis bakom samtliga folkpartireservationer. En viktig hörnsten för är hållbarhetsaspekten. Den politiska inriktningen ska vara ett målmedvetet arbete för ett miljömässigt bra jordbruk. Växtnäringsläckage och ammonikavgång ska tas på största allvar. Ekologisk produktion är och har varit en viktig spjutspets. Samarbete, inte motsatsförhållande, bör råda mellan ekologisk och konventionell odling. anser att det nu är av största vikt att uppmuntran och stimulans ges till de konventionella brukare som på många olika sätt, utan att klassas som ekoodlare, satsar på miljömässigt hållbar produktion. vill också, vad skogen anbelangar, lyfta fram skötselplaner och frivilliga naturvårdsavtal. Och jag vill påpeka att våra satsningar på biologisk mångfald, som vi diskuterade tidigare, inte i första hand rör inköp utan skötsel, framför allt kalkning. Jordens, skogens och fiskets betydelse för landsbygdsutvecklingen kan inte nog betonas. Förutom alla livskvalitetsvärden som de står för, är de också en förutsättning för stora exportintäkter och en mängd arbetstillfällen. Livsmedels-, massa- och pappersindustrin kommer på fjärde respektive femte plats vad gäller de största industrisektorernas omsättning, 129 respektive . Drygt 75 000 människor är anställda inom massa-, pappers- och trävaruindustrin och drygt 60 000 inom livsmedelsindustrin. Det senaste årets larm om risken för att till exempel torsken ska fiskas ut innebär att insatserna på det här området måste öka. Vi vill därför ge ett utökat anslag. anser att företagarperspektivet är en annan viktig hörnsten. I konsekvens med vår företagarsyn anser vi att jordbruksfrågorna ska sortera under . Ett förenklat regelverk och en minskad byråkrati gynnar småföretagsamheten och har en oerhörd betydelse, inte minst för utvecklingen av landsbygden. Företagare behöver långsiktiga spelregler. Ändrade datum för utbetalning av EU-ersättningar vållar stora problem för många jordbruksföretag. Vi anser att det är oacceptabelt. är positivt till en ökad marknadsanpassning som innebär att produktionen styrs av varor och tjänster som konsumenterna efterfrågar. Det är nödvändigt att den gemensamma jordbrukspolitiken avregleras. Jordbruksföretagaren ska kunna ta skäligt betalt för sina produkter men ska också ersättas för de allmänna nyttigheter som samhället efterfrågar. Erfarenheten av genomförande av miljö- och landsbygdsprogrammet har visat att kvinnorna haft en nyckelroll i de förändringar och den utveckling som skett på landsbygden. För att kunna förstärka företagande, både kvinnligt och manligt, kan en förenkling vad exempelvis gäller F-skattsedel underlätta avsevärt. Inom jord- och skogsbruket finns en stor outnyttjad energipotential. Beräkningar har gjorts att en ökning från 100 till fram är fullt realistisk. Inom skogsbruket utnyttjas enligt av skogens rest- och biprodukter. Även här krävs långsiktiga ekonomiska spelregler för att möjliggöra satsningar. För att klara koldioxidproblematiken och därmed den viktiga klimatfrågan är alla åtgärder som minskar fossilberoendet av högsta aktualitet. Vi vill öppna upp för olika förnybara energikällor. Djurhälsa och livsmedelssäkerhet är andra viktiga områden inom budgetområdet. tillskjuter extra medel till den nya , då vi anser att större effektivitet krävs vid överträdelse av djurskyddet. Det handlar om tragedier både för människa och för djur som kräver snabba åtgärder. Vi är för övrigt positiva till beslutet att inrätta en ny djurskyddsmyndighet. Vi vill satsa mer än regeringen på för utökad livsmedelskontroll. driver dessa frågor med stor kraft inom EU och borde höja ribban även nationellt. En väl fungerande veterinärorganisation är en hörnsten i både djurskydd och livsmedelssäkerhet. Det är av yttersta vikt att konkurrenssituationen blir likvärdig mellan privatpraktiserande veterinärer och distriktsveterinärer. Utbildning, forskning och utveckling är nödvändigt för att man ska kunna möta framtidens alla utmaningar. Vi anser att det är av stor vikt att stärka den enskilda forskarens fria ställning. Det är egentligen bara då man vågar komma med de obehagliga sanningarna. Därför vill vi öka