prot · GR0949 · 2003-12-15 00:00:00 — Man har alltså inga möjligheter att planera en verksamhet som har det innehåll som krävs för att ge människor den vård och rehabilitering som de behöver för att kunna komma ut i samhället som hederliga samhällsmedborgare, eller åtminstone göra ett försök att komma in i ett hederligt liv. I vår reservation 26 under punkt 28 belyser vi den katastrofala situation som råder på våra häkten. Det är också en fråga som vi har lyft upp om och om igen både i kammaren och i utskottet. var antalet verkställighetsfall 350 i medeltal i våra häkten. Antalet dömda som väntar på fängelseplats har fördubblats . Trots allt fint resonemang, trots alla yrkanden och krav från oppositionen och trots alla löften från majoriteten är situationen sämre . Vad avser majoriteten att vidta för åtgärder för att komma till rätta med den här situationen? Regeringen måste i handling visa att den vill att brotts- och våldsutvecklingen ska stoppas. Den nedmontering som pågått inom rättsväsendet måste vända i en aktiv satsning på fungerande domstolar, polisstationer i hela landet, poliser på gator och torg, fängelser som rehabiliterar de intagna. En mobilisering av motkrafter mot våldet måste ske aktivt på alla nivåer. Att alltfler ungdomar och andra samhällsmedborgare beväpnar sig måste förhindras. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera våra samhällsmedborgare rättstrygghet. 4 (): När vi debatterar utgiftsområde 4 Rättsväsendet, och budgeten för rättsväsendet , är det ganska viktigt att poängtera att det här är ett stort område inom budgeten. Anslaget är 26,5 miljarder . Av dessa får polisen 14 665 miljoner. Jag tycker att det är viktigt att poängtera det här, för det kan i debatten låta som att det här är ett område som ständigt avrustas och som får väldigt lite resurser. Men så är inte fallet. har rättsväsendet ständigt fått ökade resurser. Vi kan mycket väl diskutera: Räcker resurserna? Borde det vara mer? Det finns väl inget område inom budgeten där en majoritet säger: Nej, vi kan minska budgeten på det här området. Vi behöver inte mer pengar. Vi klarar oss jättebra. Självklart är det alltid en balansgång mellan hur man ska satsa resurserna. När det gäller rättsväsendet är den balansgången oerhört viktig. Det är oerhört viktigt att rättsväsendet får resurser för att kunna möta de problem som man ställs inför. Men det är också oerhört viktigt att man inte minskar resurserna till kommunerna när man ska fördela pengarna i budgeten. Vi vet att det är i kommunerna som det brottsförebyggande arbetet är som allra störst. Vi vet att det är i skolorna och inom barnomsorgen som vi faktiskt kan börja lägga grunden för att minska brottsligheten. Vi vet att det är i kommunerna som man framför allt tar ansvaret för missbruksvård. Men vi har tyvärr sett en våg över hela landet där missbruksvården har minskat. Man satsar inte resurser på missbrukarna. Vi vet att missbrukarna begår brott för att finansiera sitt missbruk. Frågan är: Hur ska vi möta de problem som vi står inför i samhället ökad kriminalitet, ökat missbruk? Ska vi satsa alla resurser på rättsväsendet för att polisen ska bekämpa brottsligheten och på kriminalvården för att kunna låsa in de kriminella? Eller måste man ha en helhetsbild så att man faktiskt kan se att det inte går att dra in resurser från det brottsförebyggande arbetet? När vi diskuterar våldsbrottsligheten och brottsökningarna i samhället och så väldigt tydligt pratar om brott och straff och bekämpning av brottslighet kanske man också ska se att faktiskt är det enda genuint alkoholliberala partiet i riksdag. Om fick bestämma skulle vi slopa alla verkningsfulla restriktioner inom alkoholpolitiken. Om alkoholen släpps fri, som önskar, vet vi att skadorna av brottsligheten och våldsbrottsligheten ökar dramatiskt. Det finns mycket klar och tydlig forskning som visar på sambandet mellan brottslighet, framför allt våldsbrottslighet, och alkoholintag. Man måste ha en helhetsbild i politiken. Det