prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Se till attvi får lågstrålande zoner i alla kommuner. Det härkommer att bli en ödesfråga.Anf. 118 ():Fru talman! Jag försökte få en replik på anförande, men vi gör på det här sättet i stället.Det är viktigt att vi här i kammaren diskuterar da-gens betänkande och inte ett TV-program, som tyvärrinte alla har haft möjlighet att titta på.Jag yrkar avslag på återremissyrkandet från Folk-partiet med flera och fortfarande bifall till förslaget ibetänkandet.Anf. 119 () replik:Fru talman! Tack för det anförande vi hörde tidi-gare. Det överensstämmer i allt väsentligt med detbetänkande som utskottet har lagt fram - föga förvå-nande.Däremot måste jag återigen hävda att det manstöder sig på är i mångt och mycket SSI:s ochRALF:s rapporter och uttalanden. Vi vet sedan unge-fär tillbaka att man inte står för dessa. SSIhar i ett officiellt sammanhang i bland annat Sverigestelevision tagit tillbaka det man har sagt, ochman har inte längre ett betryggande kunskapsläge.Det ändrar allt för flera av oss i kammaren - heladiskussionen.Från sida tycker vi, både med tankepå den stora mängd av internationell likväl som na-tionell forskning som pekar på samband mellan mo-biltelefonernas strålning och negativa biologiskakonsekvenser och all annan kunskap, att vi måsteåterremittera ärendet till utskottet. På så sätt ges ut-skottet en chans att ta med ny kunskap och höra fors-karna. Det finns på fem sex orter i mycketmeriterade forskarlag, Härdell, Mildh, Salford, med flera, som alla har kommit fram tillsamma sak: Det finns samband. Det påverkar.Jag tycker inte att vi bara stilla kan åse detta utanatt det får konsekvenser i ett betänkande från riksda-gen. Det här är faktiskt vår officiella hållning.Christina sade att vi måste lita på deforskare och den forskning som kommer fram. Det ärjust det vi inte gör. Hela situationen är motsägelsefulloch knepig.Vi i har ingenting emot ny teknik. Viär i sig inte emot mobiltelefontekniken, men vi villuppmärksamma de sidoeffekter den kan tänkas ha. Vivill inte mörka i frågorna. De ska upp på bordet. Attskaffa kunskap måste vara rätt väg att gå.Anf. 120 ()replik:Fru talman! Jag delar uppfattningvad gäller att det som kommer fram ska komma fram.Även om jag vet att just den här meningen var litesvår, med tanke på betoningen, var det jag ville sägaatt det som forskas fram också måste komma fram såatt vi kan ta till oss det som det forskas om.Därför tycker jag att det är oerhört viktigt, som viockså säger i vårt betänkande, att vi ska följa den härfrågan och se vilken forskning som kommer härnäst.Om det i ett TV-program förs fram vissa forskare ochvissa forskningsrön har kommit fram, men naturligt-vis inte allt, kan man inte göra en helhetsbedömningav det.Vad vi har att göra här är att behandla motionernaoch ta reda på hur långt man har kommit . Somjag avslutade mitt anförande med att säga, finns detinte någon anledning att vi från sida skavidta åtgärder just nu.Anf. 121 () replik:Fru talman! Vi kommer kanske inte längre i denhär debatten , därför att vi har olika uppfattning-ar om hur långt forskningen har kommit och vad manhar kommit fram till. Jag hävdar med bestämdhet attdet är en helt ny situation när företrädarna för vårmyndighet, , , i ett offentligtTV-program hävdar att man inte längre har någotbetryggande kunskapsläge.Fru talman! Detta är en helt ny och avgörande in-formation. Det stämmer inte, som utskottsmajoritetenskriver i texten, att vi har ett betryggande kunskaps-läge. Myndigheten har själv tagit tillbaka det.Jag tror inte, som sagt var, att vi kommer längre , men jag tycker ändå att det är oerhört viktigt attfå det här sagt i debatten.Christina sade också att det gäller attanvända sig av rätt utrustning, det vill säga användahandsfree. Men varför ska vi göra det? Om telefonensstrålning inte är farlig, varför ska vi då användahandsfree? Det är ett nytt exempel på den dubblasynen på kunskapen och situationen. Å ena sidan ärden farlig men