fakultetsanslaget till . SLU är det enda universitet som inte ligger under . Regeringen bör, om SLU ska ligga kvar under , klarlägga i vilka frågor har ett speciellt ansvar gentemot sina näringar. Vad gäller forskningen som stöds av Formas vill vi också här öka anslaget. anser att det är viktigt att hela området från jord till bord är täckt. av alla våra sjukdomar är kostrelaterade, allt från diabetes, övervikt och allergier till hjärt-kärlsjukdomar. Forskning och framtagande av livsmedel med hälsomervärde, så kallad functional food, är därför oerhört väsentligt. Jag har här pekat på några områden som vi vill förstärka, men för att kunna finansiera inte minst skattesänkningar för småföretagen har vi också i vår budget flera förslag på besparingar och effektiviseringar. Bland annat vill vi se ett slimmat och förändrat jordbruksverk. Jag vill, fru talman, avsluta med de tankar som jag påbörjade mitt anförande med. Ansvaret att förvalta jordens resurser delar vi globalt. Vi ska ge förutsättningar för ett miljömässigt och ekonomiskt hållbart svenskt jordbruk, som producerar högkvalitativa livsmedel i kombination med en efterfrågad landskapsbild, som vi i internationella sammanhang ska möjliggöra en livsmedelsproduktion genom gemensamma åtgärder vad gäller tekniska lösningar för vattentillförsel, forskning, handelsmöjligheter och miljöåtgärder. Det är i sanning en stor utmaning! 180 (): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 36, även om jag naturligtvis står bakom samtliga reservationer från kristdemokratisk penna. I ett särskilt yttrande som finns bifogat till betänkandet presenterar vi vårt alternativ till utskottsmajoritetens politik när det gäller anslagen med mera. Även om detta betänkande angående utgiftsområde 23 behandlar många viktiga områden, som vi redan har hört beröras här, väljer jag att koncentrera mitt anförande till jordbrukspolitiken. Den reservation som jag hänvisade till handlar om jordbrukets konkurrensvillkor. Det är inte första gången denna fråga tas upp här i kammaren gjorde det alldeles på ett utomordentligt träffsäkert sätt i den delen och jag är säker på att det inte heller kommer att vara sista gången som den frågan kommer upp här. Socialdemokraternas förblindade fasthållande vid en politik som försämrar svenska jordbruksföretagares konkurrensförmåga gör det nödvändigt att gång på gång visa på att det finns alternativ som vet att uppskatta det arbete som dygnet runt görs för att producera svenska livsmedel med god kvalitet, höga miljöambitioner och stor omsorg om djuren. För att svenska bönder ska kunna stå sig i konkurrensen med sina europeiska kolleger bör villkoren vara någorlunda jämlika. Inte minst skatter och avgifter bör harmoniseras med övriga EU-länders. Regeringens tal om jordbruket som en framtidsnäring och löftet om att genomföra handslaget om sänkt dieselskatt sviks gång på gång, på gång, på gång. Vi kommer säkert att även få höra från Socialdemokraterna att man tittar på jordbrukets konkurrensvillkor och att man bereder frågan i . Medan Socialdemokraterna tittar på konkurrensvillkoren är det många familjeföretagare och jordbrukare runtom i landet som får titta på när grannar och vänner packar ihop och säljer av. När regeringspartiet i långbänksdepartementen bereder förslag bereder sig jordbruksföretagare för att lägga ned sin produktion därför att det är lönsamt på grund av produktionsförutsättningar som i flera avseenden är sämre än grannländernas. Lönsamhetsutvecklingen i det svenska jordbruket har sedan EU-inträdet 1995 stabiliserats på en något högre nivå . Det är alltså inte tack vare regeringen, utan trots regeringen. Det är EU-inträdet och medlemskapets konsekvenser som har gjort detta. Den svenska lönsamheten är dock påtagligt sämre än exempelvis den finska. Dieselskatten för jordbrukets maskiner i ligger på per liter och i . Bland EU-länderna är det enda land där dieselskatten inom jord- och skogsbruk är densamma som för personbilstrafiken. Tyvärr, fru talman, tvingas jag konstatera att det för svenska socialdemokrater inte verkar vara viktigt att vi i vårt land har en livskraftig livsmedelsproduktion