prot · GQ0951 · 2003-02-04 00:00:00 — Det handlade om att ta ställningtill vårdlön. Initiativtagarna menade att detföreligger en stark orättvisa i samhället när de föräld-rar som väljer att vårda de egna barnen och inte an-vänder den kommunala barnomsorgen inte får någonekonomisk ersättning av kommunen medan de föräld-rar som har barnen i barnomsorg får storaekonomiska subventioner.Herr talman! Lagen som möjliggjorde folkinitiativ1994 var i hög grad resultatet av ett pionjärarbete avmin partivän, kristdemokraten och förra civilminis-tern . För att frågan om en kommunalfolkomröstning ska prövas krävs att av kommu-ninvånarna så begär. Däremot är det fullmäktige ikommunen som avgör om folkomröstningen ska ske.I det aktuella fallet, , avslogs folkom-röstningskravet utan vidare motivering. Det kanonekligen tolkas som ett utslag - eftersom detta är enklassiskt socialdemokratisk kommun - av ett slagssocialdemokratiskt överhetsperspektiv där politikervet bäst och vanliga medborgare helst icke ska görasig besvär.Detta föder givetvis en besvikelse hos de berördaoch en berättigad skepsis mot det demokratiska sys-temet. Det är en skepsis som onekligen späds på närstatsrådet i sitt svar konstaterar att i 70 av de initiativtill folkomröstning som tagits har bara trelett fram till folkomröstning.Herr talman! Jag välkomnar att ett arbete pågår iRegeringskansliet med att ta fram förslag för att, somjag uppfattar det, stärka folkinitiativet - även omarbetet nu pågår efter ett initiativ från riksdagen.Sedan 1994 har haft en socialdemokratiskregering. Det är en socialdemokratisk regering somhar förvaltat lagstiftningen om folkinitiativ - omlokala folkomröstningar.Nu är ju statsrådet ny som demokratiminister, ochjag hoppas att det är en spännande utmaning! Jag villkonkret fråga statsrådet just som ny demokratiminis-ter: Vad avser statsrådet att göra för att initiativ tillkommunala folkomröstningar bättre ska tillvaratas?Och när kommer regeringen med de förslag somstärker folkinitiativet?Anf. 10 ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attstatsrådet - om jag uppfattade det riktigt - avslutademed att säga att folkinitiativ ska tillvaratas bättre iframtiden. Vi kan nog vara överens om denna strä-van. Jag tror också att vi är överens om att det nuva-rande systemet inte är bra. Kommundemokratikom-mittén skrev så här i sitt slutbetänkande:Möjligheten till folkinitiativ har försvagat denkommunala demokratin genom att människor somengagerar sig har fått sina förslag avslagna. Detta harskapat besvikelse och missnöje. Inte sällan har mantappat lusten för fortsatt engagemang. Avståndetmellan medborgare och politiker har ökat.Det krävs alltså ett annat system. själv föreslog ett system som innebaratt kommunen skulle vara tvungen att anordna enrådgivande folkomröstning om av de röstberät-tigade så begärde. Det var för övrigt denna uppfatt-ning som ställde sig bakom under förrariksmötet, när ärendet bereddes i KU.Jag tycker ändå att det är värdefullt att statsrådetsäger att vi kan behöva fler rådgivande kommunalafolkomröstningar. Jag tror också att vi är överens omatt detta ska ses som en komplettering till den repre-sentativa demokratin.Däremot vill jag avslutningsvis ta upp en annanfråga, som inte alls berördes i svaret och inte heller iinterpellationen. Det är en sak att säga att det ska blilättare att folkomrösta. Men nästa fråga måste bli:Vad ska vi folkomrösta om? Det finns kanske godagrunder till att en del av de folkomröstningar som intehar blivit av inte har blivit det. Det är kanske pågrund av att frågorna har varit olämpligt formulerade.Jag skulle inför den fortsatta beredningen förslagsvisvilja säga att en bra folkomröstningsfråga ska varakonkret, tydlig och tämligen preciserad. Om jag skata ett exempel på måfå så skulle man väl kunna tänkasig en folkomröstning om biltullar, för att ta något urverkligheten. Det tycker jag är konkret och tydligt.Däremot är det uppenbart att det blir problem omman skulle börja folkomrösta om budgeten, skatte-trycket, graden av entreprenader i kommunerna ellernågot sådant, som avgörs i den vanliga representativademokratin och som brukar debatteras i samband medkommunalvalet.Min direkta fråga till statsrådet blir: Har statsrådeten uppfattning om hur frågor som är bra att folkom-rösta om ska se ut?Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Detta är en mycket intressant debatt,men det är också en komplicerad debatt. Därför serjag fram emot många diskussioner här. Det gällerbland annat det som tog upp nu -det tror jag vi har anledning att återkomma till i flerasammanhang.Torsten började med att säga att jag varallmänt välvillig men att han saknade konkretionen.Jag vill ändå vara så formalistisk som ett statsrådmåste vara . Regeringen har gett uttryck för sinmycket tydliga vilja - det gjorde den i demokratipro-positionen. Folkinitiativet måste förbättras och för-stärkas så att det blir mer möjligt att använda. Där ärvi överens. Formerna för hur det ska ske har vi ocksåblivit påminda om av genom det initiativsom har kommit. Men vi bereder frågan , och jagvarken vill eller bör svara på mer konkreta frågeställ-ningar , innan vi har kommit längre i bered-ningsprocessen.Jag vill ändå betona att frågeställningen gäller hurfolkinitiativet ska stärkas, och inte om.Frågan är komplicerad också på andra sätt. Tors-ten tog exemplet , och villeväl lite antyda att det mest är socialdemokrater istörsta allmänhet som bankar ned folkinitiativ därföratt vi är så maktfullkomliga. Men frågeställningar ärofta mer komplicerade än så! I län vill social-demokratin just nu ha folkomröstning om vård Jagskulle aldrig drömma om att påstå att detta var för attbanka ned folket i och att det var ett utslagför borgerlig maktfullkomlighet. Frågan är litekomplicerad.Jag vill också påminna om att en del av de argu-ment som kommunerna har haft i de fall då de harsagt nej till folkinitiativen kan vara goda eller mindregoda. Jag tycker att en del av de argumenten ärmycket märkliga, och jag har större förståelse förandra. Det har till exempel funnits frågeställningarsom kommunen inte alls har ansvar för eller ska be-sluta om. Det vore orimligt att ha kommunala folk-omröstningar om dessa, precis som påpekade.Jag vill också påminna om en annan sak som intekommer fram så ofta. Vi har faktiskt haft åtskilligafolkomröstningar i som inte har kommit tillgenom folkinitiativet i den formella formen. De harkommit till därför att partierna i kommunen har lyss-nat in folkopinionen på andra sätt och beslutat sig föratt genomföra folkomröstningar.Jag tycker att frågeställningen om hur folkinitiati-vet ska komma in i arbetet med att förstärka medbor-garnas inflytande mellan valen är viktig. Det är ju detsom det här ytterst handlar om. Det får inte vara så attbara den lilla del av befolkningen som är medlemmari ett politiskt parti har makten mellan valen och deövriga vid valen. Vi måste öka medborgarnas infly-tande också mellan valen.Nu har regeringen tagit initiativ till en stor ochmycket spännande författningsöversyn där det härtankesättet också kommer in. Jag vill dock betona attjag inte anser att vi ska vänta så länge på att lösafrågan om folkinitiativet - absolut inte. Men däremotmåste diskussionen handla om att folkinitiativet skavara ett led i att stärka medborgarnas möjligheter tillinflytande. Det handlar också om hur kommunernaska få möjlighet att utöva sitt ansvar mot väljarna.Jag vill också, fast det är kontroversiellt, påpekaen sak som jag har reflekterat mycket över sedanvalet. Det är risken för att ett antal främlingsfientligapartier som har dykt upp efter valet visar ett stortintresse för att, så att säga, kidnappa hela frågan omfolkinitiativet med mycket dunkla syften. Vi får allahjälpas åt så vi inte hamnar där. Detta måste vi ocksåtänka på i beredningen av hur folkinitiativet ska stär-kas.Jag ber att få återkomma, och jag hoppas att detblir relativt snart, till de konkretioner som båda talar-na här har efterlyst.Anf. 12 ():Herr talman! Jag är