prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Vi har ju förut i granskningshänseen-de tittat på vad som är tillåtet för statsråd att säga ochvad man ska vara lite försiktig med.Vad tyckte, vilket redan mycketriktigt har citerats, om situation - att de varlite för små på världsmarknaden för att kunna varamed och konkurrera och diskutera prissättning -gjorde att han hade en allmän diskussion om inteLKAB skulle kunna utvidga sitt ägande även interna-tionellt för att få en större tyngd i sådana här för-handlingar.Inom just detta ämnesområde - som ansvarigtstatsråd hade naturligtvis de härfrågorna - handlade det också direkt om hur de statli-ga företagen ska utvecklas. är väl ett av deföretag som genom tiderna kanske har varit mestvärdefulla för svenska staten. Men på världsmarkna-den har man bara av sin produktion.Är det som det är befogat för ett stats-råd att ha synpunkter så är det naturligtvis när detgäller hur statliga företag utvecklas och hur man kantänka sig att agera. Givetvis måste det också varatillåtet att ha lite synpunkter på hur det ska gå till. Detligger klart inom ramen för det regelverk som visjälva har satt upp. Statsråd måste naturligtvis få deltai debatten och måste ha möjlighet att lägga fram sinasynpunkter och sina argument i sådana här frågor.Anf. 169 ()replik:Fru talman! Jag tror att vi är överens om att denförre näringsministern hade rätt att uttala sig. Men attuppmana till något som ändå är ett lagbrott är kanskelite mindre lämpligt - låt vara att det kanske inte varså illa ment.Jag skulle vilja ställa en enda fråga till MatsBerglind. I en promemoria från stårdet så här om uttalande: Uttalandet börses som ett uttryck för uppfattningen att starka statligtägda företag bör kunna främja en konkurrens.Delar den uppfattningen - det villsäga att uttalande syftade till genom att få en mer dominerande ställning påmarknaden skulle främja konkurrensen?Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag tror att det är farligt att med ut-gångspunkt i sådana här citat ha ett långt resonemangutifrån hur ägandet och utvecklingen inom statligaföretag ska ske.Ett uttalande av nämnda slag i en tidning måsteses utifrån om det sägs att man ska ha kontroll övereller om det sägs att man vill ha ett större inflytandeöver prisbildningen när det gäller just det som LKABsysslar med. Naturligtvis är det en tolkningsfråga. Jagtycker därför att reservationen här är lite onödig. Denär att hårdra och att tolka i överkant just orden att ha"kontroll över". Vidare skulle det vara fråga om en sådominerande ställning att det därmed skulle varaolagligt. Det är alltså alltför långtgående.Det var ingen proposition och inget lagförslag därdet stod på nämnda sätt, utan det var fråga om enallmän diskussion om hur statliga företag ska ut-vecklas. Därför kan jag i och för sig ha respekt för attNils och jag har lite olika syn på vikten av attha utvecklande statliga företag med drivkraft. Menman kan inte göra det så att säga till en hårdragning iett konstitutionellt yttrande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Direktavdrag för lantmäteriförrättningsut-gifter vid omarronderingFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU17Direktavdrag för lantmäteriförrättningsutgifter vidomarrondering (prop. 2002/03:79).Anf. 171 PER ():Fru talman! betänkande nr 17,som ska behandlas här i kammaren, innehållerförslag till förändringar i skattelagstiftningen sommedför att direktavdrag får göras för lantmäterikost-nader vid omarrondering.Låt mig börja med att förklara ordet"omarrondering". Det ordet står för en fastighetsbild-ningsåtgärd. Vid omarrondering förs en fastighetsspridda skiften samman till större områden medlämplig storlek och form. För den enskilde markäga-ren innebär åtgärden ett bättre ordnat ägande ochförbättrade förutsättningar att bedriva jord- ochskogsbruk.En sanerad fastighetsindelning innebär också för-enklingar för vägmyndigheter vid projektering av nyavägar. Det innebär förenklingar för kommuner vidledningsdragningar och för lantmäterimyndighetenvid förande av fastighetsregister.När det gäller behovet av omarrondering intarDalarna en särställning. Men behovet finns också pånågra andra ställen i landet.