prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Jag tror i alla fall inte attTobias ska redogöra för vilka ställningstagan-den har gjort.För det andra är det så, som jag försökte säga tidi-gare, att man måste se på vad exakt det är man even-tuellt säger nej till och på vilka grunder man gör det.Jag tror inte att ens vill ge ett carteblanche med ja till varje internationell institution somkan tänkas uppkomma . Det är omöjligt attge ett sådant ja på förhand. I stället måste man taställning till respektive institution - som vi nu pratarom - och se vilket syfte den har, hur organisationenär uppbyggd, vilka möjligheter vi kan se att reformeraden i vår riktning och om det finns större möjligheteratt hitta framgångsvägar på annat håll.Det är en analys som måste göras i varje enskiltkonkret fall. Vi har gjort det vad gäller Europeiskaunionen. Vi har kommit fram till ett annat ställnings-tagande än parti, men jag tror att detfinns anledning att respektera både ochVänsterpartiets ställningstagande i just denna kon-kreta fråga.Anf. 154 ()replik:Herr talman! Två saker i anfö-rande vill jag ta upp.Den ena handlar om att jag än en gång har läst enreservation som rekommenderade. Där kanman finna formuleringar som säger att v vill "ersättaEU:s odemokratiska beslutsformer och fördragsbund-na högerpolitik med fri, alleuropeisk samverkangrundad på demokratiska ideal, social rättvisa ochrespekt för mänskliga rättigheter".När det gäller det allra sista skulle jag gärna viljahöra om och anser attEU inte respekterar mänskliga rättigheter eller vad ärdet för filosofi som ligger bakom detta?Den andra handlar om där MatsEinarsson lite filosofiskt lägger ut texten och säger attde mål som jag försökt skissera för en förändring avordförandeskapet inte kan nås, i varje fall är man intesäker på att man kan nå dem.Socialdemokraterna tycker att man borde nå dem.Frågan är vad har för alternativ. Ellerser han inget problem med Europeiska rådets roll somföreträdare för det mellanstatliga i unionen? Detskulle vara intressant att höra hur ser på detoch vilket alternativ han egentligen har för Europeis-ka rådet.Anf. 155 () replik:Herr talman! Den formulering som läste upp var en mycket allmän karakteristikav vårt ideal vad gäller internationell samverkan, därbland annat respekten för mänskliga rättigheter måstevara en grund. Detta betyder inte att vi anser att justEuropeiska unionen på detta område har något sär-skilt digert syndaregister. Så är det säkert inte. Menvad gäller helheten menar vi att Europeiska unioneninte lever upp till detta. Det beror framför allt på attdet i praktiken finns en princip som ofta visar sig varaöverordnad de övriga demokratiska och vackra prin-ciperna, nämligen principen om kapitalets frihet,marknadens frihet. Detta slår igenom iEuropeiska unionens arbete, och det är en av grun-derna för vår kritik mot EU.När det sedan gäller är det litesvårt att säga - om man formulerar frågan på det sättsom gjordes - att någon institution i EU, eller någoninstitution över huvud taget, helt saknar problem. Nej,är oerhört problematiskt i och försig.Å ena sidan är det precis som att är uttrycket för den mellan-statliga karaktären av Europeiska unionen. Om mandå som jag tycker att mellanstatligheten är någontingvärt att försvara finns det naturligtvis anledning att slåvakt om Europeiska rådet.Å andra sidan är uppbyggt avregeringar, alltså av exekutiven, som rådethar lagstiftande makt. Detta är konstitutionellt oerhörtproblematiskt. räcker inte min talartid till att re-dovisa lösningen på detta problem - och hade jag hafttid skulle jag inte klarat av att ge den lösningen - mentanken om att välja president är i varje fall ingenlösning på det problemet.Anf. 156 ()replik:Herr talman! och ärtydligen glada över att det finns problem med effekti-viteten i . Det halvårsvis roterandeordförandeskapet leder inte till att man kan ha riktigtlångsiktiga resonemang och långsiktigt tänkande. Detkanske möjligen rentutav försvagar Europeiska rådetsstyrka i den balans som ska