prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — Det är inte rimligt att betalarersättning för en som är föräldraledig men arbetsgiva-ren semesterlönen. Den kostnaden borde försäkrings-kassan också ta på sig. Därmed tar man bort dennatyp av ekonomiska motiv för en arbetsgivare att varatveksam till att anställa människor som exempelvistar ut föräldraledighet.Det är ett exempel, kanske inte ett stort men ettviktigt, på hur vi kan skapa ett mer barnvänligt ar-betsliv där det blir mer acceptabelt att vara ledig medsina barn och där man inte drabbas av misstänksam-het när en arbetsgivare ska anställa en människa somkan misstänkas ta ut mycket föräldraledighet fram-över.Herr talman! Jag yrkar med detta som sagt bifalltill reservationerna 1, 5 och 11.Anf. 4 ():Herr talman! Arbetsrätten är en väsentlig del avden svenska demokratin. Arbetet är helt centralt föross människor under en stor del av våra liv. Det geross försörjning men också delaktighet i ett störresammanhang.Villkoren för lönearbetet är avgörande för männi-skors livssituation. I det gamla , där löntagar-na var maktlösa på jobbet, var man också i en under-ordnad ställning utanför arbetsplatsen. Klassamhälletgenomsyrade varje vrå av en människas liv. Därförhar utvecklingen av arbetsrätten varit en viktig del ikampen för demokrati. Inte sällan har många demo-kratiska fri- och rättigheter genomförts under hårtmotstånd från arbetsgivare och överhet och med demförbundna partier.Arbetsrätten är fortfarande ifrågasatt helteller delvis. Därom vittnar bland annat en del motio-ner från den borgerliga oppositionen. Från centralaarbetsgivarorganisationer kan vi än höra att mantycker att det är viktigt att ideologiskt driva principenom arbetsgivarnas oinskränkta rätt att själva leda ochfördela arbetet, anställa och avskeda.Men i det verkliga livet, det som finns ute på våraarbetsplatser, är arbetsrätten egentligen inget pro-blem. Alla seriösa arbetsgivare vet ju att man löser deflesta problemen via förhandlingar, först lokalt, mengår det inte lokalt går man vidare centralt. Arbetsrät-ten som den ser ut är grundvalen för den för-handlings- och samverkanskultur som vi har i Sverigeoch som faktiskt också har varit och är enviktig framgångsfaktor för företagen och näringslivet.Det är viktigt att påpeka detta. Och jag noterar attTCO i en rapport där man har tittat när-mare på internationella studier av nationers konkur-renskraft har observerat att de internationella studier-na placerar väldigt högt i rankning, blandannat på grund av de goda partsrelationer som finnspå arbetsmarknaden och som vilar på den arbetsrätt vihar.Moderaterna och oppositionen tycker i motion attdet är dags för en översyn av arbetsrätten. Ja, så långtkan jag instämma. Det tycker jag också. Stora delarav dagens arbetsrätt tillkom ju , ochsedan dess har mycket förändrats i arbetslivet och inäringslivet. Den pågående internationaliseringendriver på utvecklingen. Företag fusionerar eller köpsupp, huvudkontor omlokaliseras, ägandet blir alltmeransiktslöst, anonymt och avlägset. Resultatet är attinflytandet för löntagarna och deras fackliga organi-sationer försvåras. Avkastningskrav som sättspå globala kapitalmarknader ökar lönsamhetskravenoch omvandlingstrycket i företagen.Samtidigt har vi fått kapitalplacerare som fokuse-rar på kortsiktig lönsamhet snarare än på långsiktigutveckling och tillväxt. Som en följd av detta har viett arbetsliv och ett näringsliv i omvandling.Ständig teknik- och produktutveckling medför attverksamheter läggs ned eller flyttas. Hela branscherutvecklas, omvandlas och försvinner. Nya utbild-ningskrav och sätt att organisera arbetet växer fram.Verksamheter knoppas av och läggs ut på entrepre-nad. Uthyrningen av arbetskraft ökar. Och alltflermänniskor blir tillfälligt anställda.Den här utvecklingen innebär att människors ar-betsplatsers utsatthet ökar som reglerna iden arbetsrätt vi har ofta kan kringgås. Konse-kvensen av detta blir minskad anställningstrygghet,minskat inflytande och minskad delaktighet för deanställda. Den