Ägosplittringen i består i att fastigheternahar många skiften som ofta är små, smala och vittutspridda. Bakom den stora ägosplittringen ligger detså kallade realarvet - det vill säga att alla barn, såvälpojkar som flickor, fick ärva mark; de skulle ha en bithemskog, en bit fäbodskog och en bit utskog.Syftet med betänkandets förslag som ska be-handlas är att främja omarronderingar som är önsk-värda från allmän synpunkt. Bakgrunden är att riks-dagen har gett regeringen ett tillkännagivandeoch begärt en översyn av den skattemässiga behand-lingen av lantmäteriförrättningens utgifter. Regering-en har därefter återkommit till med denproposition som ligger till grund för betänkandet.Genom förslaget ska lantmäterikostnaderna dras avdirekt i näringsbilagan för fastigheter i samband medden deklaration som avser det år då kostnaden upp-stod.Kostnadseffekten av förslaget för staten bedömstotalt sett bli positiv med hänsyn till minskade skat-teintäkter och med hänsyn till vinster för fastigheter-nas användning och förenklingar för myndigheter.Fru talman! Med den föredragning som jag nu hargjort överlämnar jag härmed ärendet till kammarenför debatt och beslut.Anf. 172 ():Fru talman! Efter denna inledning, som tydligtbelyste vad ärendet handlar om, går jag över till attbehandla några särskilda punkter.Den första punkten gäller ett förslag i den pro-memoria som regeringen upprättat och även i denlagrådsremiss som regeringen avgett.Där föreslogs att lantmäteriförrättningsutgifterna,för vilka direktavdrag erhållits, sedan skulle återförasi beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet närnäringsfastigheten avyttrades. Det här skulle varaväldigt oförmånligt mot de berörda fastighetsägarna. Ipropositionen vidhåller regeringen dessbättre intedetta sitt förslag, utan man har kommit fram till slut-satsen att återföring inte ska ske. I en motion av RolfGunnarsson berörs just denna fråga, men det kankonstateras att motionen i det här avseendet är tillgo-dosedd.En annan fråga är huruvida sparad räntefördelningska kunna tas över av förvärvaren vid de benefiköverlåtelse, gåvoöverlåtelse, av näringsverksamhet.De här frågorna har behandlats av 3:12-utredningen ibetänkandet Beskattning av företagare. Vi kan kon-statera att den här frågan handlar om mer än just dehär berörda fastighetsägarna. Det berör egentligenhela frågan om småföretagandet i Sverige.Här har vi från tre partiers sida - , och - avgivit en reser-vation där vi vill att ska göra tillkännagi-vandet att regeringen ska återkomma medsådana skatteregler som skulle gynna generations-skiften i förhållande till dagsläget.Den tredje punkt som behandlas i betänkandet ärjust ersättningar för naturvårdsavtal. Här kan konsta-teras att utskottets skrivning är tillfredsställande i denmeningen att det tydligt anges att den frågan bör varaunder regeringens uppsikt, så att man kan lägga framnödvändiga förslag utifrån de erfarenheter som görs.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1 under punkt 1.Anf. 173 ():Fru talman! Jag skulle säga att det här betänkan-det egentligen har tillkommit utifrån två motionersom lämnats av . Den ena gäller enmotion som vi skrev och där viville ha en översyn av skattereglerna som gäller blandannat vid omarrondering. Vi menade att man skulle fåmöjlighet att göra avdrag för de kostnader som upp-stod. Då, , lämnade också Centerparti-et in en sådan motion. När vi sedan fick ett tillkänna-givande i skatteutskottet tyckte vi att detta var väldigtpositivt. Vi har också nu fått ett förslag som vi tyckerär bra.Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna tillexempel tyckte att förslaget var så pass bra att mantillkallade en presskonferens här i huset och taladeom att man verkligen ville göra någonting åt tingensordning och underlätta omarrondering. Det tycker vinaturligtvis är väldigt bra.Den andra frågan, som handlar om hantering aversättning för naturvårdsavtal, har också sin grund ien vänsterpartimotion som skrevs sedan.Motivet är att stimulera arbetet med att bevaraskyddsvärd skogsmark. Syftet är naturligtvis att viska kunna uppnå de miljömål som vi satt upp blandannat för skogen och skogsbruket. Jag vet till exem-pel att detta i mitt hemlän har lett till diskussioner ochvissa protester från skogsägare. Därför tycker vi attdet är bra att även denna motion har lett till ett till-kännagivande om att man skulle se över möjligheter-na.Vårt förslag i det sammanhanget handlar om attersättning för skogsvårdsavtal ska kunna hanterasinom ramen för ett skogskonto. har majoriteten enannan uppfattning. Man grundar den uppfattningen påen regeringsrättsdom, att engångsersättning medanledning av ett nyttjanderättsavtal ska periodiserasoch intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Mananlägger samma synsätt på naturvårdsavtal.Detta kan förhoppningsvis fungera, men vi menarfortfarande att det finns ett etablerat re-gelverk för skogskontoinsättningar. Vi tycker fortfa-rande att man i första hand skulle ha använt sig avdetta. Som vi skriver i vår reservation menar vi attregeringen måste följa den rättspraxis som kom-mer att utvecklas på det här området. Om det uppstårproblem, vilket det mycket väl kan göra - det kan blikontrollproblem, merarbete för skattemyndigheten,någon måste hålla reda på avtalen och är det oändligaavtal måste någon någonstans skriva upp vilka avdragsom har gjorts över - förutsätter vi attregeringen återkommer till i den här frågan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 174 ():Fru talman! Vissa frågor tycker vi är stora, andraavfärdar vi som små. Direktavdrag för lantmäteriför-rättningsutgifter skulle många troligen placera i deobetydliga frågornas församling. Men vi får integlömma bort att bakom varje fråga, stor som liten,finns alltid ett antal människor som berörs, och fördem är inte frågorna små utan väsentliga och viktiga.Ägosplittringen av jord- och skogsfastigheter fårofta negativa konsekvenser. Detta är särskilt påtagligtuppe i . Som vi hört har ochVänsterpartiet påpekat detta i mo-tioner.En regelförändring ser vi nu framför oss, och denär till för att underlätta omarrondering till bättre en-heter. Det är inte alltid som vi som politiker få kännatillfredsställelse, särskilt inte vi i oppositionen, medde förslag som föreläggs . Det är därför medglädje vi kan konstatera att skatteutskottet i sitt be-tänkande och regeringen i sin proposition lägger framett enkelt och okomplicerat förslag just för att under-lätta och stödja möjligheten att omarrondera ochrationalisera fastighetsinnehav.Det känns dessutom för oss centerpartister särskiltglädjande ur två aspekter. Dels är förslaget lockandedå det har en klar morotsstämpel, dels innebär det enförenkling, vilket särskilt noteras i utskottets över-väganden och motiv. Jag citerar: "I propositionenvidhåller regeringen inte detta förslag utan har kom-mit fram till slutsatsen att återföring av förenklings-skäl inte skall ske. "Fru talman! Det här är ljuv musik för ett center-partistiskt öra. Dock, säg den glädje som varar förevigt. I kommande avsnitt om ersättning för natur-vårdsavtal är man inte längre, som vi också hört tidi-gare, villig att rationalisera regelverken. Här fannsytterligare en möjlighet att markera viljan till förenk-ling. I hänvisning till en regeringsrättsdom om nytt-janderättsavtal för man i stället ett resonemang omparallelltolkning för hantering av ersättningen i na-turvårdsavtalen. Detta leder enligt vår uppfattning tilltolknings- och tillämpningsproblem. Visst hade mankunnat bjuda på ytterligare en förenkling i linje medden trepartireservation som lagts, vilken jag för övrigtställer mig bakom.I framtiden finns det enligt min uppfattning säkertmöjlighet att återkomma om formerna för reserveringoch inkomstspridning vad gäller den här ersättnings-formen, sannolikt då i ett större