finnas mellan institutio-nerna.När det sedan gäller de mänskliga rättigheternavill jag peka på att det var just de mänskliga rättighe-terna jag ville få höra mer om. Är det så att MatsEinarsson anser att Europeiska unionen och EG bry-ter mot de mänskliga rättigheterna? Jag kan inte för-stå texten på annat sätt. Får man ett bättre EU får manockså respekt för mänskliga rättigheter.Frågan är intressant ur den synpunkten att allaEU:s medlemsstater är anslutna till den stadga som vitidigare talade om som hanteras av domstolen i Stras-bourg och har den nivån på sin egen verksamhet.Frågan är om anser att EU eller EGbryter mot mänskliga rättigheter?Anf. 157 () replik:Herr talman! Först till frågan om Europeiska rå-dets effektivitet och brist på långsiktighet. Jag är fördet första inte helt övertygad om att detta är ett oer-hört stort problem. För det andra skapar man även omman genom presidentmodellen skulle komma åt detproblemet andra problem, som vi i utskot-tets majoritet pekar på i våra skrivningar. Det har attgöra med att man försvagar den mellanstatliga ka-raktären. Man kommer i praktiken att överföra makttill de större och ekonomiskt starkare medlemslän-derna.Jag har inte påstått att EU bryter mot mänskligarättigheter. Det är fullständigt fel att tolka min reser-vation på det sättet att jag påstår att Europeiska unio-nen på någon specifik punkt eller i allmänhet brytermot mänskliga rättigheter. Det är en vantolkning. Vadvi här försöker att göra är att i några få allmänt hållnaord beskriva de principer som bör vara vägledandeför det internationella samarbetet. Där är respekt förmänskliga rättigheter en viktig del. I den helhetenklarar inte Europeiska unionen av kravet fullt ut.Anf. 158 ()replik:Herr talman! Jag vill kommentera det som står om"ett federalt sätt" i reservationen. Jag vill inte slåMats i huvudet med vad stårför. Samtliga delegater från har ställt upp påuttrycket "ett federalt sätt". Jag vill bara klargöradetta. Det kan finnas olika uppfattningar inom Väns-terpartiet på den punkten. Annars är det så att leda-möterna inte är bundna utan är personliga represen-tanter även om de har viss kontakt med sina partier.Anledningen till min replik var egentligen detMats tog upp om de mänskliga rättigheter-na och att han inte ville införliva stadgan om demänskliga rättigheterna. Möjligtvis bygger det pånågon oklarhet i tänkandet. Om nu EU:s institutionerkränker till exempel mänskliga rät-tigheter, vart vänder sig då? Han haregentligen ingenstans att vända sig. Det är därför detär nödvändigt att det finns en juridiskt bindande stad-ga som göra att medborgarna kan hävda sin rätt gent-emot EU:s institutioner. Det är det som är vitsen.Nu talar om risken för en dubbel-struktur med och stadgan. Det ärkanske ibland lite missuppfattningar om detta. Detfinns ingen hierarki. Domstolen i somtolkar gör sina uttalanden i för-hållande till . Den har inga sank-tioner gentemot till exempel EU:s medlemsstater. Detär så att man förbinder sig från medlemsstaterna attfölja utslaget, men det är ingen domstolshierarki i denmeningen.Anf. 159 () replik:Herr talman! Problemet med att EU:s institutionerskulle kunna kränka mina, ellernågon annans mänskliga rättigheter är tänkt att vi skakunna komma till rätta med genom att EU tillåts blijuridisk person - vilket vi accepterar, till skillnad frånMiljöpartiet, tror jag - och att EU också ansluter sigtill om mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter. Om detta är vi överens.Problemet uppkommer när det finns en parallelltext med likartat innehåll, den egna stadgan förgrundläggande rättigheter, som domstolen i Luxem-burg ska döma utifrån. Vi får alltså två kataloger avrättigheter, och vi får åtminstone en potentiell risk fören konflikt mellan dessa. Detta menar jag är ett ex-empel på hur EU försöker att till sig inkorporera defunktioner som på ett mycket bättre sätt har fullgjortsav och där i stället bordestärkas i sitt arbete, inklusive domstolen i . 