ökade utslagningen från arbetslivetsom återspeglas genom dramatiska ökningar av ohäl-san vittnar också om ett arbetsliv itilltagande obalans med människors behov. De ar-betsrättsliga regelförändringar som skedde , som beslutade om, har endast förvär-rat den här situationen.Det är verkligen, som och den bor-gerliga oppositionen kräver, dags för en större över-syn av arbetsrätten. Men där och denborgerliga oppositionen vill avreglera och försämraarbetsrätten vill jag utveckla och förstärka. Vi behö-ver öka inte minska löntagarnas anställningstrygghetoch inflytande.Låt mig bara nämna några av de viktigaste områ-dena på arbetsrättens och arbetslivets områden där vifrån anser det angeläget att stärkaarbetsrätten och flytta fram löntagarnas positioner.Det handlar om anställningsskyddet och trygghetensom har undergrävts genom olika riksdagsbeslutunder senare år. Tidsperioden i återanställningsrättenhar förkortats, och en rätt har införts för vissa arbets-givare att utan att redovisa skäl eller saklig grundundanta två personer från turordningsregeln i LAS.Många människor har vittnat om sin rättslöshet tillföljd av det beslutet. Uppföljningar som har gjortstyder på att det är kvinnor som till största delen harmissgynnats. Särskilt alarmerande är ju rapportensom indikerar att föräldralediga och gravida blocke-rades ut när turordningsreglerna upprättades. Dethandlar inte bara om gravida och om kvinnor, dethandlar om långtidssjukskrivna och om äldre arbets-kraft som också diskrimineras.Sådana här rapporter finns från JämO, de finnsfrån facken, från TCO, de finns från många olika håll.Framför allt är det många människor som har drab-bats som vittnar om detta.Det är inte heller sant som påstås att undantags-reglerna, att två personer får undantas, är en förutsätt-ning för att man ska kunna göra avsteg från turord-ningsreglerna för nyckelpersoner. Det låter så, mendet är inte sant. Den möjligheten finns med nuvaran-de arbetsrätt. Men det förutsätter att man träffar över-enskommelse med facket om det. Det är den viktigagrunden. Så tycker vi i att det ska vara.Det ska finnas saklig grund och motiverade skäl föratt göra avsteg, inte den rättslöshet och omöjlighet attöverpröva beslut som arbetsgivaren fattar med stödav nuvarande ordning. Det är en väsentlig skillnad.En ny form av visstidsanställningar har också till-kommit. Det kallas överenskommen visstidsanställ-ning. Den har bara haft den effekten att den utökarden redan rikliga av undermåliga och osäkraanställningar. Inte heller i detta fall behöver arbetsgi-varen redovisa sakliga skäl. De begränsningar ochrätten till visstidsanställningar som infördeshar tyvärr inte visat sig verksamma. Antalet tillfälligajobb och jobb på deltid har blivit fler. Många männi-skor har en mycket otrygg anställningssituation.Värst utsatta är behovs- och timanställda, oftast kvin-nor i offentlig sektor, men även i privat.Jag menar att grunden i anställningsförhållandetska vara fasta heltidsjobb. Utifrån detta ska undantagkunna göras genom kollektivavtal enbart då det finnssakliga skäl. Det innebär således att överenskommenvisstidsanställning måste avskaffas. Alla visstidsan-ställningar under en treårsperi-od ska enligt automatiskt övergå iheltidsanställningar och tillsvidareanställningar. Två-personersundantaget i LAS måste upphävas och åter-anställningsrätten på nytt utsträckas till tolv månader.Det tycker vi är det grundläggande.Arbetslivets villkor och arbetstidens längd ochförläggning påverkar också hälsan och livet, både påoch utanför arbetet. har arbetsklimatethårdnat som arbetsmiljöarbetet tyvärr harstagnerat. Den arbetsrelaterade ohälsan har därmedökat, framför allt för kvinnor.Arbetsmiljölagens bestämmelser och föreskrifterfullföljs inte alls i den utsträckning som skulle behö-vas. Jag menar att ett mänskligare arbetsliv kräversåväl fler styrande föreskrifter, skärpta sanktionsbe-stämmelser och företagsböter för brott mot arbets-miljölagen som fler skyddsombud, bättre arbetsmiljö-utbildning och obligatorisk företagshälsovård.Det