av högsta kvalitet. I skarp kontrast till Socialdemokraternas politik menar vi kristdemokrater att jordbruket inte är vilken näring som helst. Det handlar om förvaltarskap, att vårda, bevara och utveckla grundläggande livsbetingelser, livsbetingelser som berör oss alla . Det handlar om livsmedel i dess verkliga mening. Jordbruket förvaltar och förmedlar viktiga värden att bruka jorden, att odla och producera mat, att hålla landskapet öppet, att ta till vara det naturen ger, att vårda miljön. ser livskraftiga jordbruksföretag och familjejordbruk som en bas för en levande landsbygd, där ett ekologiskt uthålligt brukande av jorden och produktionen av högkvalitativa och fullvärdiga livsmedel är huvuduppgiften. Denna grundsyn leder oss till slutsatser som presenteras i vår partimotion och i det särskilda yttrande som bifogas betänkandet. I tio punkter sammanfattar vi vår huvudsakliga politik på jordbruksområdet: jordbruket är inte vilken näring som helst, jordbruk och öppna landskap i hela landet, rättvisa skattevillkor, socialt stöd med avbytartjänst, skördeskadeskydd, tillämpa EU:s gemensamma jordbrukspolitik med förnuft, utvecklade exportmöjligheter, god etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk, försiktighet när det gäller genmodifierade livsmedel, konsumenterna kräver trygghet och livsmedelssäkerhet. Sammantaget föreslår mer än regeringen till utgiftsområde 23. Tillsammans med sänkt skatt på diesel, återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel med mera innebär budgetalternativ att jordbruksnäringen tillförs mer än i regeringens budgetförslag. Det finns ett par områden i utskottsmajoritetens ställningstagande till regeringens budgetförslag där eftertankens kranka blekhet klädsamt sprider sig över majoritetens anleten när frågorna kommer på tal. Det gäller hanteringen av regeringens halvering av anslaget till prisstödet för renkött och de neddragna respektive borttagna anslagen till omarrondering i och invallningsprojekt i . har i sitt budgetalternativ uppmärksammat detta med höjda anslag. Jag ska inte strö ytterligare salt i de öppna, variga, bultande och svårläkta såren. Jag nöjer mig med att förutsätta att den socialdemokratiska utskottsgruppens dynamiska och duktiga företrädare, som har regelbundna överläggningar med kamraterna i ministerns kansli, ser till att vårpropositionens innehåll räddar dem från ytterligare pinsamheter på de här områdena. Ni kan räkna med stöd från . Tiden är knapp. Jag vill därför i övriga frågor hänvisa till de förslag och synpunkter som framförs i vårt särskilda yttrande samt till de 14 reservationer som vi står bakom. 181 (): Jorden och skogen finns över hela . Det är en naturresurs och ett kapital som inte flyttar utomlands. 250 000 människor är sysselsatta i jordbruk och i livsmedelsindustrin och hos underleverantörer i olika led. Jordbruket är en viktig näring som måste förse oss med livsmedel, öppna landskap, biologisk mångfald och en levande landsbygd. I anser vi att jordbruksproduktionen ska ske så nära konsumenten som möjligt, vilket betyder att jordbruket så långt det är möjligt ska finnas över hela landet. måste allt jordbruk bli ekologiskt anpassat, eftersom dagens jordbruksmetoder hotar den biologiska mångfalden och miljöer. Målet med vårt jordbruk måste vara att vi producerar säkra livsmedel av god kvalitet med stor hänsyn till miljön och till djurens välbefinnande. Vi måste förena ekologiskt, ekonomiskt och socialt uthålliga jordbruk i hela landet. Skogen har under många försett med stora rikedomar. Det är bland annat genom skogen som vår välfärd har kunnat byggas upp. Att ägna sig åt skogsbruk är en extremt långsiktig investering. Många exempel visar att vi människor inte alltid har haft tålamod nog att bruka skogen med långsiktigt hållbara metoder. Men skogen är mer än träd. Den är växter och djur, en plats för avkoppling eller äventyr. Skogen är också en naturresurs, och vi måste ställa stora krav på brukandet av skogen för att alla dessa intressen ska tillgodoses. Det är också viktigt att vi fortsätter att vidga vår syn på skogen som resurs. Skogens sociala värden