160 ()replik:Herr talman! Det är möjligtvis ett missförstånd.Domstolarna ser inte själva den här konfliktrisken.Det har framgått när arbetsgruppen inom konventethar tittat på frågorna. Vi kanske ska diskutera detnågot vidare vid utfrågningen om dessafrågor.Mats inställning är att vi ska inväntaen anslutning till . Det är enganska lång process innan vi kan ansluta EU. Förstska vi göra EU till juridisk person, och sedan ska vimed en motpart förhandla oss fram till anslutningentill . Under den tiden finns det ettinterregnum där det inte finns möjligheter att hävdasina rättigheter.Europakonventionen innebär också en minimini-vå. Man kan bygga på rättigheter utifrån detta. Detgör stadgan i viss mån, även om en del så kalladerättigheter egentligen bara är principer och liknar våramålsättningsstadganden i regeringsformen. Det är välinga konstigheter att man har ett rättsverkande systeminom EU. Vi har ju det i . Vi har ett fri- ochrättighetskapitel som vi väl inte uppfattar som att detskulle vara i konflikt med , somockså är svensk lag.Anf. 161 () replik:Herr talman! Uttrycket interregnum blir kanskelite missvisande. Under hela sin existens har EG ochEU stått vid sidan av ommänskliga rättigheter. Det är väldigt positivt att detnu verkar finnas möjlighet att rätta till detta så att EUkan anslutas till konventionen. Man kan i och för sigbeklaga att det inte går snabbare, men det blir ändockgjort. Jag tror inte att det är någon större fara med det.Vilka bedömningar domstolarna gör kan nog dis-kuteras och ska diskuteras. Det är nu inte enbart minegen juridiska klokskap jag grundar mig på när jagpekar på risken med två potentiellt konkurreranderättsakter. Det har varit, som mycketväl vet, en omfattande diskussion om detta inte minsti . Jag är inte lugnad vad gäller den sa-ken.Anf. 162 ():Herr talman! vision om ett enat Eu-ropa är ett folkets . Låt oss alltjämt kalla deten Europeisk union i den tappningen. Det är en unionsom till skillnad från dagens otydlighet är tydlig ochhar en tydlig folklig legitimitet. Människor ser att EUinte är en sluten diversebutik utan i praktiken gerförutsättningar för att öka människors självbestäm-mande.EU skapar inte nya gränser utan medverkar till attutplåna gamla. Det öppnar för alla människor attväxa. Vi ser framför oss ett smalare men effektivareEU som värnar fred och frihet, mänskliga rättigheter,hållbar utveckling, öppenhet och rörlighet men somockså tar vara på och bejakar mångfalden och olik-heterna i vår världsdel.Det är ett EU som byggs underifrån och där mak-ten delegeras uppåt och inte sipprar nedåt. Det är ettEU med en så tydlig ansvarsfördelning som möjligt -allt för att stärka medborgarnas möjligheter till såvälinflytande som ansvarsutkrävande.Det är, herr talman, nödvändigt enligt vår meningatt samla ihop och verkligen göra en förenkling av degamla fördragen, att tydliggöra EU:s uppdrag och denmycket speciella samarbetsform som EU bygger på,nämligen att vara både ett mellanfolkligt och ett över-statligt organ. Vi - riksdag - liksom andraparlament ger EU mandaten. Det är staterna som ärtraktatens herrar. Här ligger grunden för det mellan-statliga samarbetet, företrätt av regeringarna,men i vår vision även av de nationella parlamenten.Samtidigt är det ett faktum att för de områden därvi finner skäl att överlämna beslutskompetens har EUett klart överstatligt mandat. Här tycker vi att detockså krävs ett stärkt folkligt mandat.Vi måste utveckla formerna för en flernivådemo-krati. Det kräver nya sätt att arbeta såväl här hemmasom i EU. Precis på samma sätt som vi på alla plansöker tydlighet från sida för självstyreti våra kommuner och landsting måste vi här, i den härkammaren, söka tydlighet också mellan staterna ochEU.Från sida välkomnar vi således intebara tydligare fördrag som grund för EU, utan viönskar också se en ökad tydlighet vad gäller kompe-tensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna.Här finns alltjämt arbete att göra för att forma klarhetsåväl i de exklusiva som i de delade kompetenser somEU ska få.Inte minst för att kunna hävda