är bra att den mer restriktiva arbetstidslagsom arbetstids- och semesterreg-ler har föreslagit snart kommer att behandlas av riks-dagen. Den är ett steg i rätt riktning. Arbetstidenslängd och förläggning har stor betydelse för hälsa ochvälbefinnande. En rad olika undersökningar har slagitfast sambandet mellan ökat löntagarinflytande överarbetstidens förläggning och ökad arbetstillfredsstäl-lelse och hälsa. Löntagarnas inflytande över ledighe-tens förläggning och arbetstiden behöver därför öka.Jag ser fram emot att vi i ska kunna fattabeslut om den nya ledighetslag som Kommittén förnya arbetstids- och semesterregler har föreslagit. Denär också ett steg i rätt riktning.Herr talman! Jag har helt kort berört några områ-den av arbetsrätten där vi tycker att det är angelägetatt åstadkomma förstärkningar. Jag kunde också hatalat om de behov av arbetsrättsliga förändringar somomstruktureringar och företagsnedläggelser medför,brister i medbestämmandelagen, begränsningar avyttrandefriheten för privatanställda, integritetsfrågor isamband med drogtest med mera. Därtill räcker ty-värr inte tiden, konstaterar jag.Jag räknar med att få återkomma i den här och öv-riga arbetsrättsliga frågor när dehar beretts av regeringen och vi får anledning att taställning till dem.Herr talman! Jag vill förklara att jag står bakomförslaget i betänkandet, och jag vill också yrka bifalltill vår reservation nr 2.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag har en kort fråga till AndersWiklund. Det verkar som att det är mycket vi är över-ens om, vilket gläder mig. Jag tror inte att vi vinnernågonting på att gräva ned oss i några politiska skyt-tevärn.Vi är rörande överens om att vi behöver en över-syn av arbetsrätten. Jag undrar om någon möjlighet att komma fram till någotgemensamt ställningstagande och begä-ra en betydligt vidare och öppen översyn av arbets-rätten.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det beror på vilka utgångspunkter vihar.Folkpartiet har tillsammans med moderater, krist-demokrater och centerpartister föreslagit en grund-läggande översyn av arbetsrätten. Jag känner väl tillmoderaternas uppfattning om arbetsrätt och vilkalösningar man vill föreslå för att förbättra den enskil-des anställningstrygghet. Jag har svårt att föreställamig att den typen av lösningar som faktiskt handlarmycket om avreglering är något vi skulle kunna enasom i direktiv till en utredning.Men om tycker att det finns ett bätt-re sällskap till vänster är hon välkommen.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag trodde att vitsen med en vidöversyn var att man inte redan från början hade be-stämt sig för i vilket läger man stod utan man kanskekunde finna nya lösningar där man gemensamt kankomma överens om att det är viktigt att ha en arbets-rätt för att få en utveckling och trygghet förden anställda. Men det är kanske jag som är för nyoch inte förstår att man redan i direktiven för en ut-redning har målat in sig i läger.Jag frågade om han kunde tänkasig att sätta sig ned och diskutera en bred utredningmed en ny bas för att gemensamt hitta lösningar.Anf. 8 () replik:Herr talman! Det är aldrig fel att diskutera. Detgör jag gärna.Anf. 9 () replik:Herr talman! gör det fel man hörså ofta, nämligen att han generaliserar. Han säger attvi ifrågasätter arbetsrätten. Jag vet inte om AndersWiklund har läst den här boken på drygt 600 sidor.Det är i den boken som arbetsrätten regleras. Själv-klart är det mycket i den boken som vi ska ha, menden behöver också förändras eftersom tiderna föränd-ras.Vi vill ta bort det som förhindrar tillväxt så attmänniskor kan få jobb. Tryggheten ligger inte i lag-stiftningen i boken utan i att företag vågar och har rådatt anställa människor. Det är de hindren vi ansermåste tas bort. Därför behövs det en genomgripandeöversyn av arbetsrätten.Anders gick även in på att den offentligasektorn hade otrygghet i sina anställningsförhållan-den. Det kan jag hålla med om. Den offentliga sek-torn är beroende av hur lönsamheten är i den privatasektorn. Utan lönsamma företag och anställningar fårvi inte det breda skatteunderlag som gör att vi kan haen bra kvalitet i den offentliga sektorn. Vi är beroen-de av varandra. Vi är beroende av att företagen fårmöjlighet att växa.Anser inte att det behövs en an-passning i arbetsrätten till dagens och morgondagensarbetsmarknad?Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag svarar på den sista frågan först.Jag försökte i mitt anförande säga att det har häntsaker då huvuddelen av den arbets-rättslagstiftning vi har kom till. Det finns behovav att se över den och försöka anpassa den till deförändrade villkor som råder . Så långt är viöverens.Problemet är att ni vill något annat än vad vi vill.Ni ser lösningar i avregleringen. Det framgick medall önskvärd tydlighet av anförandenyss att det är regelverket som är problemet. Men detär regelverken som skänker en maktbalans på arbets-marknaden, som skapar relationerna mellan parterna.De har faktiskt varit mycket effektiva och framgångs-rika. Det gäller att skapa lönsamma och effektivaföretag. Det visar också TCO-rapporten.Problemet är att arbetsrätten griper in i maktför-hållanden i företagen, där i utgångsläget, det naturligatillståndet, arbetsgivarna i kraft av sitt arbetsgivars-kap har ett kraftigt maktövertag. Detta försöker ar-betsrätten balansera genom att med hjälp av regel-verk, fri- och rättigheter, se till att också löntagarnaoch facken får rättigheter för att balansera arbetsgi-varnas makt. Det är syftet med arbetsrätten.Sedan kan man fundera på var pendeln ska ligga.Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har kvar enmycket stark arbetsrätt och att arbetsrätten behöverutvecklas i förhållande till dagens villkor i näringsli-vet och på arbetsmarknaden. Det är jag helt övertygadom. Jag tror inte att våra mål är desamma.Anf. 11 () replik:Herr talman! På något sätt känner jag att vi bordekomma överens. Vi vill båda ha en översyn av arbets-rätten. Vi kan ha det från olika ingångsvinklar, menjag tror att vi borde kunna ena oss om att vi ska enbred genomgripande översyn av detta virrvarr avregler, som det är nästan omöjligt för en företagare attkunna sätta sig in i.Varför inte säga att vi har olika ingångsvinklarmen att vi tillsammans ska se över arbetsrätten så attvi får bra villkor för de anställda, så att vi får bratrygghet för anställda och företag? Ställ dig i talar-stolen, , och säg att du gärna går medpå en bred översyn.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag vill gärna ha en bred översyn,men jag tror att hur den ska se ut och utformas ärnågot som s, v och bör försöka kommaöverens om.Anf. 13 () replik:Herr talman! ondgjorde sig överatt vi har alltför många tidsbegränsade anställningar iarbetslivet. Jag kan dela oron för att det finns en delproblem.Vänsterpartiet skriver i reservation 2: "Offentligaarbetsgivare är sämst att erbjuda anställningstryggheti form av tillsvidareanställningar." Vi vet också att ikommun och landsting är sjukskrivningstalen betyd-ligt högre än i exempelvis de mindre och medelstoraprivata företagen. vet vi att Vänsterpartietoch vill ha större offentlig sektor,fler anställda i offentlig sektor och färre anställda iprivata alternativ.Vilken slutsats drar av detta?Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag drar slutsatsen att det finns pro-blem i offentlig sektor. Sedan är frågan vad de berorpå. Jag är ganska övertygad om att de rör de mycketomfattande rationaliseringar som har skett i offentlig sektor, inte minst inom vården ochomsorgen. Ett stort antal jobb har försvunnit medanarbetsuppgifterna har ökat.Det är ibland skillnaden mellan privat och offent-lig verksamhet. När man minskar antalet anställda iprivat verksamhet minskar man ibland också antaletarbetsuppgifter. Detta sker aldrig i offentlig sektor.Här minskade man resurserna , menbehoven ökade.Det är klart att det påverkar förutsättningarna fördem som ska utföra de här tjänsterna. Det är en för-klaring till att vi har högre ohälsotal i den offentligaverksamheten och framför allt inom vården och om-sorgen.Vad är lösningen på detta? Är det att privatisera?Nej, knappast. Det är väl att se till att tillföra nyaresurser, så att man kan anställa lite fler människor,så att det blir en balans mellan resurser och krav, somär helt nödvändig både i offentlig sektor och i privatsektor.Lösningen ligger i mer resurser till offentlig sek-tor, i alla fall om vi vill slå vakt om den.