perspektiv och medett samlat grepp om ett antal typer av engångsersätt-ningar inom flera områden och olika inkomstslag.Anf. 175 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 2.I reservationen har vi valt att vara tydligare än vadutskottet har varit. Vi vill ha ett tillkännagivandemedan utskottet anser att det redan finns ett sådant.Det är ju det som regeringen avser att göra.För tids vinnande tänkte jag inte yttra så mycketom reservationen och motionen från Vänstern somligger till grund för reservationen. redan berättat varför vi har reserverat oss.Med detta vill jag bara hänvisa till reservationenoch reservationstexten.Anf. 176 ():Fru talman! var en jordbruksintres-serad lantmäteriingenjör som i mitten av 1700-taletpropagerade för jordens sammanläggning i störreenheter, storskiften. Han påpekade redan då att ettmer individualiserat jordinnehav skulle underlättanyodling och leda till folkökning i . Han varmannen som lade grunden för storskifteslagstiftning-en.Den gamla modellen med små tegbitar var inte såförkastlig som man trodde, utan den hade en ganskagod tanke med sig. När skördarna slog fel i ett områ-de kunde flera markbitar bidra till att riskerna spredseftersom det kunde vara bättre odlingsförutsättningari ett annat område.Men hävdade ändå med emfas kunde göra stora vinster om man fick störreodlingslotter.Fru talman! Men precis som fanns det de somvar emot förändringar.I då allting slåsi kras med järn och gullfinns endast ett som ej förgåsOch det är jordens mull.Så skrev en mycket förbittrad när stor-skiftesreformen nådde . Han tyckte inte omreformen som hade inletts i mitten av 1700-talet.Hans tankar kan kanske symbolisera lite grann varfördet är just i som man har mycket mark kvaratt omarrondera nu efter reformen. Detsom man var emot i var man för i nästan helaövriga . Man ville ha större brukningsarealer.De tankar som då fanns om vinsterna av störremarkområden gäller i allra högsta grad fortfarande.Det är väldigt viktigt för näringslivsutvecklingen, detbidrar till landsbygdens utveckling och det underlättarockså att hålla landskapet öppet. Och inte minst vik-tigt: det blir samhällsekonomiska vinster bland annatgenom ökade skatteintäkter då aktiviteten när detgäller företagandet ökar väsentligt. I och med detökar också arbetstillfällena i vår glesbygd. Det ärockså mycket viktigt för utveckling som ärett utpräglat skogslän, och där har man mest markkvar att omarrondera.Det som majoriteten i skatteutskottet föreslår äralltså viktigt, både ur ett regionalpolitiskt perspektivoch ur ett företagsperspektiv.Fru talman! I betänkandet förslås något nytt, ochdet är att utgifter för lantmäteriförrättningar i sam-band med omarronderingar, som då är ett led i jord-brukets eller skogsbrukets yttre rationalisering, ska fådras av . Idén med detta är att stimulera tillomarronderingar så att det kan bli mer rationellabrukningsenheter i områden där fastigheterna harmånga och små utspridda skiften.Majoriteten föreslår det här, och det medför attutgifterna inte ska räknas in i det anskaffningsvärdesom ligger till grund för beräkning av skogsavdrag isamband med rationaliseringsförvärv och inte heller ikapitalunderlagen för räntefördelning och expan-sionsfond. Utgifterna ska inte heller ingå i det om-kostnadsbelopp som ligger till grund för kapitalvinst-beräkningen när man sedan säljer fastigheten.Att detta är ett bra förslag som det är jätteviktigtatt genomföra så fort som möjligt råder det i principinga delade meningar om i utskottet. Däremot finnsdet en reservation från , där man lyfter fram frågan omskattereglerna vid generationsskiften, vilket jag kan-ske tycker är att skjuta lite över målet just nu.Det är en viktig fråga i sig, men eftersom den nubereds på och inte behöverkopplas ihop med det här betänkandet lämnar jag denfrågan därhän. Betänkandet handlar i första hand inteom försäljning av mark utan om en sammanläggningav mark.Det här innebär absolut inget förringande av pro-blematiken kring generationsskiften, utan