går inte att bara titta på ett område. När vi tittar på polisens verksamhet tycker vi i att det är oerhört viktigt att börja sätta fokus på effektiviteten. Det pågår en mängd projekt inom polisen för att bygga upp en nationell polis där man genom samordning kan nå effektivitetsvinster. Men det räcker inte, herr talman. När polisen själv genomför projekt för att öka sin effektivitet och utlyser en tävling för att se vem som kan upptäcka flest brott ökar effektiviteten dramatiskt. Jag tror att vi måste sätta fokus på effektivitet i organisationen. Vi måste sätta fokus på ledarskap. Vi måste sätta fokus på samordning och vi måste också sätta fokus på antalet poliser. Där är vi helt överens. När jag reser runt på olika närpolisområden i möts jag ständigt av uttalanden som: Ja, var vi 14 poliser här; nu är vi 3. Vid nästa närpolisstation får jag höra: Ja, var vi 22; nu är vi nere i 8. När jag börjar räkna ihop hur många poliser som har försvunnit från verksamheten i närpolisområdena och hur många poliser som det finns hos den polismyndigheten kan jag med vanlig enkel matematik konstatera att ett stort antal polistjänster uppenbarligen har försvunnit. Vi måste se över organisationen så att organisationen, administrationen och allt annat arbete inte slukar resurser utan att vi får poliser att arbeta där de behövs allra mest. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi nu när vi trots allt satsar på polisen också sätter fokus på effektiviteten. Ett område som också har varit uppe tidigare i debatten är kriminalvården den oerhört pressade situation som kriminalvården har. har vi det högsta antalet fångar i . Det finns inte anstaltsplatser så att det räcker, utan det har uppstått en överbeläggningsproblematik. Häktena är överfulla. Det finns verkställighetsfall som sitter i häktena, och det är oerhört allvarligt. I den situationen måste man ställa sig frågan: Om polisen inte kan klara upp brott, om man är ineffektiv och om allting går bakåt, hur kan det då komma sig att det blir fler och fler dömda och som är intagna på anstalter? Antalet fångar ökar. Uppenbarligen lyckas polisen, åklagarväsendet och domstolsväsendet åstadkomma någonting. För oss i är det ganska tydligt att detta är en situation som man ska ta på stort allvar. Men det är självklart att det inte bara handlar om att bygga nya anstaltsplatser, utan man måste se hur fångpopulationen kan minskas. Vi vet alla att ju längre straffen är, desto svårare är det att återanpassa människor. Livstidsstraffen behöver förändras. Situationen för de långtidsdömda behöver förändras så att de kan ha elektronisk fotboja längre i slutet av strafftiden. Man skulle behöva införa halvtidsfrigivning för förstagångsdömda detta för att minska skaderiskerna och för att underlätta en återanpassning. Den elektroniska fotbojan bör kunna användas , upp . Det är lösning på överbeläggningsproblematiken inom kriminalvården. Vi tror inte att lösningen är att låsa in flera och , utan man måste möta denna problematik på ett annat sätt. Med detta vill jag yrka bifall till förslagen i budgetbetänkandet. 5 () replik: Jag har upptäckt att det finns en viss kluvenhet hos när hon försvarar den här budgeten. Å ena sidan säger hon att detta är ett område som verkligen har fått mycket resurser . Å andra sidan säger hon att det finns ett antal behov. Jag har med intresse läst uttalande i universitets granskning av kriminalvården där hon säger: inställning är att de ekonomiska anslagen är för snålt tilltagna. Då vill jag bara fråga hur det känns att stå i talarstolen och försvara regeringens budget som och kanske även partiet uppenbarligen har en annan inställning till behoven inom kriminalvården. Sedan säger att man ska sätta fokus på effektiviteten hos polisen, och det låter ju väldigt bra. Men jag skulle vilja att utvecklade vad det är för slags effektivitet som hon efterlyser. Vilken strategi har hon för att detta ska kunna genomföras? Jag har inte sett någonting av detta i motioner. Det finns inte så mycket att läsa därvidlag eftersom hon agerar tillsammans med majoriteten. Detta med kommunerna är också väldigt intressant. Flertalet av de borgerliga partierna avsätter mer resurser till kommunerna just därför att vi ser att har deras åtaganden via statens pålagor blivit alltför stora. Det är de svaga som får betala. Hur kan försvara den här politiken som hon själv uppenbarligen har en helt annan uppfattning? 