mycket glad över att statsrådetär så positiv till att återkomma till medförslag. Däremot är jag inte lika glad över att statsrå-det väljer att vara så formalistisk genom att intevilja säga åtminstone något om hur regeringen kom-mer att agera och när kan ta ställning till enproposition.Jag vill också invända genom att själv vara ensmula formalistisk och säga att statsrådet i sitt inläggfaktiskt använde sig av ord och uttryck som definitivtinte kom från min mun.Herr talman! Frågan om folkomröstningar är vik-tig. Statsrådet hänvisade här till exempel. Det finnsmånga exempel. i länville byta län. Det fick man inte för den socialdemo-kratiska regeringen. Vi har exemplet med biltullar iStockholm. Och vi har exemplet i , som jagvill påpeka för statsrådet inte på något sätt, såvitt jagvet, är fullständigt utrett. Där handlar det just nu omatt se vilka namnunderskrifter, som en socialdemo-kratisk tidning har samlat in, som är fullt giltiga ochdärmed kan räknas.Herr talman! Frågan om kommunala folkomröst-ningar och lokala initiativ är inte helt lätt. Det är jujust därför som politiken inte får upplevas som såsnäv att politiken inte vill släppa in mer direktdemo-krati och fler folkomröstningar inom demokratinsram. Politiken får inte vara så snäv. Fler folkomröst-ningar kan, precis som den lagstiftning som kom1994 också syftade till, faktiskt öppna för mer folkligtdeltagande i olika sammanhang. Det är ett värde somjag tycker att vi alla förtroendevalda borde se positivtpå.Herr talman! Jag återkommer, något ihärdigt möj-ligen, till mina ursprungliga frågeställningar. Jagönskar att statsrådet vill ge ett något mer konkret svarhär . Vad tänker regeringen göra, och när görregeringen det?Anf. 13 ():Herr talman! Det finns här en principiell fråga omavgränsningen mot den representativa demokratinsom är mycket intressant. Om vi får det nya effektivainstrumentet med kommunala folkomröstningar ochman använder det ofta, finns det också en liten risk attsmå grupper kan försöka att missbruka det. Det varväl därför som före-slog att man skulle ha ett högre krav än de somvi har , det vill säga av de röstberättigade.Nu svarade statsrådet kanske inte riktigt på minfråga om vad vi ska folkomrösta om. Det intressantakan ju ändå inte bara vara hur många röster som krävseller hur många röstberättigades namn som krävs,utan det handlar också om var i vårt i grunden repre-sentativa system det här instrumentet ska komma in.Vilka frågor är det lämpligt för? Är det verkligenlämpligt att strax efter ett val ta upp budgetfrågoreller allmänt hållna ideologiska frågor av typen: Hurmycket entreprenader ska vi ha? syftar jag på dendiskussion som förekommer i läns landsting.Jag tycker personligen att en sådan sak blir väldigtsvår att folkomrösta om, särskilt som man just harhaft ett allmänt val. Är det inte en rimlig åsikt att etteffektivt och fungerande kommunalt folkomröst-ningsinstitut måste handla om ganska konkreta, tydli-ga och avgränsade frågor som inte självklart är en delav den allmänna politiska ideologiska debatten ochbättre hör hemma i allmänna val?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med den sista frågansom ställde. Jag förstår att detär en retorisk fråga. Det är ju inte jag i egenskap avstatsråd som ska svara på vilka frågor som man skafolkomrösta om kommunalt. Men jag förstår bak-grunden till frågan. Det är ju det som har gjort attolika utvärderingar har varit så komplicerade. Det ärockså det som har legat bakom mycket av det reso-nemang som den kommitté som föreslog dessa 10 %förde.Vi kan titta på de 70 initiativ som har tagits. Vadhar de kretsat kring? I 17 fall har det handlat ominfrastruktur. Det är ju mycket konkreta saker. I 13fall har det handlat om försäljning av kommunalegendom. I 13 fall har det varit byggnationsärenden. fall där sådana här initiativ har väckts har det of-tast handlat om mycket konkreta och nära frågor.Sedan har det varit ett antal andra frågor som mer harvarit politiska opinionsyttringar och inte frågeställ-ningar