det är meratt man ska debattera var sak på sin plats, men detsätts ju förstås fokus på frågan. Så det kan ju vara ettganska bra försök för att pusha på i den här frågan.Att notera är ändå, tycker jag, att regeringen i densenaste budgetpropositionen hade en uttalad ambitionatt ändra skattereglerna så att fler företag får lägreskatt vid generationsskiften, och det gissar jag glädermånga av oss.I reservationen från och Vänsternvill man att ersättningen från naturvårdsavtal skakunna sättas in på ett skogskonto. ser jaginte detta som någon nödvändig åtgärd. Intentionenom att man vill bevara och utveckla ett områdes na-turvärden instämmer vi i, och det är ju gott.Att man får beskatta sin engångsersättning förnaturvårdsavtalet som inkomst av näringsverksamhetär rimligt om avtalet gäller enligt ka-pitalvinstreglerna, alltså som en fastighetsavyttring.Dessa regler gäller , och kring dem råder detinga större betänkligheter eller problem. De summorsom man betalar ut vid sådana här avtal motsvararinte heller virkesvärdena, alltså inte skogsägarensinkomstbortfall, och ska då inte sättas in på skogs-konto.Dessutom har Regeringsrätten i en nyligen med-delad dom fastställt ett förhandsbesked från där nämnden har funnit att en engångs-ersättning i anledning av nyttjanderättsavtal somlöper ska periodiseras och intäktsredovi-sas linjärt under avtalets löptid.Riksdagen har också fastställt 15 miljömål, varavLevande skogar är ett av dem. kommerman att se över om vi är på väg att nå det målet somär uppsatt för att skydda våra värdefulla skogar, ochdet är vi fullt överens om.Huvuddelen av majoriteten har samma önskansom reservanterna om att bevara viktiga skogsområ-den och delar därför uppfattningen att regeringen börfölja upp rättspraxis på området för att också i fort-sättningen kunna säkerställa viktiga naturvårdsobjektoch kulturmiljöer. Sedan får regeringen självfalletåterkomma till om det visar sig nödvändigt.Så det är viktigt att vi här kommer till skottoch beslutar i frågan om direktavdrag för lantmäteri-förrättningsutgifter vid omarrondering så att man kanuppnå alla de pluseffekter som vi vet att lagändringenger.Fru talman! Jag yrkar bifall till skatteutskottetsförslag i betänkande 17 och avslag på de två motio-nerna.Anf. 177 ()replik:Fru talman! Det råder enighet om att det är bety-delsefullt med många av de förändringar som genom-förs i samband med den här propositionen. De kom-mer att gynna omarronderingar i förhållande till tidi-gare, och skam vore det väl annars. har jugjort ett tillkännagivande härvidlag.Catharina Bråkenhielm säger att det är fel att idetta sammanhang ta upp skattereglerna vid genera-tionsskiften. Var sak har sin plats, säger hon.En av motionärerna har ju pekat på detta problemi samband med generationsskiften för den här typenav fastighetsägare.Vad vi från borgerligt håll också har lyft fram äratt regeringen aldrig kommer till skott i viktiga skat-tefrågor. Det här är ett sådant exempel. Ett annatexempel är att 3:12-reglerna inte behandlas med denskyndsamhet som krävs om vi ska ett bra företagar-klimat och tillväxtklimat i vårt land.Det finns också andra viktiga skattefrågor som haraviserats gång på gång, men som aldrig når riksda-gen. Senast gällde det arvsskatten där det fanns gans-ka stora förhoppningar hos breda lager om att viskulle behandla en sådan proposition under våren.Därför är det angeläget för oss i att helatiden påpeka för regeringen hur viktigt det är att dessaförslag läggs fram för . Det krävs tydligenför att regeringen över huvud taget ska komma tillskott.Anf. 178 ()replik:Fru talman!Jag kan hålla med om att det ärviktiga saker. Men tidsmarginalerna är ibland ganskasmå för oppositionen ska reagera.Jag vet att den frågan behandlas inom departe-mentet, och därför tycker jag inte att man behöver attlyfta in den i omarronderingsfrågan. Det är mitt svar.Ni lyfter fram detta med generationsskiften gångpå gång i alla frågor. Det gör att det sätts fokus påden frågan, vilket säkert kan hjälpa till att pusha