å andra sidan inte. Skydda dig så långtdu kan, men det är inte alls farligt! Det är ett så oklartbudskap, dubbla budskap, till människor runtom ivårt land som jag inte tycker är bra. Vi måste ta uppde här sakerna på bordet och diskutera dem.Låt utskottet få en ny runda med de här frågorna!Ta in människor och ansvariga från SSI som kanförklara varför man inte längre tycker att man harnågot betryggande kunskapsläge. Ta in de svenskaforskarna! Tillsätt en kommission och red ut frågan!Stoppa den inte under mattan, och gå inte bara vidaresom om ingenting har hänt. Någonting har hänt.Anf. 122 ()replik:Fru talman! Jag pratade personligen med SSI såsent som och fick då inget belägg för attde skulle ha bytt fot just eller förraveckan.Vad gäller det jag sade om att man skulle användaen handsfree-utrustning, var det om man känner orooch vill minimera strålningen så mycket det går. Dåska man naturligtvis se till att använda den typen avutrustning. Genom forskningen har man kunnat mätaatt strålningen då har blivit mindre.Anf. 123 ():Fru talman! Det som är säkert i den här debattenär att det råder osäkerhet. och andra harbeskrivit detta på ett bra sätt.I utskottsbetänkandets sammanfattning redovisasatt man behandlade de här frågorna.Delvis är det väl klokt att inte precis behandlaalla frågor särskilt grundligt. Den här frågan har nuinte fått någon grundlig behandling, och det är därförsom det riktas kritik mot utskottets betänkande.I sammanfattningen i betänkandet anges också attde här frågorna i fortsättningen kommer att ägnas storuppmärksamhet. Det är bra. Men tiden går. De se-naste dagarna har det kommit fram nya fakta, blandannat genom TV-programmet Uppdrag granskning.De uttalanden som har gjorts i medierna gör att vianser att en mer gedigen behandling skulle behövasredan nu i utskottet. Vi tycker inte att man bör väntaett år tills nästa period.Därför yrkar vi i alltså på återremiss,så att utskottet får chansen att göra en mer gedigenbehandling av detta . Vi är naturligtvistacksamma för det stöd som ges för en sådan återre-miss från övriga partier här.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )16 § FörsöksdjurFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU8Försöksdjur.Anf. 124 ():Fru talman! ska jag köpa . Dengamla har tagit slut, och det är dags att skaffa ny. Föratt förkovra mig i riksdagsuppdraget ska jag i morgonåka till , och vid dylika tillfällen brukar hustruoch dotter skicka med små inköpslistor för besök itaxfreebutiken. när jag köper , ocheventuellt någon väldoftande flaska, till dotter ochhustru vill jag kunna köpa kosmetika som inte ärtestad på djur. Men det går inte. Så långt har manännu inte kommit.Därför, fru talman, vill jag yrka bifall till reserva-tion 4 i betänkandet.Betänkandet i övrigt är ganska bra. Det är lite avfavoriter i repris, kan man säga. Här hänvisas flitigttill tidigare betänkanden, kommande utredningsslut-satser och propositioner i vardande.Innehållet när det gäller försöksdjursfrågorna ärrätt bra. Det pekas på att vi har en mycket restriktivlagstiftning, att vi ska ha så få försöksdjur som möj-ligt, att djur som används ska utsättas för minsta möj-liga lidande, att det är endast om det inte finns alter-nativ till att använda djur som det ska tillåtas, attutvecklingen av alternativa metoder ges stöd -, tror jag att det är - ochatt strategier för att begränsa användningen av för-söksdjur kontinuerligt bearbetas och tas fram, inteminst av Centrala försöksdjurnämnden.Det pågår en metodutveckling . De djur-försöksetiska nämnderna förbättras genom att utbild-ning sker kontinuerligt och särskild kompetens tillförsnämnderna.Men det finns, fru talman, medicinska frågeställ-ningar där alternativen till djurförsök ännu inte finns.Därför bör de kunna fortsätta i vissa fall under enövergångstid.Ett område är direkt onödigt, och här finns det enstark opinion både globalt och i . Det gällerkosmetikatest på djur, försöksdjur. Här har vi enlångbänk av värsta slag på EU-nivå, där de här