som kommunen de facto har att bestämma om.Det handlar om hur man orienterar sig rätt i dettaoch visar att folkomröstningar, som är en viktig delav demokratin, inte är det enda sättet som medbor-garna ska kunna vara med och påverka de förtroende-valda mellan valen. Det är också viktigt att vi vidgardiskussionen när vi ska ta ställning tillhur det här folkinitiativet ska kunna förstärkas ochutvecklas. Jag tror att det krävs ett mycket grannlagaarbete av alla partiers företrädare runtom i kommu-nerna för att vi ska hitta moderna, nya och spännandeformer för att kunna vara med och påverka mellanvalen.Jag är ledsen om jag fortsätter att göra TorstenLindström djupt besviken, men jag varken kan ellerfår stå här och dra fram en massa saker som regering-en faktiskt inte berett färdigt. Jag hamnar väl i KUom jag gör det. Det pågår ett mycket intensivt arbetenu i . Vi kommer att återkomma tillriksdagen. Jag kan inte svara mer innehållsrikt än så . Debatten i sig visar att frågeställningen kommeratt återkomma i många sammanhang. Jag ser framemot dessa debatter. Det här är en viktig fråga fördemokratin.Anf. 15 ():Herr talman! Det är glädjande att vi är överens omatt detta är en viktig fråga. Jag vill helt kort återknytatill mitt exempel från början, nämligen ,den lilla kommunen mitt i . När man görett seriöst arbete för att ta ett folkinitiativ och detavslås av en politisk ledning skapar det en oerhördfrustration, rädsla och ilska och också en misstänk-samhet mot demokratin. Därför är det just för demo-kratins egen skull viktigt att ta dessa impulser påallvar och arbeta för att vi får ett starkare folkinitiativ.Jag vill, herr talman, passa på att vädja tillstatsrådet att hon, precis som hon gjort här i debatten,ska fortsätta att se folkomröstningar som ett sätt attberika demokratin. Det borde inte finnas någon mot-sättning mellan representativ demokrati och direkt-demokrati. Det handlar om olika former av demokra-ti, som kan spela olika roller.Den pionjärlagstiftning som den borgerliga rege-ringen lade fram 1994 måste få en vidareutvecklingutifrån de fakta som vi har sett under de gångna åttaåren. Den behöver vidareutvecklas så att folkinitiati-vet blir mer slagkraftigt också med en socialdemo-kratisk regering. Detta, herr talman, är bra för bådedelaktighet och inflytande och därmed för demokra-tin. Jag ser med stor spänning fram emot regeringensfortsatta förslag.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:136 om an-mälningsskyldighet för läkareAnf. 16 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka initiativ jag avser att vidta för att bestämmelserna ivapenlagen om läkares anmälningsskyldighet skaefterlevas.Enligt vapenlagen ska ansvarig läkare anmäla tillpolisen om den som vårdas för psykisk störning be-döms vara olämplig att inneha skjutvapen. Den 1 juli2000 utvidgades anmälningsskyldigheten från att haomfattat endast den slutna psykiatriska vården till attomfatta även öppen psykiatrisk vård.Det är oerhört viktigt för allas säkerhet att perso-ner som bedöms olämpliga inte har tillgång till skjut-vapen och att ansvariga läkare bistår polismyndighe-ten för att förhindra tragedier som leder till svårtlidande för alla inblandade.Jag kan berätta att nyligenhar påbörjat ett arbete som syftar till att se över be-stämmelserna i vapenlagen. I uppdraget ingår att inära samråd med se över gällandebestämmelser utifrån frågeställningar som blandannat rör vilka diagnoser som ska föranleda anmäl-ning och om anmälningsskyldigheten ska utökas tillatt omfatta all övrig öppenvård. Uppdraget ska redo-visas i år.Det har kommit till min kännedom att Socialsty-relsen har utsett två personer som ska bistå utredareni de delar som gäller läkares anmälningsplikt och attstyrelsen i samband med detta kommer att övervägabehovet av att lämna närmare tillämpningsföreskrif-ter.Jag har inte för avsikt att vidta några åt-gärder utan avvaktar utredarens rapport.Anf. 17 ():Herr talman! Tack för svaret på min interpella-tion. Svaret är