prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Möjligen ärvi ett antal partier i som inte ser precis likadystert och nattsvart på småföretagarnas framtidamöjligheter som gör.Det känns som att vi inte kommer särskilt mycketlängre i debatten. Vi har olika uppfattningar. Kanskefår vi lämna frågan med detta.Anf. 203 () replik:Fru talman! Det är konstigt. kaninte ha lyssnat på vad jag sade. Jag tycker att jagunder mina sju och en halv minuter i talarstolen an-vände i stort sett till att tala om hur brareformen är. Vi står alltså bakom mycket stora delarav reformen.Jag skäms inte ett dugg för att säga att vi har tagitintryck av de argument som har förts fram mot re-formen från framför allt företagarhåll. När man för-söker gå tillbaka till hävderna och se om det stämmermed de påståenden som görs visar det sig att det intestämmer. Det är ett dåligt utrett förslag och dåligtutrett vilka effekter det får.I propositionen använder man knappt två sidor tillatt diskutera små och medelstora företag. Det tyckerinte jag är en särskilt ingående analys av ett så viktigtområde.Jag tror att även efter det här är attlita på.Sedan vill jag också säga att vi vill att hela denhär reformen som föreslårskulle genomföras, men det har man inte gjort i pro-positionen. Man har alltså inte föreslagit lönegaranti-er för företagsrekonstruktioner, och det en viktig del.Anf. 204 () replik:Fru talman! vill ha allting. De vill halönegarantier, avskaffa statens förmånsrätt och ta bortåtervinningsförbudet. Allt detta kostar givetvis peng-ar, och sedan säger man nej till den del som faktisktska bidra till finansieringen av de här förbättringarna.Man kan inte låta bli att undra var skaplocka hem de pengar som man faktiskt fördyrarreformen med.Bertil får säga vad han vill, men Mode-raternas nej till förändringar i till före-tagsinteckning är ohederligt och populistiskt. Det blirnästan pinsamt att höra kritiseraregeringen för att man kommer till med ettförslag till en reform som har krävt attregeringen ska genomföra, särskilt som man har hörthans partikamrat , och för den delenäven från , å det grövstakritisera regeringen för att den inte gör som riksdagensäger. När regeringen gör som ni har velat dåvänder ni kappan efter vinden. Hur ska regeringen iframtiden kunna veta att ni verkligen vill det ni sä-ger? Jag vill att ni tillstår att ni har varit med om attbeställa det här förslaget om nya förmånsrättsreglermen att ni plötsligt ändrar er.Anf. 205 () replik:Fru talman! Vi står fortfarande bakom att vi skagöra de här förändringarna, men vi vill att vi ska haen noggrannare analys av läget. Det är den enda skill-naden i det hela. Innan vi stolpar i väg och gör dettaska det vara en noggrannare analys av bakgrundenoch vilka effekter detta får.Niclas säger att det här är att jämställaalla borgenärer, men det är inte sant. Där staten förlo-rar på att ta bort förmånsrätten för skatter och avgiftertar man igen på löneförmånsrätten. Det är i stort settett nollsummespel. Dessutom finns det kravet att manska göra vinster på detta. Jag tycker att det är litemärkligt.Det är helt klart så att vi har tagit intryck, detskäms jag inte för, av de diskussioner som har förts.Men i grunden tycker vi att det är en riktig och brareform.Anf. 206 () replik:Fru talman! försöker förklarakappvändandet med att man har kommit till störreinsikt. Men egentligen gör det bara saken ännu värre.Det faktiskt säger är att Moderaternaförst har lånat som lekstuga, antagligen,och i motioner krävt att regeringen ska vidta åtgärdersom sedan säger att de inte förstår vadde innebär. Är det så man ska uppfatta de moderatamotionerna, att det är illa underbyggda idéer somegentligen inte förtjänar att genomföras eller att Mo-deraterna lägger förslag som man egentligen inte vetnågonting om?Anf. 207 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet. Äntligen får vi ett system omhejdar konkurserna.Under 90-talet har tusentals företag gått i konkurs,och tiotusentals människor har förlorat sina