6 () replik: Nej, jag har inte en helt annan uppfattning själv. Det är helt klart att resurserna till kriminalvården utifrån den lagstiftning som gäller och det tryck som finns där är helt otillräckliga. pågår det en del förändringsarbete, men vi i tror inte att det räcker. Därför lägger vi också fram förslag som kommer att tas upp i andra sammanhang än i samband med budgeten. Vi föreslår halvtidsfrigivning för förstagångsdömda, för elektronisk fotboja i slutdelen av straffet, avskaffande av livstidsstraffet och användande av fotboja . Det skulle förändra situationen inom kriminalvården. Med de resurser och det regelverk som finns är det oerhört problematiskt inom kriminalvården. Det står för. Men vi har andra lösningar än att skjuta till mer resurser och inrätta fler anstaltsplatser. Det finns en mängd olika åtgärder som kan vidtas inom polisen. Man behöver jobba vidare med arbetstidsförläggningen. Fler poliser behöver vara i tjänst där de flesta brotten begås. Man behöver sätta större fokus på förstahandsåtgärder vid brottsplatsutredningar. Det behövs en effektivare IT-användning. På många håll finns det oerhört stora brister inom polisen. Det är en mängd sådana åtgärder som måste vidtas för att det ska bli bättre. Det hjälper inte med enbart mer resurser. 7 () replik: Jag börjar med det som avslutade med, nämligen polisens brottsplatsundersökningar. Problemet är att på många platser i vårt land rycker inte ens polisen ut eftersom det är för långa avstånd. Man anser att det inte är meningsfullt att åka för ett brott som sannolikt kommer att avskrivas. Så det var inte något bra exempel. sade några andra intressanta saker i den utfrågning som alla partier genomgick. När det gäller detta med anstaltsstorlek propagerar regeringen för att det ska finnas en stor anstalt medan tycker att det är fel tillvägagångssätt, inte minst utifrån närhetsprincipen. Jag skulle vilja att satte ned foten och talade om vad det handlar om när det sägs i det här svaret att är kluvet i fråga om anstalterna. vill jag kommentera detta med brottsförebyggande arbete. Både och jag vet att om vi ska komma till rätta med problematiken i vårt samhälle måste vi arbeta med människors värderingar, människors syn på vad som är rätt och fel, och det arbetet måste börja väldigt . Där har gång på gång motionerat om kampanjer där dessa uppgifter och roller synliggörs, alltså den viktiga roll som vuxna har som föräldrar, lärare, barnomsorgspersonal och så vidare. Mig veterligen har aldrig över huvud taget yrkat bifall till vårt yrkande. Det är svårt att få detta att gå ihop. Det är en sak att formulera vackra fraser om vad man vill, men det gäller också att i handling visa att man står för det man säger. 8 () replik: Jag ska inleda med att kommentera det som säger om att polisen inte ens tycker att det är meningsfullt att rycka ut. Det är ett stort problem som har med effektiviteten att göra, att avgöra vad som är meningsfullt, om ärendet kommer att bli avskrivet eller om det inte är någon idé att rycka ut. Det är en av de saker som vi måste ta tag i när det gäller polisen. Man måste komma till rätta med den attityden. Det ska inte avgöras på förhand vad som kommer att gå till domstol eller inte. Det finns en mängd sådana saker som behöver lyftas fram. Vi kommer säkert att få tillfälle att diskutera detta . sade att vi i har en kluven inställning till anstalter. Man skulle kunna få ett effektivare resursutnyttjande med större anstalter, men större anstalter innebär också att människor placeras längre från sina hemorter, vilket försvårar utslussningen