be-sluten fattas och där regeringen har att trycka på. Härtycker jag att regeringen och utskottsmajoriteten ärför vaga i sitt sätt att uttrycka sig.EU har beslutat att förbud mot kosmetikatest pådjur ska träda i kraft så snart alternativa metoder ärtillgängliga, dock senast efter direktivetsikraftträdande. Många räknar med att det här kommeratt ta minst tio år.Jag vill , fru talman, fråga Socialdemokra-ternas representant i debatten, , om han ärnöjd med att det ska ta så här . Varför ställerni inte upp på ett arbete för att förbudet ska införassnabbare?Fru talman! Det är inte rimligt att försöksdjur an-vänds vid framställning av kosmetika.Anf. 125 ():Fru talman! Användningen av försöksdjur är enkomplicerad fråga som engagerar många människor.Fler och fler börjar ifrågasätta djurförsöken, ävenforskare, eftersom djurförsökens värde ofta är be-gränsat på grund av att det finns olikheter mellanmänniskor och djur. Vad jag vet har det aldrig gjortsnågon vetenskaplig utvärdering av djurförsöks verk-liga värde.I dag finns det i många fall alternativ till djurför-sök, men tyvärr utförs fortfarande djurförsök utan attde alternativa metoderna som finns har provats ellerens övervägts.År 2001 användes enligt EU-definitionen ca270 000 försöksdjur i . Med den svenska defi-nitionen på försök tillkommer ytterligare 170 000djur. De mest använda djurarterna är mus och råtta.De utgjorde av försöksdjuren. Men ävenflera tusen marsvin och övriga gnagare användes iförsök, och ca 1 000 hundar och katter fick sätta livettill vid djurförsök.Enligt djurskyddslagen ska djur skyddas mot onö-digt lidande och sjukdom. För försöksdjur gäller dockatt de inte ska anses vara utsatta för onödigt lidandeeller sjukdom vid användningen av dem, om en djur-försöksetisk nämnd har godkänt användningen. Dettaskrivs i en broschyr utgiven av isamarbete med Centrala försöksdjursnämnden.Ibland kan man läsa påståenden som att det ärsällan ett försök är plågsamt för djuret. Vad grundassådana påståenden på för underlag? Djur är liksommänniskor levande och kännande varelser med intres-sen och behov som måste tillgodoses. Människor harmöjlighet att välja och har därmed ett särskilt ansvarför sina handlingar. Förmågan att uppleva, kännasmärta och lust är gemensam för djur. Det är dennaförmåga som gör att en varelse har intressen, till ex-empel intresset av att inte bli utsatt för lidande.Årligen prövas omkring 1 600 försök i de djurför-söksetiska nämnderna. Mycket få avslås. Statistikensäger att det har varit mellan 30 och 40 avslag desenaste åren. Ett tiotal av dessa avslag grundas på attdjuren skulle utsättas för stor smärta eller annat li-dande. Men några hundratal av ansökningarna blir,som det heter, modifierade och får ändras innan deblir godkända. Flertalet av dessa modifieringar ärgrundade på att smärtan eller lidandet för djuren iförsöken ska begränsas eller elimineras.I dag sker ingen återkoppling mellan besluten i dedjurförsöksetiska nämnderna och vad besluten ledertill. En återkoppling i form av utvärdering skulle gesvar på frågan ifall försöken gav svar på de fråge-ställningar som man speglat inför nämnden. Svar kanockså ges på om man behövde så många djur somman fick godkännande för i ansökan och om lidandetblev större eller mindre än vad som angavs i ansökan.Det finns en verklig anledning att se med oro påden utveckling som innebär att alltfler genmanipule-rade djur utnyttjas i försök, inte bara för att det är flerdjur utan också med tanke på det som händer meddjuren till följd av manipuleringen. Det är ett problemi den djurförsöksetiska prövningen och för den all-männa debatten att konsekvenserna alltför ofta äroklara eller vagt redovisade. Det är också allvarligtatt djur genmanipuleras så att de blir gravt skadadeoch utsätts för svårt lidande. Ett exempel på djur medgrava skador till följd av genmanipulering är de mösssom föds med en deformation i ansiktsskelettet somär sådan att de måste matas med flytande föda. An-nars dör de vid tre veckors