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det intressanta med inlägg är att har varit i styret iSverige i ungefär . , efter 90-talet, skrötåtminstone er gruppledare över attVänsterpartiet varit med och påverkat politiken i storutsträckning i början på den mandatperiod som komefter val.Det är i offentlig sektor vi har störst problem medotrygga anställningar. Det är i offentlig sektor vi harstörst problem med sjukskrivningar. parti är med och styr . får faktiskt ta ansvar för utvecklingen.Anders vill ha fler i offentlig sektor, ochsamtidigt klagar han över att anställningsförhållande-na är sämst där.Vi vet via olika undersökningar att löntagare gyn-nas av att det finns alternativa arbetsgivare. Vi vet avundersökningar inom vård och omsorg att det mångagånger har blivit bättre arbetsmiljö när man har fåttjobba i andra företag och framför allt när man kanjämföra arbetsförhållandena mellan olika arbetsgiva-re.Anders vill stoppa sådant. Han vill hafärre sådana alternativ och fler människor i anställ-ningar som är tidsbegränsade och med högre sjuk-skrivningstal. Är det en löntagarvänlig politik?Anf. 16 () replik:Herr talman! Historieskrivningen måste vara kor-rekt. Förvisso har vi problem med offentlig sektor förnärvarande, som du mycket riktigt påpekar. Menproblemen har inte uppstått , och de uppstod intei går heller.Frågan är: När uppstod de här problemen? Ja, detvar väl när vi fick en ekonomisk kris i somslog ut jobb både i privat och i offentlig sektor. Detvar, om jag minns rätt, 1992, 1993 och 1994. Då sattvarken s, mp eller vid rodret i riksda-gen. Däremot satt kristdemokrater tillsammans medmoderater och andra och styrde landet.Vi lever fortfarande i efterdyningarna av den kri-sen. Men vi har trots allt, och även början av det här århundradet, lyckatsvända utvecklingen. Det har tillförts resurser. Det harblivit fler anställda inom vården och omsorgen. Ochden politiken måste fortsätta. Tyvärr når man interesultat över . Vi skulle behöva tillföra ytterli-gare resurser, och det hoppas jag att vi får tillfälle attgöra.Anf. 17 ():Herr talman! Till att börja med skulle jag viljayrka bifall till reservationerna 5 och 15. Givetvis stårjag bakom alla övriga reservationer från Centerparti-et.Vi är inne i en internationell lågkonjunkturdär de ekonomiska prognoserna domineras av storosäkerhet. Därför är det extra viktigt attskapa förutsättningar för en ökad tillväxt. Det är vik-tigt att de beslut vi fattar i riksdag, i dennakammare, förbättrar förutsättningarna för landetssmåföretagare.Det är lika viktigt att de beslut vi fattarhär inte försämrar förutsättningarna för småföretagar-na. Tyvärr finns det exempel på sådana beslut, bådefattade beslut och aviserade förslag i framtiden.Ur den synvinkeln är även förslaget från Social-demokraterna och om att ta bort un-dantaget i turordningsreglerna ett steg i helt fel rikt-ning. Förslaget är bara ett i raden där s och v visar påen tydlig brist på förståelse för de små företagensförutsättningar.Frågan om turordningsregler har debatterats vidett antal tillfällen i den här kammaren och kommersäkert att fortsätta att debatteras. Det är mycket gläd-jande att vi även verkar ha majoritet föratt bibehålla lagstiftningen såsom den är . Två-personsundantaget och en allmän översyn av arbets-rätten är en eller två av nycklarna till att skapa ettbättre företagsklimat och förbättra villkoren för lan-dets småföretagare.Herr talman! lade ihöstas fram en rapport kring företagarnas syn påeffekterna av undantaget i turordningsreglerna. Denhär rapporten visar mycket, bland annat att lagen haften positiv inverkan på företagsklimatet. Åtta av tiosmåföretagare