subsidiaritetsprin-cipen, både uppåt och nedåt, på ett kraftfullt sättmåste fördraget utveckla också en kontrollfunktionsom i vår tappning gärna får innefatta en domstols-prövning. Av det skälet krävs också att fördragetkompletteras med en tydlig kompetenskatalog i ställetför bara en lista över politikområden.Genom en ökad tydlighet i den delen kan vi ocksåundvika en så kallad flexibilitetsklausul. Det är enklausul som riskerar att sätta ett hållbarhetsdatum påfördraget som också bidrar till otyd-lighet i stället för tydlighet.Respekten för de olikheter som finns inom EUkräver i sig en tolerans för att de nationella olikheter-na får utvecklas. Av det bör också följa en vilja att geEU beslutsformer som ger utrymme för flexibel ut-veckling av EU-samarbetet. Då menar jag och Cen-terpartiet således inte en flexibilitet när det gällerEU:s befogenheter, utan en generositet när det gälleratt länder inom EU:s ram kan välja att gå före ellerför den delen att inte gå alls. Denna form av flexibelintegration måste finnas för att säkerställa EU:s folk-liga stöd och legitimitet.Herr talman! Det finns en förståelig och stor tvek-samhet inför att EU ska utvecklas på ett federalt sätt.Bakom denna tveksamhet finns en rad olika skäl,bland annat rädslan för att vakna upp i Euro-pas förenta stater. Men låt oss se denna tolkning avfederal utveckling i flera perspektiv. Det är inte baraett alternativ som står till buds.Låt oss också ställa frågan: Är det ett alternativmed en utveckling i riktning mot en centralstyrdstruktur, där makten sugs upp på otydliga vägar islutna rum och överläggningar eller i tjänstemanna-strukturer?Det sistnämnda skulle enligt min mening utgöraett verkligt hot mot det parlamentariska självstyret -lokalt, regionalt och nationellt - och för medborgar-nas . För är det självklart atthävda de folkvalda institutionerna och söka stärka iförsta hand de direktvalda parlamentens roll.Herr talman! Självfallet är också vi medvetna ominstitutionernas historia och den strävan till balanssom har funnits och som alltjämt finns, vilket fram-gick tydligt av d Estaings anförande tidigarei dag. Med ett större EU finns dock alla skäl för ossatt förändra denna balans, och då till gagn för dedirektvalda parlamenten.Låt oss ta fasta på det nya som det pågående kon-ventet har inneburit - det som så varmt lovprisadestidigare vad gäller öppenhet och samverkanmellan de nationella parlamenten och Europaparla-mentet. Låt oss inte kliva tillbaka, utan främja enutveckling av det mellanfolkliga samarbetet och stär-ka den folkliga legitimiteten. Låt oss ge Europapar-lamentet en andra kammare, vald utifrån de nationellaparlamenten, såsom föreslår.Av detta följer att vi vill verka för en renodling avkommissionens roll. Kommissionen ska bli den verk-ställande kraften och övervaka fördragen och derastillämpning. Initiativrätt ska i stort övergå till såvälparlament som ministerråd. I kampen om de gamlainstitutionerna verkar striden bli hård på flera sätt.Ska kommissionen ges en vald president, ska detgälla för eller för båda?Låt mig bara åter betona vår grundläggande håll-ning: att stärka de direkt folkvalda institutionernasmakt, såväl de nationella som Europaparlamentet.Detta bör ske inte minst för att det ska vara möjligtför medborgarna att utkräva ansvar av de folkvaldaäven inom EU.När det gäller frågan om att ge rådet en vald ord-förande i en eller annan form verkar det finnas desom uppfattar att detta är höjden av klokskap. Må-hända får vi se hur försök görs för att dela ut dubblahattar i den dragkampen. Men låt mig göra klart frånCenterpartiets sida att här är det inte frågan om enirritation över bristfälligt politiskt handlag från re-geringen. Det är i stället en åsikt baserad på överty-gelsen om att de institutioner som är mellanstatlighe-tens främsta företrädare ska präglas av att alla staterhar likaberättigande till inflytande och rätt att utövaordförandeskapet. Ett system med vald ordförandeskulle inte bara stärka rådets ställning i förhållandetill parlamentet utan sannolikt