ålder. Försök på sådanamöss är godkända i Stockholm.De sju djurförsöksetiska nämnder som vi har iSverige ska väga djurets lidande mot försökets syfte.Verkligheten visar tyvärr att djurens lidande vägerlätt i förhållanden till forskningens syfte. Man bordetydligt agera utifrån djurens perspektiv vad gälleromfattningen av obehag, smärta, stress, ångest ellerannat lidande. Åtgärder för att undvika eller lindradjurets obehag måste identifieras och prioriteras.I partiprogram står det att plåg-samma djurförsök måste avskaffas och ersättas avlaboratoriebaserad teknik. Detta är utgångspunkten ivårt partis politik när det gäller djurförsök. För attkunna uppnå detta mål krävs dock mer än enbart ettkonstaterande av dagens situation. En handlingsplanför hur vi ska kunna minska djurförsöken är nödvän-dig.Det är glädjande att konstatera att vi är några par-tier som påtalar vikten av att driver på inomEU för att få en förbudslagstiftning när det gällerdjurtestning av kosmetika och hygienprodukter. Mentyvärr kan vi återigen konstatera att EU inte är intres-serat av dessa frågor. Det marknadsföringsförbud fördjurtestad kosmetika som infördes genom den sjätteändringen av kosmetikadirektivet och som i praktikenträdde i kraft har upphävts. Parla-mentet och rådet har enats om en sjunde änd-ring av kosmetikadirektivet. Beslutet innebär att test-och marknadsförbud införs som träder i kraft så snartalternativa metoder är tillgängliga och senaste sex årefter direktivets ikraftträdande. Men man har ocksåmedgett för tre typer av tester för att man be-dömer att det tar att utveckla alternativametoder än sex år.När det gäller märkning av produkter, till exempelkosmetika, borde man kunna införa en annan typ avmärkning. Märk de produkter där man har använtdjurförsök! borde naturligtvis vara att maninte använder sig av djurförsök. Därför är det konstigtatt de etiska tillverkarna ska tvingas märka sina pro-dukter.Jag tror inte att det finns någon större vilja att ut-veckla alternativa metoder inom EU. Det är viktigareför EU-systemet att gå kemikalieindustrin till mötes,och detta måste man verkligen beklaga. Jag hoppasatt regeringen på ett betydligt kraftfullare sätt verkarför att besluten ändras, så att förbud införs omedel-bart mot kosmetikatester på djur och mot försäljningav djurtestad kosmetika. Jag yrkar bifall till reserva-tion 4 i betänkandet.Anf. 126 ():Fru talman! Jag kan väl anknyta till de föregåendetvå talarna i det här ärendet och säga att jag ingalundadelar optimistiska syn på utvecklingennär det gäller djurskyddet för våra försöksdjur och attjag mer står bakom det som just har be-skrivit.Det pågår fortfarande många djurförsök som in-nebär stor plåga och mycket lidande för försöksdju-ren. Frågan om avvägningen mellan detta och detvetenskapliga värdet är viktig. Man glömmer ofta attpröva den på allvar. De alternativa metoderna är påframmarsch, och man uppmärksammar det, menutvecklingen går långsamt.Första gångerna som jag kom i kontakt med djur-skyddet när det gäller försöksdjuren var . Idet perspektivet kan man säga att det har skett enpositiv utveckling. Då var det fritt fram ute på vårauniversitet att starta djurlaboratorier. Kontrollen varväl ingen alls. Krav på utbildning hos den som skulleleda verksamheten och ansvara för djuren fanns överhuvud taget inte. De djur som skyddades av djur-skyddslagstiftningen var så kallade högre ståendedjur. Det var huvudsakligen hundar och katter ochvissa andra grupper. Det som man tidigare betraktadesom lidande gällde kraftiga operativa ingrepp.Nu har utvecklingen gått långsamt framåt. Vi hardestinationsuppfödning av djur. Det är naturligtvis enklar förbättring att vi har en kontroll över var djurenkommer ifrån. Vi har en lite bättre definition av li-dande, men den är fortfarande alldeles otillräcklig.Den behöver vidgas, så att den inte bara omfattarhuvudsakligen fysiologiska och medicinska störning-ar i djuret som organism. Man måste också ta storhänsyn till det lidande som djuret kan drabbas