arbeten.Hundratusentals människor har upplevt den otrygghetsom konkurser för med sig i stad och glesbygd.Sverige är det land i världen som har flest konkur-ser per invånare. Trots detta har till skillnadfrån många andra länder inget system för att rekon-struera företag, det vill säga att se till att företaget fårstöd att bli lönsamt och kan utvecklas.Rolf , min företrädare i lagutskottet, ären erfaren konkursförvaltare som tillsammans medModeraternas uppmärksammade pro-blemet och för partiets räkning drev frågan om rekon-struktion av företag, tillsammans också med Folkpar-tiet. Regeringen tillsatte en utredning, Nya förmåns-rätter. lämnade , som NiclasLindberg anförde, ett enigt uppdrag från samtligapartier - , och de andra - till regeringen att kommatillbaka med ett reformförslag i överensstämmelsemed denna utredning. har lagutskottetberett förslaget, och får vi fatta beslut.Fru talman! Statens förmånsrätt tas bort. Det ärväl ändå en politisk seger! Därmed förlorar staten detmaktinstrument som fört många företag till konkurs.Bankerna får störst förmånsrätt, . Det är ingen-ting konstigt, de lånar ju ut pengar till företagen ge-nom företagsinteckningar. De övriga tillgångarna fårbankerna dela med andra fordringsägare. Därmed får- oavsett vad tror - underleverantörermer. På detta sätt minskar riskerna för att företag drarmed sig andra företag i konkurser.Det är förvånande att den reform om ska ge före-tagare stöd i en bekymmersam situation väcker tvek-samheter. Vi vill att företag som är livskraftiga till sinidé ska kunna leva vidare. De som lever i motgångarska få stöd att utveckla sitt företag i stället för att bliöverskuldsatta och senare hamna i konkurs.Reformen innebär egentligen att små och medel-stora företags kreditsituation uppmärksammas.Många har oroat sig för att det ska bli svårare att lånapengar i banker, och det kanske det blir med det sy-stem som vi har därför att bankerna får lägre utdel-ning. Vi har självklart tagit denna oro på allvar. Erfa-renheterna från , som har detta system, visaratt denna oro inte är särskilt befogad. Men frågan skanaturligtvis följas upp, och skulle så bli fallet skaregeringen återkomma senast med förslagpå åtgärder. Aldrig i historien har företagens kredit-situation blivit föremål för en sådan kontinuerliggranskning av regeringen. kommer frågor omnyföretagares riskkapital, kapital för utveckling ochexpansion i relation till bankernas krav på säkerhetvid utlåning, äntligen upp på dagordningen i ett sam-manhang, i ett samlat grepp. Vi behöver se helheten isamhället för att råda bot på destruktiva tendenser.Fru talman! Jag är förvånad och besviken, jag kannog inte hitta rätt ord, över och Folk-partiets ställningstagande i ärendet. Jag tycker att detär fegt. Våra partier har varit överens hela vägen omnödvändigheten av denna reform för att komma tillrätta med den onda cirkel som svensk företagsamhetär inne i. Vi har alla mötts av en oro från småföreta-gare, den finns vid alla förändringar. Vi sökte engemensam väg för att förslaget skulle få bred majori-tet. I slutskedet i förhandlingarna var det i ban-kernas förmånsrätt som skilde oss åt. ,satte upp ,och Socialdemokraterna . Självlade jag medlingsbudet på . Socialdemokraternaoch accepterade det, men Folkpartietoch ställde sig inte bakom det. För dessa5 % är och beredda att ställasig vid sidan i en fråga som vi alla har drivit hårt. Nivet, representanter för och ,att det politiska läget var sådant att det inte handladeom att lyfta ut en del som ni gör i er reservation. Dethandlade om ett paket som innebar take it or leave it.Ni har riskerat hela reformen med statens för-månsrätt, med lönegarantier, med förändring av åter-vinningsförbudet. Hela detta paket har ni riskeratgenom att ställa er vid sidan av. Jag ska säga er att jagär stolt över att få tillhöra ett parti som står fastvid en uppgörelse och ett förslag med den inriktningsom vi har begärt av regeringen. Jag är glad över attjag kan säga att vi kommer att lotsa igenom