och återanpassningen. Där finns det en klar och tydlig problematik. Vi i har inte satt ned foten ordentligt. Jag tycker att det är en viktig diskussion som vi ska fortsätta att föra. När det gäller det brottsförebyggande arbetet och vuxenvärldens värderingar instämmer jag delvis i uppfattning att vuxenvärlden måste reagera på ett helt annat sätt och ta ett större ansvar. Däremot tror jag inte att en landsomfattande kampanj kan förändra attityderna. Men om fler vuxna inte köpte smuggelsprit, om fler vuxna inte köpte smuggelcigaretter, om fler vuxna inte köpte stöldgods, skulle vi kunna överföra andra värderingar. Det skulle också kunna påverka brottsligheten och kriminaliteten. Så det är ett stort ansvar för vuxenvärlden vad det är för värderingar vi överför. Den debatten behöver vi ta. 9 (m) replik: Jag förstod av inledning här att vi skulle vara nöjda med att polisen och rättsväsendet får så mycket pengar som de ändå får. Min konkreta fråga till är naturligtvis: Är och nöjda med den budgetfördelning som har gjorts? Det måste vi få svar på här , därför att ni kommer ju inte att sätta ned foten men däremot att trycka på ja-knappen. När det gäller exemplet från , då jag besökte ett närpolisområde med två poliser, undrar jag: Vad är det de ska effektivisera? Vi ser av RPS redovisning att den budget som ni tänker rösta ja till inte räcker för att fylla på med de tjänster som man skulle behöva, för att täcka scheman för och kvällar, för att kunna prioritera ungdomsbrottslighet, för att kunna prioritera narkotikabevakning. Vad ska de här två poliserna i göra? Ska de springa fortare? Vad är det för effektivisering som ser framför sig? Sedan blir man ju mörkrädd när man hör att det nu diskuteras effektivisering också i kriminalvården för att få den att fungera bättre. Ett exempel är halvtidsfrigivning av förstagångsdömda, som det heter. borde väl veta vid det här laget att den som döms till fängelse inte är ny i branschen. De som döms till fängelse för grova brott har en lång brottskarriär bakom sig. Det handlar naturligtvis om att polis och andra på ett stadium borde göra vettiga och fungerande insatser. Att, som är ute efter, lösa kriminalvårdens problem genom att släppa ut de grövsta brottslingarna verkar med förlov sagt rätt korkat. 10 () replik: När det gäller att effektivisera inom polisen handlar det mycket om arbetstidens förläggning och om hur man planerar den. Självklart kan inte de två poliserna i det här distriktet springa fortare. Däremot kan man faktiskt effektivisera när det gäller planeringen, när det gäller antalet poliser man har i tjänst och hur många man har i tjänst . Den senaste undersökningen som jag sett nu är den gammal visar att vi har allra flest poliser i tjänst i en onsdagsförmiddag. Här tror jag att det finns mycket som är möjligt att göra. Jag håller med om att glesbygdsproblematiken blir större och större. Det handlar också om att fler av de poliser som kommer ut från polisutbildningen blir uppslukade av storstadsområdena och att de söker tjänster där. Det är för få som vill ut och jobba på landsbygden. Det är en problematik som vi kommer att behöva göra något åt , för de poliser som kommer ut kommer att vara så pass efterfrågade att risken är att de inte kommer ut till glesbygd. När det gäller att lösa kriminalvårdens problem med att släppa ut folk tidigare vill jag säga att om hade varit lite mer noggrann hade hon vetat att , redan när frågan kom upp om att man skulle avskaffa halvtidsfrigivningen och förlänga straffen, ansåg att det kriminalpolitiskt var en ineffektiv metod. tror inte på att längre straff löser brottsligheten. Vi tror inte att längre fängelsestraff ger människor större möjligheter till återanpassning. Att i stället säga, som , att ju vi låser in dem desto kan vi behandla dem, tycker vi är ganska cyniskt. Det vore bättre att se till att resurserna kommer innan människor hamnar i kriminalvården. 