pådet hela.Anf. 179 ()replik:Fru talman! Undanflykter är ett dåligt gömställe.Det handlar inte om att man har ont om tid, utan dethandlar om en ovilja att komma till med dehär förslagen. Därför tycker jag att det känns angelä-get att vi varje gång som vi har möjlighet att påpekaregeringens försummelse i det här hänseendet tartillfället att göra det. Det är därför som vi har trycktpå även i det här ärendet, för de här viktiga skatteför-ändringsreglerna måste fram.Anf. 180 ()replik:Fru talman! Jag förstår precis oppositionens sättatt arbeta, att man gång på gång lyfter fram de frågorsom är viktiga. De är också viktiga för oss. Jag är heltövertygad om att det kommer en lösningpå detta. Jag sade inte att det var oviktigt på någotvis.Anf. 181 ():Fru talman! Jag har några små synpunkter på dethär heta ämnet, som har ungefär samma temperatursom vi har här inne i plenisalen . Det är väl kon-stitutionsutskottet som har höjt temperaturen här.Jag kan börja med att instämma i mycket av vadPer sade när han beskrev det härärendet och vikten av det. Jag erkänner att det är svårtatt presentera både för kolleger och andra vad det härverkligen innebär.Jag satt och funderade på hur många kontakter jaghar haft i det här ärendet jämfört med i många andra.Mellan tummen och pekfingret kanske jag har haft tioEU-valssamtal, medan jag har haft 50 samtal, brevoch mejl om omarronderingen i mitt hemlän. Så storär den här frågan i två av kommunerna just , blandannat i kommun, där det är "värsta bråket"just , och även i . Som jag harskrivit i min motion är det ca 6 000 markägare som ärmer eller mindre berörda just , och då vet vi hurmånga familjer det är som är berörda. Det är alltså enmycket het fråga. Och som sagt är det svårt att förkla-ra att den kanske är lite hetare än frågan om EMU idet län som jag representerar.Jag kommer att korta ned mitt anförande, efter-som jag tänker följa morgonens vädjan från talman-nen.För att ta ett exempel har upprörda markägare iBjörbo skrivit till finansministern. Det är en by somligger i västra och som just nu i högsta gradberörs av omarronderingen. Markägarna berättar omolika löften och om det svek som de tycker att dethandlar om när det gäller kontakterna med myndig-heten. Jag vet att också Per har fåttdetta brev. Enligt en information från Lantmäteriet1996 skulle skattesatsen bli . 1999 var den uppe i13,, enligt en annan information. I september2002 var den . Om vi skulle drabbas av någotsådant skulle vi också reagera kraftigt.Det jag ville föra fram i min motion är att det ärbra att det kommer ett förslag , för människor kän-ner sig mycket svikna. Här ser jag ett hot i förläng-ningen. För att gå tillbaks till exemplet Rättvikskommun, är det mycket bråk i Ore kring omarronde-ringen däruppe. Det som står i tidningarna om att mankänner sig sviken och så vidare är ett problem. Därförär det bra att det kommer ett förslag, även om jag inteär helt nöjd med det förslag som ligger.Ringholm och svarade ochbekräftade lite grann att det har varit problem. Mansäger att man har tillämpat en schablon i brist påriktiga värden. Det kanske var det som var felet ochsom gör att människor känner sig svikna.Vad jag ser är problem inför kommande omarron-deringar. Och, som Per var inne på,vi måste lösa ägosplittringsfrågan. Den har mycket attgöra med utvecklingen av ett skogslän, som Dalarnaär. Jag vet att många i skatteutskottet har sett de kar-tor som visar ägosplittringen. Det är hemska kartbil-der som man kan få se. Det är omöjligt att driva ettskogsbruk, om ordet ens kan nämnas i sammanhang-et.Avslutningsvis, fru talman, är en liten mörk bit påhimlen, även om man delvis ska vara glad över pro-positionen och betänkandet, att i vårpropositionenförsvann de pengar som skulle ha gått till fortsattaomarronderingar. Det är ett hot mot en delvis ljus-nande himmel i den här frågan. Men jag får väl hasom medskick till dem som har makten i kvarteren enbit härifrån att de kan påverka så att vi kan få nyapengar på något sätt till omarronderingen.