denhär reformen, och det kommer att föra med sig kon-sekvenser som jag tror att alla i den här kammarenkommer att vara glada över om några år.Men hur kan två borgerliga partier riskera en re-form som innebär att grunden läggs för en utvecklingdär staten fråntas makten att medverka till konkurser,där bankerna får ökade möjligheter att medverka tilllivskraftiga företag och där andra fordringsägare fårmöjlighet till utdelning! Det är ett förslag som gerökad trygghet både för företagare och för arbetstagareoch som är en robust plattform att arbeta vidare ut-ifrån.Fru talman! Slutligen: Småföretagens överlevnadberor naturligtvis inte i huvudsak på bankerna. Varjeciviliserat samhälle har ett banksystem som anpassarsin verksamhet till rådande omständigheter för lånta-gare och finansiärer. Ännu viktigare är kanske storfö-retagens möjligheter att anlita underleverantörer i vårtland. Många små och medelstora företag lever påbeställningar från stora företag. Därför är de villkorsom gäller för stora företag inte oviktiga i samman-hanget.Inom parentes kan jag säga att enbart Aeros-pace - en av de fem enheterna inom i Linköping- har 3 500 aktiva underleverantörer i . Dessaavtal är kanske väl så viktiga som vilka företagshy-potek som helst.Jag anser att storföretagens kraft att säkra tillväx-ten i små och medelstora företag har kommit i skym-undan i debatten. Detta bör uppmärksammas i sam-band med debatten om småföretagens överlevnad.Inget företag ska väl överleva enbart på pengar frånbankerna, utan de ska överleva på goda produktions-möjligheter och goda möjligheter på en marknad.I ett läge där en fjärdedel av landets budget går tillmänniskor som står utanför arbetsmarknaden behövervi livskraftiga företag som är hållbara över tiden.Sådana företag kan erbjuda trygghet såväl för denenskilde som för samhället i stort.Jag är fullständigt övertygad om att denna reformpå sikt kommer att bana väg för nya strukturer ochnya former för en stark tillväxt inom svensk företag-samhet, och det behöver vi.Anf. 208 () replik:Fru talman! Jag har stor respekt för Kristdemo-kraternas ställningstagande. Det kan mycket väl anseshedrande.Men jag har ingen respekt för det sätt som Yvon-ne debatterar på. Jag anser det vara bådeoetiskt och omoraliskt.I den värld som jag kommer ifrån är det en döds-synd att åberopa vad som har förekommit vid enförförhandling. Så gör man bara inte. Hur ska vi iframtiden kunna förhandla och kasta bud emellan ossom man senare i kammaren ska få höra hur diskus-sionerna har gått?Det hedrar faktiskt att han på in-tet sätt berörde de förhandlingar som har förts.Jag tycker att det är upprörande att avslöjar vilka diskussioner vi har fört. Sådantfår inte förekomma, anser jag.Anf. 209 ()replik:Fru talman! Om detta kan jag bara säga att omman i lagutskottet har begärt återremisspå ett ärende för att man ska få tillfälle att förhandlaoch diskutera kanske det till syvende och sist blirnödvändigt att förklara vad som har hänt.Den här typen av ärenden handlar faktiskt omoerhört mycket och om tilltron till oss politiker. Nå-gonstans tror jag att det sannolikt går att anklaga migför att jag i denna kammare har sagt detta. Jag harkollat av det här med några personer innan, och det ärmöjligt att man inte bör göra det.För min del står för det riktigtstora sveket mot folk, mot regeringen ochmot de övriga partierna. Det ansvarar Moderaternaför. Jag tror nog att det är bättre att ni i ert eget partibearbetar det sveket i stället för att förebrå mig för attjag berättade.Ni har varit beredda att sälja ut så otroligt mycketav viktiga fundament i vår gemensamma politik föratt nå upp till er prestigenivå. Jag tycker att det ärrimligt att ni tar konsekvenserna av det.Anf. 210 () replik:Fru talman! lyssnar inte påvad jag säger. Jag sade inledningsvis att jag har storrespekt för ställningstagande.Men vad jag inte har respekt för är sättet att föradebatt på, och det är en väldig skillnad.Jag tycker att detta bör markeras. Nästa gång kan-ske det är vi som