av närdet gäller övriga livsbetingelser, till exempel densociala situationen.När det gäller lagstiftningen har den gått i lång-sam takt nedåt i djurkedjan - om jag får använda detuttrycket, vilket jag själv inte tycker om egentligen -och vi har hunnit till grodorna som är skyddade.Fiskar tror jag det är få som bryr sig om ute på våralaboratorier. Prövningarna där är mycket slarviga.Lagstiftningen är oklar. Vi har väldigt långt kvar tillsvi får ett skydd som omfattar alla djurarter.De etiska nämnderna finns och har arbetat länge.De har naturligtvis gjort en viktig insats, men de harstora brister som är påtalade. Vi ser fram emot enförändring . Dels sitter det en utredning som skatitta på försöksdjursverksamheten, speciellt på nämn-derna. Sedan får vi en ny djurskyddsmyndighet somhar djurskyddet för försöksdjur inom sitt ansvarsom-råde.Personligen tror jag att det är viktigt att man nusnabbar på kunskapen om djur så att man vet mer.Skälet till att utvecklingen har gått så långsamt trorjag ligger just i att man faktiskt inte har förstått såda-na enkla saker som att djur känner till exempel. Jagmöter fortfarande personer som frågar: Tror du attråttor känner? När man hör den typen av frågor för-står man hur långt vi har kvar när det gäller kunskapom till exempel däggdjuren.Motionerna från i detta betänkandehandlar just om utvecklingen och kunskapen. Vi villha tydligare mål i inriktningen mot att minska antaletförsöksdjur och att gå över till alternativa metoder.Det är formulerat i allmänna ordalag som det är nu.Vi kräver i reservation 2 under punkt 2 att vi skafå en specifikation av takten i vilken antalet djur iförsök ska minska. och därefter 10 %under åren framöver är ett förslag. Vi kan naturligtvisinte ge förslaget i detalj utan föreslår att frågan utredsav en regering som kommer med ett specifikt förslagpå nedtrappningstakten.Den andra motionen har i betänkandet en reserva-tion nr 3 under punkt 5. Den handlar just om kravetpå kunskap, dels hos dem som sitter i de etiskanämnderna och ska göra bedömningarna, dels hosforskare och andra som ute på laboratorier och andraställen har hand om försöksdjuren. De ska ha ordent-lig kunskap om de djur som de hanterar, kunskap omderas naturliga beteenden, om hur de normalt lever,om deras sociala liv, om huruvida de är grupplevandedjur, om hur relationen mellan djuren i gruppen är,om hur de sköter sina ungar och så vidare. Alla dessadetaljer kring djurens naturliga beteende är viktiganär man ska avgöra om situationen som djuret ham-nar i är plågsam eller inte.Vi ser fram emot både utredningen och den nyadjurskyddsmyndigheten och vill sända med, som ettlitet budskap till dem, att de ska uppmärksamma bådehastigheten med vilken djurförsöken ska försvinnaoch, som de finns kvar, nödvändighetenav att snabbt få ökad kunskap på området ute på fäl-tet.Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 2och till reservation 3 under punkt 5.Anf. 127 ():Fru talman! Användningen av försöksdjur är enkomplicerad fråga som kan innebära svåra etiskaöverväganden. Alla är vi överens om att det är särskiltangeläget att användningen av försöksdjur begränsasoch då särskilt användningen av plågsamma försöknaturligtvis.Försöksdjursanvändningen är en verksamhet somär omgärdad av detaljerade bestämmelser och innebäravvägningar mellan å ena sidan behovet av att behövaanvända djur och å andra sidan vårt ansvar för djurenoch deras välbefinnande.Grundläggande forskning är viktig för samhälls-utvecklingen. En del av dagens kunskapsinhämtandeinom det biologiska området förutsätter användningav försöksdjur, men sådan användning är bara ett avflera redskap som står till buds i sökandet efter nykunskap.Den metod som slutligen väljs i ett enskilt projektär den som bäst bedöms kunna besvara den veten-skapliga frågeställningen. När en ansökan om djur-försök prövas ska valet av djur noga övervägas, så fådjur som möjligt användas och användningen orsakaminsta möjliga lidande för försöksdjuren. Det är