också gynna de storamedlemsländerna.Av dessa skäl är vi glada för att här kan göra ett mycket tydligt uttalande. Det är ettuttalande som vi utgår från når fram både till Rosen-bad och till de olika deltagarna i konventet. Därmedborde det också leda till ett tydligt svenskt agerandeenligt uttalande.Herr talman! I likhet med andra välkomnar Cen-terpartiet de möjligheter som det framväxande nyafördraget öppnar för att lösa den gamla frågan omEuroparådets konvention om mänskliga rättigheteroch grundläggande friheter. Med den utveckling avfördragstexterna som sker vill vi även uppmärk-samma ännu en Europarådskonvention - den somgäller lokalt och regionalt självstyre. Det är en stadgasom måste beaktas såväl vad avser exklusiva somdelade kompetenser.Avslutningsvis, herr talman, vill också jag under-stryka vikten av att det nya arbetssättet med öppen-het, som vi har hört lovprisats, inte får leda till ochavslutas med en hetsjakt på regeringskonferensensbeslut. Samma klokskap som det ligger i att en för-dragsöversyn måste processas utanför de stängdarummen ligger det i att det finns tid för dialog omförslagen innan beslut fattas.Med detta, herr talman, står jag bakom hela reser-vation 7, som delvis berör punkt 1 och delvis punkt 3.Men för tids vinnande och av praktiska skäl ska viinte dela ut nya rättelseblad, utan jag väljer att yrkabifall enbart under punkt 3.Anf. 163 () replik:Herr talman! använde en del avsitt anförande till att varna för federalism. Sedanhörde jag henne dels säga att det är viktigt med enstrikt kompetensfördelning och kompetenskatalog,dels tala sig varm för att de folkvalda institutionerna,bland andra , skulle få ökat infly-tande. För mig låter det som ett tydligt utslag av fede-ralism, vilket jag välkomnar utifrån mina ideologiskautgångspunkter.Jag vill ställa en kontrollfråga. har Cen-terpartiet varit rätt kritiskt till att stärka Europaparla-mentet på ministerrådets bekostnad. Ska vi se enförskjutning i politik i riktning mot attCenterpartiet anser att fler beslut borde fattas av Eu-ropaparlamentet på ministerrådets bekostnad? Det ärmin första fråga.Centern har ju också ,lite grann i skuggan av , som jag tolkar detgjort en nyorientering i sin syn på den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken. Om jag har förståttsaken rätt är det så att numera är öppna förökad överstatlighet också inom utrikes- och säker-hetspolitiken. Är det korrekt uppfattat?Anf. 164 ()replik:Herr talman! noterade uppenbarli-gen att jag förde ett samtal om federalism och om attdet finns olika sätt att uttolka detta. Det gäller att intestirra sig blind på ordet och ge det en exklusiv tolk-ning som . Från vår sida är dethär rätt. Vi har dragit slutsatsen att vi behöver för-stärka de direktvalda, folkliga institutionerna inomEU. Det är det sätt som vi kan bygga tydlighet på,och också få en möjlighet till ansvarsutkrävande påett bra sätt.Frågan om och den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken kommer att komma till-baka när vi kommer vidare i betänkandehanteringen.Men det är också rätt, som har upp-märksammat, att en motion har väckts från oss medsikte på att man måste dra nya slutsatser i fråga omden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken föratt kunna skapa en ökad tydlighet även här och kan-ske nå en högre effektivitet i det demokratiska ut-övandet.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det var flera mycket glädjande be-sked från . Det har ju varit så underlång tid att när har sett på hur den euro-peiska integrationen ska drivas vidare har de slagitfölje mycket med och . Jagär glad över att lösgör sig från dessamindre goda europeiska krafter. Välkomna över tilldet mer positiva lägret, och också till en helt annansyn på hur europeiska unionen ska utvecklas! Jagvälkomnar verkligen det. Jag vill få det sagt.Sedan gav inte något väldigttydligt svar på hur ser på den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken, men en viss indika-tion om att är på väg åt rätt håll noterar jag.Vi får väl