går med majoriteten och Kristde-mokraterna som har bestämt sig för att man inte kangå längre i diskussionen. Men jag kommer aldrignågonsin att berätta vad vi har kommit överens omoch vilka diskussioner vi har fört.Anf. 211 ()replik:Fru talman! Det är ju ett val man gör, om man stårfast vid någonting eller om man inte står fast vidnågonting. Och när det gäller den offentliga verksam-heten vågar vi och måste vi stå upp varför vi gör vissaställningstaganden.Jag har fortfarande inte fått något svar från BertilKjellberg på frågan varför ni gjorde det ställningsta-gande som ni gjorde.Anf. 212 () replik:Fru talman! Till och Kristde-mokraterna vill jag säga att jag tycker att det hela ärmärkligt, och det är nog inte bara jag som tycker attKristdemokraternas småföretagspolitik har fått sig enknäck. Det finns en stor besvikelse över det.Yvonne sade att det är tusentals före-tag som går i konkurs. Enligt statistiken är liggersiffran på omkring 7 000. Jag kan hålla med om attdet är många, men det är inte den övervägande delenav företagen som går i konkurs.Sedan talade om att livskrafti-ga företag ska kunna leva vidare. Ja, naturligtvis, dettycker ju vi också. Men vi ska inte glömma att detfinns många livskraftiga företag som också kommeratt drabbas av den här reformen.Jag vill då fråga: Varför denna brådska när det ärså många som är kritiska till analysen? Det räckerinte med att säga att ärendet har återremitterats tidiga-re. Bristerna kvarstår ju, och det tycker jag är häp-nadsväckande. Helt klart kommer det att bli svårareatt låna pengar.Man ska nu ta bort statens förmånsrätt för skatteroch avgifter, men staten kompenseras ju genom attlöneförmånsrätten finns kvar. Staten tar alltså tillbakapengarna. Jag tycker att det är häpnadsväckande.Det är också häpnadsväckande att säga att små fö-retag inte ska vara beroende av bankerna för sinöverlevnad. Jag har här i huset vid ett flertal tillfällenhört att det är människor med kapital som ska startaföretag, och det oroar mig. Står ni bakom detta? Densom har en god idé men inget kapital har alltså ing-enting att hämta? Är det detta som är Kristdemokra-ternas småföretagspolitik?Anf. 213 ()replik:Fru talman! Det är ju nu vi kommer attfå en situation med för det första ett samlat läge därregeringen kommer att följa behovet av kapital. Detär inte så att ett litet företag får ett företagshypotekhur som helst , åtminstone inte i den bygd somjag kommer ifrån, utan företagshypoteket träder juoftast in när man vill expandera eller utveckla sinverksamhet på något sätt.För det andra får vi en ny möjlighet. Ni ser inte attdet här är ett avstamp inför nya möjligheter, därbankväsendet är en del av ett civiliserat samhälle somnaturligtvis kommer att förändra sitt tänkande bero-ende på villkoren. Jag vet inte om det finns någotland i världen mer än som har företagshypo-tek. Bevisligen finns det framgångsrik företagsamheti en massa andra länder. Titta på som har detsystemet och som har gått raka vägen uppåt i tillväxtnu! Vi har ju exempel på detta.Dessutom: Om ett företag har en bra idé ska det juvara intressant för bankerna att se utvecklingspotenti-alen i företaget och ge stöd och hjälp. Det är därförsom vi ser det som en möjlighet att på ett nytt sättvisa intresse för och uppmärksamma ett företagsbehov i stället för att välja den enklaste och mestlönsamma lösningen för vissa, nämligen konkurs.Anf. 214 () replik:Fru talman! Först vill jag ta upp det som YvonneAndersson återigen lyfte fram, och det ärförhållandena i . Jag tycker att det är mycketmärkligt att jämföra oss med , därför att vi harinte samma förutsättningar. I finns det ettstort kreditförsörjningsbolag med statliga medel. Denstorleken kommer vi inte alls upp i här i , så vikan inte alls jämföra oss med . I harde en mycket bättre tillgång till riskkapital. Det kanockså vara en stor del i att de har en ökad tillväxt.Sedan en annan sak som inte alls stämmer medden information jag fått. säger häratt det är först när ett företag behöver