kort. Även jag ska vara kortfattad ändå göra några kommentarer i ärendet. Jag delarstatsrådets åsikt att man bör avvakta med att vidtamer konkreta åtgärder intill dess att utredningen blivitfärdig och har lagts på vårt bord. Den beräknas juvara färdig om drygt ett halvår.Jag vill ändå framhålla att det är förvånansvärt attpsykiatrin i vårt land uppenbart vägrar att ge uppgifttill polisen om vilka av dem som lider av psykisksjukdom som också innehar skjutvapen. Frågan kananses vara liten, men bakom den ligger många storatragedier. Det tragiska finns ofta på båda sidor om detvapen som används av den sjuke. Ingen kan levavidare utan djupa ärr efter en psykos, om man hartillfogat någon nära anhörig skada eller rent av bragtnågon nära anhörig om livet i samband med att manpåverkad av sjukdomen har tillgripit ett vapen i af-fekt.Läkarkåren har därför ett mycket stort ansvar, ettansvar som den uppenbarligen inte tar och inteheller har tagit. Det är inte acceptabelt.De siffror som jag redovisar i interpellationen pe-kar tydligt på att anmälningar inte sker. Om statisti-ken skulle vara riktig kan vi konstatera att vi i Sverigeskulle ha i storleksordningen några få tusen psykisktsjuka . Detta visar att det här inte sköts på ettbra sätt.Skillnaden i anmälningsfrekvens mellan landetslän varierar upp till 36 gånger. Det är alltså en storskillnad mellan de olika landstingen, och inte hellerdet är acceptabelt. Län som och uppvisar stor skillnad i förhållande till , som - jag måste sägaförmodligen - redovisar den största efterlevnaden avlagen.Hallands höga siffra beror på ett upp-märksammat fall som ledde fram till en dödsskjut-ning. Fallet anmäldes enligt lex och ledde tydlig uppgång i antalet anmälningar till polisen.Men tyvärr har man återfallit till dentidigare nivån.Herr talman! Jag konstaterar att statsrådets kortasvar ger vid handen att vi är helt överens i frågan.Situationen är ohållbar, och man måste göra någon-ting åt den. Jag har den förhoppningen att diskussio-nen här i kammaren ska ge upphov till ringar påvattnet, så att de ansvariga i det här sammanhangetser till att gällande lagstiftning följs och så att flertragedier på det här området kan undvikas.Anf. 18 Socialminister ():Herr talman! Vi är alldeles överens om allvaret isituationen. Svaret är kort helt enkelt med hänvisningtill att det just nu dessbättre görs en översyn inte baraav vapenlagen utan faktiskt också av hur man ska setill att läkarna lever upp till de skyldigheter som i dagföreskrivs i lagen. Det är nödvändigt för Socialstyrel-sen att i anslutning till utredningen svara på fråganvarför skillnaderna är så stora som de uppenbart äroch vad det är som gör att vissa läkare till och medoffentligt har sagt att de inte anser att man ska efter-leva denna skyldighet.Vi måste komma fram till ett system där varje lä-kare som möter människor med psykiska störningaroch med psykiska sjukdomar känner en skyldighet attrapportera till polisen. Då kan vi leva upp till denenkla princip som finns i vapenlagen, nämligen attpolisen ska få kännedom om psykiska störningar ochpsykiska sjukdomar hos dem som har licens för attinneha vapen, så att man kan förhindra att vapnetanvänds på ett sätt som inte var avsett när de fick sinlicens.Det här är ett allvarligt problem. Jag har svaratkort för att visa att vi har samma uppfattning menockså därför att jag förväntar mig att vi ska få ettrejält underlag för att diskutera vilka åtgärder vi kanvidta.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:89 om över-fisket i och det svenska torskstoppetAnf. 