anledning att återkomma till det i en senaredebatt.Anf. 166 ()replik:Herr talman! Vad som är åt rätt håll är som sagtalltid en spännande diskussion. Det vi har sagt är juatt vi har velat verka för att undvika dubbla hattar,dubbelheten i EU:s agerande. Det har också framgåttav tidigare motioner när det gäller vår EU-politik häri kammaren. Det finns alltså ingen nyhet i det sam-manhanget. Det är bara det att har blivitännu en intäkt för att lyfta upp de frågorna.Sedan är det ju så att av hävd har enlinje där vi inte vill att de här indirekt valda struktu-rerna ska vara de starka strukturerna. De finns, de skafinnas, de kommer att finnas och de behövs. Men detviktiga är att betona de folkvalda strukturerna, dedirekt folkvalda parlamenten. Detta är en hållningsom gäller oavsett om vi pratar om kommunförbundeller om EU:s organisation.Anf. 167 ()replik:Herr talman! Jag tänkte försöka beröra tre saker.Kerstin för ett resonemang som tycks inne-bära att hon har uppfattningen att den makt som detsvenska parlamentet har på något sätt har sipprat nedfrån EU. argumenterar för att detska vara tvärtom, nämligen att makten ska delegerasunderifrån och uppåt. Är det inte precis det som skernär medlemmarna i EU genom parlamentsbeslut ochpå annat sätt överlåter makt uppåt, om man vill ut-trycka det på det sättet, i EU-systemet? Jag har litesvårt att förstå hur det här med sipprandet och över-låtandet uppåt kan appliceras på det här förhållandeteftersom det faktiskt är så, precis som vill hadet, att man delegerar makt från de nationella parla-mentet och uppåt.Så vill jag säga ett par ord om Europeiska rådetoch dess valde ordförande. Det stora problemet tycksvara att denne är vald. säger att detför en del är höjden av klokskap att ha en vald råds-ordförande. Ja, fast vi är ju inte tillräckligt många. Desom tycker att det är höjden av dårskap att ha ensådan ordförande är faktiskt i majoritet i den härkammaren. Det lite dumma i den här frågan tyckerjag är att man inte kan föra ett resonemang om Euro-peiska rådets styrka och om hur man skulle kunnaarrangera detta.Jag förstår att har en starkkänsla för att det är som ska stärkasinom den europeiska unionen. Därmed ska man rubbabalansen. Ser ingen motsättningmellan att kraftigt stärka och detkraftfulla engagemang som och KerstinLundgren har mot federaliseringen av EU?Anf. 168 ()replik:Herr talman! Här ser vi hur man kan uppfatta sa-ker och ting olika. Det är så att vi vill bygga ett sam-hälle underifrån. Det är alldeles rätt, . Det gäller och det gäller . Maktenkommer från människorna och delegeras uppåt. Mankan se exempel runtomkring, även här hemma i Sve-rige, på hur man kan bygga annorlunda. Vi vill inteha en utveckling där en otydlighet i fördragen, enotydlighet i kompetensfördelningen med flexiblaklausuler, öppnar dörrar för olika slutna överens-kommelser som i efterhand ska godkännas i parla-ment. Vi tycker att det är rimligt och viktigt att vi haren tydlig ansvarsfördelning, och vi tycker att det ärrimligt och viktigt att den ansvarsfördelningen utgårfrån den direktvalda, folkvalda nivån.Vi ser också gärna att det i den maktfördelningenblir en kammare till i , en andrakammare vald från de nationella parlamenten för attytterligare stärka den mellanfolkliga kopplingen.När det gäller frågan om det ärdet alldeles klart så att vi tycker att det är parlamentetsom behöver få en förstärkt roll. Jag hoppas att GöranMagnusson hörde att jag tolkade det som att vissaansåg att det var höjden av klokskap - dock inteCentern. Vi anser att det är något som vare sig stärkerdet mellanfolkliga eller vår vision för ett framtidaEU.Anf. 169 ()replik:Herr talman! Håller med migom att den makt som EU har, har delegerats från denationella parlamenten till EU? I så fall är det ju pårätt väg också enligt även om man,tycker jag, argumenterar i motsatt riktning.Sedan tycker jag att det är väldigt angeläget atthålla borta frågan om hur vi nationellt har fördelatmakt och strukturer på kommunala nivåer, mellanni-våer och nationella parlament.