expandera somdet behöver kapital. Enligt de riskkapitalbolag somjag har varit i kontakt med, och även banker på regio-nal och central nivå, behövs det kapital även när manstartar företag. Då är det än svårare, för då kan detvara svårt att tolka och känna av vad det är man gersig in i. Det är alltså otroligt svårt att få riskkapital nystart av ett företag.Det ska inte alltid vara så att den som har kapitalska kunna starta företag. Om det enbart är kapitaläga-re som startar företag, finns det en risk för att mankommer att köpa upp alla goda idéer ute i landet. Detär inte alltid det gynnar en spridd sysselsättning ochen spridd företagsamhet, utan många av idéernakommer därmed att hamna inom stora multinationellaföretag och kommer till en viss del kanske också attsysselsätta människor utanför landets gränser.Vi från sida är för en decentralise-ring av massor av små företag. Det ger en sund ut-veckling för hela landet.Anf. 215 ()replik:Fru talman! berör ju inte den här reformenriskkapitalet. Det är ju inte det vi talar om. Jag talarom de företagsinteckningar som det handlar om ochom företagshypoteken, inte riskkapitalet, vilket är enannan sak i det här sammanhanget.När det gäller litar jag på de experter somhar utrett det här. Om nu tycker atthon har kunskaper utöver de som vi har fått del av,må det stå för henne. Men det är ju så att tillvaron ärinte en gång för alla given. Vad är det som säger attbetingelserna för företagen på alla andra parametrarkommer att se ut som de har gjort hitintills i all evig-het? Samhället är ju dynamiskt och anpassningsbart.När det gäller bankväsendet och vad som ska händamed kapitalförsörjningen skriver vi mycket tydligt ibetänkandet att det ska följas upp successivt och ska komma med förslag till åtgärderom så erfordras.Det intressanta här är att var medoch beställde det här förslaget . Nusäger ni nej, nej , men har inte kommit medett enda vettigt förslag för att ändra den olyckligautvecklingen med ett så stort antal konkurser. Det ärju jätteintressant när tycks ha satt sigin i ärendet så mycket att hon inte har något förslagöver huvud taget att komma med. Vi har ett förslag,och det är det bästa vi har sett hitintills. Då antar videt och skapar en plattform för en fortsattutveckling. Märkligare än så är faktiskt inte det här.Anf. 216 PER ():Fru talman! Jag kommer ihåg tre styckenmusketörer: , och , eller BengtHarding , och var tre musketörer som tog strid i den här frågan,och så tog de hjälp av d . Han är den endesom är kvar i kammaren, och han står i talarstolenjust nu.Tillsammans har vi faktiskt lotsat denna frågaframåt, när vi fick igenom att en ny för-månsrättsordning skulle utredas. Det var en hårdkamp, men vi fick regeringen att ge med sig ochtillsätta en sådan utredning, . satt bland andra , och jag. Där satt också de kanske förnämsta ochkunnigaste konkursadvokaterna i landet plus den isärklass mest kunniga juristen på området som varordförande i kommittén - och jag tror inte att någonkan motsäga mig på den punkten - . Vihade också en konkursadvokat, som bland annat harhaft hand om Trustormålet, , det fanns på marginalen olika uppfattning-ar. Men de som hårdast drev frågan och som ledde tillatt betänkandet blev som det blev var , och delvis undertecknad. Viskrev inget särskilt yttrande om att kreditmöjligheter-na för små och medelstora företag skulle kunnaäventyras. Det gjorde de socialdemokratiska ledamö-terna i kommittén. Jag valde att inte göra det.Bankföreningen i denna kommitté låg väldigt lågt.De insåg att detta, precis som såriktigt säger, är en paketlösning. Rubbar man på denena brickan, saboterar man också för den andra. Detinsåg och representanter ikommittén.Därefter har deras gedigna arbete desavouerats.Därför är det lite patetiskt att till exempel höra stå här och säga: Det har varit val där-emellan, och vi har nya uppsättningar i utskotten. Jagvet inte vem som satt i lagutskottet från förramandatperioden. Men det är tydligen så att det finnspartipiskor som ser till att