19 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder jag avser vidta för att omgående fåtill stånd skärpta kontroller av torskfisket, nationelltoch internationellt, samt vilka åtgärder som jag, iljuset av uppgifterna om svartfiske, är beredd att vidtaför att ompröva förslaget om ett ensidigt svenskttorskfiskestopp.Först vill jag framhålla att situationen är ytterstbekymmersam för många fiskbestånd och särskilt förtorsken. En ansvarsfull fiskepolitik kräver därförkraftfulla åtgärder för att bestånden inte ska kollapsautan i stället återhämta sig. Regeringen har därföraktivt verkat inom EU och internationellt för åtgärdermot överfiske och en effektivare kontroll av fisket.Regeringen kommer vidare i enlighet med vad somtidigare har aviserats att föreslå att ca 50miljoner kronor tillförs till för år2004 för förstärkning av övervakningen och satellit-spaningen till havs, vilket bland annat leder till enförbättrad fiskerikontroll.Nationellt är den myndighet som haransvaret för förvaltningen av fiskekvoter medan fis-kerikontrollen utförs till sjöss och i hamnar av i förstahand . har en radåtgärder vidtagits för att förbättra övervakningen avde svenska fiskekvoterna. har inrättat ensärskild kontrollavdelning. Arbetet med fiskerikon-troll är prioriterat, och ett effektiviseringsarbete på-går, som till exempel utveckling av Fiskeriverketsdatabas för registrering, lagring och rapportering avfiskeridata. Rutiner har utvecklats för samkörning avuppgifter från olika källor, bland annat rapporter omfiskfångster och uppgifter om försäljning av fångst.Införandet av satellitkontroll för större fiskefartygsamt arbetet med ett riskbaserat fiskerikontrollsystemär andra viktiga moment.I syfte att förbättra övervakningen av de svenskakvoterna har dessutom förbättringar genomförts föratt minimera riskerna för att fiskekvoterna ska över-skridas. Detta har inneburit att det införts nya rutinerför fiskestopp och ett effektivare system för att fast-ställa artsammansättningen i fångsterna.Regeringen har dessutom beslutat om en proposi-tion med förslag till strängare sanktioner i sambandmed överskridande av fiskebestämmelserna. Proposi-tionen kommer bland annat att innehålla förbättrademöjligheter till administrativa påföljder, som tillfälligindragning av yrkesfiskelicenser och fartygstillstånd.Vid landning av otillåten fångst ska en avgift kunnatas ut. Dessutom är det en höjning av straffet för brottmot fiskelagen. Propositionen kommer att överlämnastill , den 5 februari 2003.Inom ramen för för , IBSFC, har ett samarbete utvecklats på kon-trollområdet. Alla länder runt har under år2002 utarbetat nationella aktionsplaner för kontroll avtorskfisket. har utvecklats, och ettutbyte av kontrollpersonal pågår mellan de baltiskaländerna och . Under innevarande år planerasett fortsatt utbyte med och . Vidarehålls ett kontrollmöte i just , den4-5 februari, där ett förbättrat kontrollsamarbete iÖstersjön ska diskuteras.Inom ramen för EU:s bistånd till ansökarländernahar svenska kontrollexperter varit en-gagerade i bland annat Estland.Sverige har, i samband de årliga bilaterala fiske-förhandlingarna när det gäller , aktivt drivitkraven på förbättrade kontrollbestämmelser. Genomdetta finns det numera bland annat krav på fungeran-de satellitövervakning i avtalen för år 2003.På det internationella området kommer EU:s ut-vidgning att få stor betydelse. Ett EU-inträde förländerna runt kommer, inom en snar fram-tid, att ge nya förutsättningar för en betydligt förbätt-rad fiskerikontroll.Sven frågar också vilka åtgärdersom jag, i ljuset av uppgifterna om svartfiske, ärberedd att vidta för att ompröva förslaget om ett ensi-digt svenskt torskfiskestopp.Som ni säkert väl är medvetna om har vi nu fåttbesked från kommissionen om att inte kangenomföra det planerade nationella stoppet av torsk-fisket. Detta är mycket beklagligt då vår uppfattningfortfarande är att torskbestånden befinner sig i ensådan situation att ett nationellt torskstopp kan moti-veras. Men det innebär att det i nuvarande situation ärmycket angeläget att vidta alternativa nationella åt-gärder. De kan, i likhet med interpellantens förslag,vara utökade fredningsområden för lekande torsk,justering av trålgränser med mera men också utveck-ling och införande av nya selektiva redskap. Jag hardärför tillsatt en arbetsgrupp som ska rapportera tillmig och komma med konkreta förslag för att tryggatorskbeståndens utveckling.Anf. 20 ():Herr talman!