dedjurförsöksetiska nämnderna som ska väga försöketsbetydelse mot lidandet för djuret. Nämnderna harvarit och är föremål för ett antal översyner med syfteatt utveckla nämndens arbete men också den etiskaaspekten i bedömningarna.Jordbruksverket och Centrala försöksdjursnämn-den har tagit fram en åtgärdsplan för att förbättraskyddet för försöksdjuren. Där framgår det att det ärsärskilt viktigt att reducera de djurförsök som innebärsmärta, obehag eller annat lidande. Utifrån dennaåtgärdsplan trädde nya bedömningsgrunder i kraft fördrygt sedan.Fru talman! När det gäller kravet om förbud motatt använda försöksdjur i forskningssyfte är jag i daginte beredd att medverka till det. Det arbete som görsför att begränsa användningen av försöksdjur är posi-tivt och omfattande. Det är angeläget att sträva efterytterligare begränsningar av försöksdjursanvändning-en. Jag tycker att man ska kunna ställaupp målet om en försöksdjursfri forskning. Vi social-demokrater tar detta på allvar. Därför har regeringenockså anslagit under perioden2002-2004 för att utveckla alternativa metoder tilldjurförsök.Den djurförsöksetiska prövningen har också storbetydelse när det gäller att begränsa användningen avförsöksdjur. De djurförsöksetiska nämndernas arbetehar lett till en ökad medvetenhet hos forskare ochandra som använder försöksdjur om de krav somgäller vid hantering av dessa djur. Men även härhandlar det om att ta nya steg framåt. Den översynsom påbörjades pågår fortfarande. Synpunkter-na ska redovisas innevarande år. Jaghoppas att det ytterligare kommer att driva på ut-vecklingen av den djurförsöksetiska prövningen.När det gäller kosmetikatester på djur är det somflera här sagt tidigare. EU har satt ned foten ytterliga-re en gång. Beslutet togs för mindre än en månadsedan. Det innebär bland annat att test- och mark-nadsföringsförbud införs och träder i kraft så snartalternativa metoder är tillgängliga, dock senast sex årefter direktivets ikraftträdande.Jag vill poängtera att ett förbud inom EU mottester på djur av kosmetiska och hygieniska produkterär av största vikt. Jag menar också att varitoch är pådrivande i arbetet med att få till stånd ettförbud.Enligt samma direktiv kommer märkning av ickedjurtestade produkter att bli tillåten, vilket innebär attmärkningen inte längre anses vara ett tekniskt han-delshinder. Det betyder att konsumenterna tydligarekommer att kunna se om produkterna är testade pådjur eller ej.Fru talman! Avslutningsvis vill jag framhålla att ioch med inrättandet av den nya djurskyddsmyndig-heten kommer skyddet för för-söksdjuren att förstärkas ytterligare. All kompetensoch allt ansvar beträffande försöksdjur sammanförsdå hos en myndighet. Frågor om försöksdjur kommeratt föras till en särskild enhet med tjänstemän som harutbildning och erfarenhet av forskning, försöksdjuroch alternativ till djurförsök. Myndigheten kommeratt ha ansvaret för utfärdandet av föreskrifter omhållande och skötsel av försöksdjur, den djurförsöks-etiska prövningen och ha rätt att utfärda föreskrifternär det gäller andra frågor avseende användningen avförsöksdjur.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslageti utskottets betänkande och avslag på samtliga reser-vationer.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Jag vill bara ställa en fråga . Jag delar i stora drag det han har sagt i sitt anfö-rande - en presentation av det som händer på området- men jag måste ändå fråga: Är det rimligt att det kanta upp till innan det blir ett förbud mot djurtest-ning av kosmetika? Om inte tycker attdet är rimligt, vad vill han i så fall göra för att skyndapå det hela?Anf. 129 () replik:Fru talman! Man har flyttat fram den tidsgrän-sen två gånger för när ett sådant här förbud ska kom-ma. Det här är tredje gången. Jag tycker inte att manska börja schackra med tidsgränser . Det finns enöverenskommelse, en uppgörelse inom EU, om att vinu ska ha den här tidsgränsen, och att då börja omigen och på det sättet gå ifrån en kompromiss kännslite galet.