det viner ganska hårt, fördet man ansåg i lagutskottet förra mandatperioden harman en annan uppfattning om denna mandatperiod.Det är inte politiskt hederligt. Det är politiskt mycketohederligt.Jag tror att alla är medvetna om att tar man bortskatteprivilegiet för staten, måste man också kombi-nera det med att se hur mycket bankerna ska ha i sittföretagshypotek. skulle ald-rig ha kommit fram till ett förslag om man inte settdetta som ett paket. Alla insåg detta.Sedan är det naturligtvis ett problem, som det sägsi en reservation, även om jag inte förstår reservatio-nen i sig, att detta med lönegaranti under en rekon-struktion inte är klart. Men det borde alla veta. Dethåller på att skrivas en departementsskrivelse omdetta. Det innebär också att man måste säkerställa iunionen om detta är statsstöd eller inte. Att reserverasig i en fråga där det pågår ett arbete och där manmåste inhämta information är på gränsen till ... - nej,jag ska inte säga mer.Till den stora frågan: Bankerna och deras vilja attlåna ut pengar. skulle tvåföretag på min hemort köpa en fastighet. Den varnedförhandlad från först 1,3 miljoner, sedan till850 och till slut lyckades de få ned priset till425 . Det var två företag, ett som flyttat från engrannkommun med en fast kundstock - tillverkarpersienner - och ett vitvaruföretag med fyra femanställda som även hade installationsverksamhet. Dehade aldrig uppvisat en röd siffra. De gick till en avde större bankerna och skulle låna . Vitva-ruföretaget hade också stort eget kapital, kan jag säga.Vad sade banken? Nej, vi vill inte låna ut 425 000 krtill er. Trots att företagets resultaträkning var stark,trots att balansräkningen var stark diskuterades överhuvud taget inte begreppet företagshypotek i detläget. Vad säger de? Nej, den fastigheten har i stortsett inget andrahandsvärde. Därför får ni inte lånet.Så ser det ut i verkligheten, kamrater. Det sombehövs i det här sammanhanget är naturligtvis nå-gonting helt annat, nämligen någon form av garanti -statlig kreditgaranti. Det har diskuterats. Vi hade engrupp som arbetade med detta för bara ett och etthalvt år sedan. I slutändan sprack det hela. Jag vetinte var frågan är . Men detta måste naturligtvis ilängden bli på det sättet. Ska vi få en riskkapitalför-sörjning i glesbygd måste det finnas någon form avkreditgaranti från statens sida. Dit kommer vi.Nåväl, de här företagen gick till en annan banksedan, och där löste det sig utan några som helst pro-blem. Men det här visar att bankerna har mycketmärkliga kreditbedömningar.Det visas också av att så fort kommittén tillsattsbildade någon form av ohelig allians. Det här ska vigå emot. tycker inte att det här ärroligt. måste de bli aktiva och på ett tidigt stadiumgå in och kolla om företagen börjar "resta" och dra åttumskruvarna då, precis som bankerna måste göra.Det är väl bra. Ska man låta skulderna skena i väg,som man har gjort , tills företaget är konkurs-färdigt med mångmiljonskulder? Det är väl bättre attbankerna blir aktiva och följer upp företagen på etthelt annat sätt.Dessutom var det någon som stod här och sade ska låna ut mot säkerhet. Det var någon paragrafi banklagen. Men det är just den paragrafen i bankla-gen som man håller på och diskuterar. Man ska slutatitta på balansräkningen, man ska titta på resultaträk-ningen. Vilken återbetalningsmöjlighet finns det? Detär det man måste göra. Det måste bankerna lära sig.Det sade också vid uppvaktning-en. Detta är det sätt man måste börja arbeta på. Dess-utom, som har sagts här, uppfattade jag Bankföre-ningen som oerhört passiv och defensiv vid den upp-vaktning vi tog emot. Men varför är det ingen somhar nämnt vad Företagsrekonstruktionsföreningensade? Företagsrekonstruktörerna sade: Det här måstegenomföras. Men det behövs vissa andra saker, blandannat en sak som jag jobbade för i kommittén ochsom det sedan blev en liten extrautredning av, nämli-gen möjligheten för företag som är i kris att säga uppavtal som är väldigt betungande. Det håller jag medom.