11 (m) replik: Effektiviseringen ska då gå till så att man ska titta på arbetstidens förläggning. Det är ju väldigt svårt att göra det i stora delar av landet, där man inte ens täcker det grundläggande schemat därför att det inte finns personal tillgänglig och inga pengar till att anställa personal för att fylla ut det hela. Och det handlar inte bara om glesbygden. Jag var i häromsistens, och det var samma bekymmer där. Man kunde inte täcka schemat när man skulle behöva. Det handlade inte om att de sitter där på onsdagsförmiddagarna fullt ut, utan det handlar om att antalet poliser inte räcker till för att fylla schemat. Dessutom har man en hög medelålder som problematiserar det hela ytterligare. Frågan är i alla fall: Räcker den budget för polisen som majoriteten lägger fram eller gör den det inte? Har rätt eller fel? Sedan tror inte heller jag att längre straff löser alla problem. Men är ju totalt fixerat vid de dömda. Det är faktiskt en lisa för många brottsoffer att veta att den som har gjort sig skyldig till ett mycket grovt brott och blivit dömd för det åtminstone som de blivit dömda till inte är ute i samhället. Att lösa kriminalvårdens problem genom att släppa ut de dömda skapar problem på andra håll i samhället som jag tycker att borde beakta. 12 () replik: När det gäller att effektivisera och när det gäller att anställa personal är mycket väl medveten om att två nya polishögskolor har öppnats, att vi utbildar fler poliser i än vad vi någonsin har gjort. vet också att möjligheten att öka antalet poliser handlar om att kunna utbilda fler poliser. Det är ju inte så att det dräller runt poliser som väntar på att få en anställning och att man ute i polisdistrikten inte har råd att anställa dem. Det här är en problematik som kom av att man stängde . Men har det faktiskt öppnats ytterligare två, och det utbildas för fullt. Den här problematiken har ju majoriteten varit medveten om och har vidtagit åtgärder och fortsätter att vidta åtgärder för att komma åt. När det gäller kriminalvården återigen och att bara skulle se till de dömda tycker jag att det är en ganska billig retorik av , eftersom mycket väl vet att vi i motioner på flera områden lägger fram förslag som handlar om brottsoffren. Men att göra som och koppla ihop brottsoffrets upprättelse med inlåsning av människor är ett mycket förenklat sätt att se på problematiken. Det blir inte lättare om vi får fler och fler farliga människor som har varit inspärrade längre och får sämre möjlighet att komma tillbaka och återanpassas till samhället. De människor som råkar ut för dessa farliga människor i nästa omgång är också brottsoffer, något som man behöver betänka. Vi tror att man både kan satsa på brottsoffer och också våga diskutera återrehabilitering av dem som begår brott. 13 (): Jag vill börja med att säga att jag står bakom samtliga 24 reservationer och 7 särskilda yttranden, men jag tror att talmannen och mina riksdagskolleger är tacksamma för att jag väljer att yrka bifall enbart till reservation 7 under punkt 10 angående ökad antagning till polisutbildningarna och till reservation 16 under punkt 20 angående sjöpolisen. Samhället är vi, alla vi som bor här i tillsammans. Vi har kommit överens om att vi inte klarar av att sköta allting själva, och därför måste vi samarbeta. Vi har kommit överens om att samarbeta på lokal, regional och nationell nivå. På den nationella nivån ligger uppgifter såsom försvaret av hela landet, ekonomisk hjälp vid sjukdom, regler för hur vi får bete oss mot varandra och mycket mycket mer. Medborgarna har kommit överens om att dessa uppgifter ska skötas av oss gemensamt. Medborgarna ställer också krav på att uppgifterna ska skötas på ett bra sätt. Vi är förtroendevalda för att se till att uppgifterna blir skötta på ett så bra sätt som möjligt. De människor som jag pratar med runtom i landet tycker att olika samhällsuppgifter är olika viktiga, och får jag höra att rättsväsendet i stort är en av de allra viktigaste, om inte den viktigaste, uppgiften för samhället att klara av. Hela samhället är beroende av att människor