behöver utvecklas liksom dess betydelse för folkhälsan och ett aktivt friluftsliv, bland annat genom att den tätortsnära skogen tillmäts större betydelse. Det är kanske så att miljömålet skulle överordnas produktionsmålet när det gäller skogspolitiken. En ledande s-politiker lovade på att naturvården i den statliga skogen skulle förbättras. Snabba reformer och nya tag utlovades. har anslaget till skydd av skog ökat, och vi i anser att detta är bra men inte tillräckligt. Mer pengar måste avsättas till skydd av skog om inte fler arter ska gå förlorade. Staten måste bli ett föredöme i arbetet med att utveckla ett ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk, där ambitionsnivån vad gäller naturvård är högre än i det privata skogsbruket. Fisket runt Sveriges kuster och på svenskt vatten är inte långsiktigt hållbart. En kombination av höga halter av näringsämnen i haven från jordbruket och ett överfiske har lett till att flera arter i de svenska haven är på väg att helt försvinna. För oss i är utgångspunkten att den verksamhet människan bedriver i de miljöerna ska vara ekologiskt hållbar. Försiktighetsprincipen ska råda då vi inte med säkerhet kan säga vad konsekvenserna blir. Vi måste lyssna mer på experternas råd och följa de rekommendationer om fångstkvoter som de ger och inte som konsekvent överträda dem. Konsumenterna ska ges möjlighet att göra medvetna val för att bidra till ett hållbart fiske. I raden av många åtgärder som behövs vill jag lyfta fram behovet av flera reservat. reservat av olika karaktär skyddar lek- och uppväxtområden, bidrar till ökade fisketillgångar och kan ge viktig kunskap för den långsiktiga forskningen. Den nya påbörjar sitt arbete . Djurskyddsfrågorna har inte tidigare givits tillräcklig tyngd och utrymme. Jag tror att den nya myndigheten innebär ett steg i rätt riktning mot en mer etisk och en moraliskt bättre djurhållning. Det är också positivt att myndigheten förses med ett djurskyddsråd och får egna forskningsanslag för att bättre kunna beställa forskning om djurskydd. Och om vi i visar att vi tar djurskyddsfrågorna på allvar sänder vi säkert ut signaler i vår omgivning om att dagens regelverk varken fungerar eller är tillräckliga. Det är viktigt att djurskyddet integreras mer i vårt samhälles värderingar och attityder. Vi är många som frågar oss var gränsen går för att hålla köttpriserna på låg nivå. Hur mycket ska marknaden få styra djurhållningen? I dagens rationella livsmedelsproduktion har man glömt bort att det är levande djur det handlar om. Inom EU klassas djur som varor och hamnar under lagstiftningen om handel med jordbruksprodukter. Huvudinriktningen för djurskyddspolitiken måste vara att minimera djurtransporter. Att EU subventionerar djurtransporter och ger exportbidrag för levande djur tycker jag är oacceptabelt, och det måste avvecklas. I stället är en utveckling mot lokal och småskalig livsmedelsförädling med lokala slaktmöjligheter på eller i närheten av gården ett bra alternativ. Man kan till exempel ha mobila slakterier. Vi vill ha en djurhållning som sätter djurhälsa, djuretik och säkra livsmedel i centrum. Och jag är övertygad om att många människor vill ha en sådan förändring. EU:s jordbrukspolitik, som också till stor del är , har kritiserats för mycket: höga kostnader, dålig måluppfyllelse och subventionerad överproduktion som leder till att överskottet dumpas på världsmarknaden, vilket slår mot jordbruket i syd. Det handlar också om stora negativa miljöeffekter. har jag bara nämnt en del av kritiken. Men EU:s jordbrukspolitik håller på att förändras. I tror vi att det är bra om jordbrukspolitiken blir mer marknadsinriktad och om man producerar det som verkligen efterfrågas och inte vad man får mest bidrag för. En viktig princip för jordbrukspolitiken bör vara att samhället främst ersätter jordbrukssektorn för dess produktion av kollektiva nyttigheter, och det är bra om en större del av det som är direktstöd kan föras över till miljöersättningar och landsbygdsutveckling. Det är glädjande att den ekologiska odlingen och produktionen ökar, men tyvärr tycker vi inte att den ökar tillräckligt fort.