som använt möjligheten till undantaguppger att verksamheten hade påverkats negativt omde inte kunnat undanta nyckelpersoner från turord-ningen.I samma undersökning kommer det fram, somPatrik tidigare nämnt, att sju av tio företaga-re uppger att viljan att nyanställa skulle minska omundantagsmöjligheten försvinner. Företagarnas riks-organisation uppger att detta skulle innebära att viljanatt nyanställa skulle minska i 60 000 företag. Mankan säkert diskutera fram och tillbaka om den exaktasiffran, men så mycket kan nog konstateras att det ären stor mängd företag som skulle dra sig för att nyan-ställa.I dagens läge, med en lågkonjunktur, är det så attden nuvarande lagstiftningen kan vara avgörande förett företags utveckling och eventuella överlevnad.Om ett litet företag hamnar i en situation där mantyvärr tvingas säga upp människor är det även i fort-sättningen avgörande att man kan undanta två nyck-elpersoner från turordningsreglerna. Den här möjlig-heten att på ett så bra sätt som möjligt anpassa arbets-styrkan vid en konjunkturnedgång påverkar ocksåföretagarnas vilja att nyanställa vid konjunkturupp-gångar.Sverige har tyvärr en lagstiftning som i många fallär anpassad för de större företagen, företag som oftainte har några problem med turordningsregler, efter-som man exempelvis har en större möjlighet till om-placeringar än vad de mindre företagen har. Undanta-gen i turordningsreglerna är ett exempel. Tyvärr finnsdet inte så många, men det är ett exempel på en lag-stiftning där vi har skapat bättre möjligheter för små-företagen och där vi har anpassat lagstiftningen efterdem.Sedan införandet 2001 kan vi se att förändringenhar fått positiva effekter, precis som var avsett vidinförandet. Det vore därför mycket olyckligt att åter-gå till den tidigare ordningen, inte minst när vi har ettskriande behov av en ökad tillväxt, en tillväxt som ärendast kan komma genom att företagen växer och flerföretag startas.Centerpartiet har en mängd förslag för att skapabättre förutsättningar för landets småföretagare. Därär bibehållandet av möjligheten att undanta två per-soner vid uppsägning en del i det hela.Herr talman! Jag tänkte i mitt anförande även be-röra frågan om tilläggsförsäkring till föräldraförsäk-ringen. Vi i har vid ett antal tillfällenhär i kammaren framhållit vikten av en familjepolitiksom ökar jämställdheten och som gör det möjligt attkombinera familjeliv och arbetsliv, somman får mer tid för barnen.Fler och fler företag ser att det är en positiverfarenhet för män när de är föräldralediga. För attgöra detta lättare har många företag tecknat egnatilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen - dettaför att garantera att deras anställda får möjlighet högre ersättning när de är föräldralediga. Ur Cen-terpartiets synvinkel är det mycket positivt när före-tag är beredda att ta detta steg.Tyvärr har det från en del fackliga organisationerförekommit motstånd mot denna lösning, vilket letttill att tilläggsförsäkringar i en del fall förhindrats. Urmin och synvinkel är det här mycketolyckligt. Vi anser inte att det ska vara möjligt förfackliga organisationer att förhindra sådana försäk-ringar. Vi vill därför se en lagstiftning där man intekan inskränka sådana tilläggsförsäkringar.För att öka möjligheterna för både män och kvin-nor att utnyttja sin rätt att vara hemma med barnennär de är små krävs ett antal åtgärder. En åtgärd ärhöjda tak i föräldraförsäkringen - en fråga som jaginte ska ge mig in på så mycket , men vi hardebatterat den tidigare. Den verkar nu skjutas påframtiden. Därför är det ur den synvinkeln ännu vik-tigare att möjligheterna att teckna tilläggsförsäkringartill föräldraförsäkringen förbättras.Anf. 18 () replik:Herr talman! har jag hört både Centerpartietoch referera vad arbetsgivarna självatycker om undantagsreglerna i LAS. Jag är inte sär-skilt imponerad. Som man ropar får man svar, brukardet heta. Ställer man frågan till arbetsgivarna om detycker att det är bättre att slippa förhandla och be-stämma själva är det klart att de svarar ja.