kan känna sig trygga, att brottslighet förebyggs på ett effektivt sätt och att de som begår brott grips, åtalas, döms och får avtjäna sitt straff. Tyvärr är det mycket sällan som de människor jag möter är nöjda med hur rättsväsendet sköts. Varför kom inte polisen när vi ringde angående en pågående misshandel? Hur kan män gå fria för att de inte visste vad de gjorde med en kvinna? Varför får jag ett lägre belopp i brottsskadeersättning än vad domstolen dömde ut? Jag skulle kunna fortsätta länge med frågor som jag försökt besvara. När jag har försökt svara de här människorna har jag varje gång sagt: Det har varit en socialdemokratisk regering . Först när svenska folket röstat bort och vi fått en borgerlig regering i landet kan jag lova ordentliga satsningar på rättsväsendet. Med anledning av detta kommer att bjuda in de andra tre borgerliga partierna till en gemensam arbetsgrupp för ett bättre svenskt rättsväsende. Det är positivt att tidigare tillsatt en intern arbetsgrupp om brottsbekämpning. Vi i tycker att det nu är hög tid för en gemensam borgerlig arbetsgrupp för att vända den negativa utvecklingen med polisbrist, ökad brottslighet och sämre kriminalvård. Vi ska ha en ännu starkare blåslampa på justitieministern. behöver fler poliser. Detta tror jag att även regeringen håller med om. Men jag skulle gärna se en högre ökningstakt än . Då ökade antalet poliser med 29 stycken. Visserligen har majoriteten föreslagit en anslagsökning för polisen. Men det räcker inte, långt därifrån. Det behövs mer resurser, fler behöver antas till polisutbildningarna och en fjärde polishögskola behöver startas upp . Ska vi som samhällets förtroendevalda klara av människors berättigade krav på trygghet, uppklarade brott och lagföring så krävs det fler poliser. Med de kommande stora pensionsavgångarna måste polishögskolorna examinera ännu fler poliser för att vi totalt sett ska få en ökning. Det handlar inte bara om fler poliser utan även om att poliserna gör rätt saker. ser fram emot en renodling av polisens verksamhet. Det behövs dessutom fler civilanställda så att poliserna verkligen kan ägna sig mer åt polisiär verksamhet. Polisen måste också tillåtas att arbeta på ett mer flexibelt sätt. Det gäller inte minst polisen i landets mer glesbefolkade delar, dessa områden som den socialdemokratiska regeringen praktiskt tagit redan befriat från poliser. Det krävs nya bestämmelser för jour och beredskap i hemmet, och modern teknik skulle kunna användas effektivare. Glesbygdens speciella problem och förhållanden måste också vara en faktor när fördelningen mellan de olika länspolismyndigheterna görs. Nästa del av landet som den socialdemokratiska regeringen verkar vilja polisbefria är skärgårdarna utanför Stockholms- och . Sjöpolisen är skärgårdens närpolis. Det krävs bättre samarbete mellan sjöpolisen, och tullen, men sjöpolisen behövs. Rättsväsendet är som en kedja från polisen via åklagarna och domstolarna till kriminalvården. Hela denna kedja måste fungera. Riksåklagaren har i princip fått en uppgift: att öka lagföringen i fråga om de prioriterade brotten. Detta är alldeles rätt. Lagföringen måste öka. är den till exempel för våld mot kvinnor. För hatbrotten är den . Men hur ska åklagarna kunna öka lagföringen om de inte tillförs resurser? Organisationen har bantats. Av kanslipersonalen har till exempel sagts upp . föreslår ytterligare i anslag till åklagarna . Om det är en ren tillfällighet vet jag inte, men Riksåklagaren kommer att begära ett tillskott på just för för att klara sin verksamhet. pågår en centralisering av tingsrättsorganisationen av sällan skådat slag. åker runt i landet och berättar att hälften av landets alla tingsrätter ska läggas ned. Arbetsmiljön blir allt sämre, frustrationen ute i de berörda kommunerna är stor, och regeringen sitter bara tyst. Vi har debatterat detta förut, och jag ska inte använda så stor del av min tid till det den här gången. Men står fast vid att vi ska ha en decentraliserad tingsrättsorganisation.