prot · GQ0947 · 2003-01-28 00:00:00 — Man måste planera för dem också.Om man ser det hela i ett ekonomiskt perspektiv,och till och med inskränker sig till ett statsfinansielltperspektiv så måste man öka anslagen för att upprätthålla de lanthandlar som finnskvar. Ju fler nya köpcenter som tillåts, desto merkommer anslaget att öka. Det blir alltså ett högt prisför att upprätthålla de konkurrensregler som i förstahand är teoretiska påståenden och där det är svårt attmed bevisföring påstå att detta sänker priserna.Jag har också lagt märke till arbete. Detär alldeles utmärkt, men man måste återigen se efterhur detta praktiseras. Det köpcenter som föreslogs iKarlskrona överklagades. Samtliga tjänstemän pålänsstyrelsen föreslog att man inte skulle godkännadetaljplanen, men med landshövdingens stöd blev såändå fallet. Vi kan inte bara stillatigande åse dettaunder tiden som man utreder det. Jag insisterar på att man ändåöverväger moratorium.Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig avslutningsvis säga att jagförstår att vill att vi ska agerasnabbare. Likväl kommer vi nu att invänta utredning-ens arbete. Jag noterar att länsstyrelserna har blivitmer aktiva och på ett annat sätt upp-märksammat sitt ansvar när det gäller de här frågorna.Det gäller bland annat bristen på mellankommunalsamverkan i många fall. Det gläder mig, och jag hop-pas att länsstyrelserna fortsätter att ta sitt ansvar.Jag tror också att vi ska vara medvetna om att allaproblem inte kommer att lösas även om vi har en merrestriktiv politik gentemot externa köpcenter. Lant-handelns problem är mycket stora och kan inte enbarträddas på detta sätt. Jag tror att vi får inse att mångalanthandlar kommer att få lägga ned i alla händelser.Jag håller med om att dettaär en mångdimensionell fråga. Hållbar utvecklinghandlar om ekologiskt, socialt och ekonomiskt håll-bar utveckling. Vi har behov av att skärpa en statspo-litik som på ett tydligare sätt tar sig an både de soci-ala och de ekologiska frågorna. Det finns sådanariktlinjer i de utredningsdirektiv som vi nu har tillplan- och bygglagen. Det finns skäl att fundera vidare- och det kommer jag att göra - på om vi på olika sättska ta andra initiativ när det gäller svensk statspolitik.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:94 om nor-disk integrationAnf. 74 Statsrådet ():Fru talman! har i en interpellationställt tre frågor med bäring på nordisk integration:Vilka åtgärder har vidtagits för att eliminera hinderför Öresundsintegrationen? Vilka initiativ kan Sveri-ge ensidigt ta för att skyndsamt lösa nordiska integra-tionshinder? Vilka åtgärder avses vidtas med anled-ning av att tusentals skåningar betalar kommunalskatti trots att de bor i ?Jag håller med om att arbetet medatt avskaffa gränshinder mellan de nordiska ländernamåste föras framåt. Varje land måste ta ett störreansvar för att genomdriva förändringar. Som ordfö-rande i det nordiska regeringssamarbetet kommer jagatt lägga särskild vikt vid gränshinderproblematiken.Ett tydligt uttryck för att avser att se till attdet händer något på gränshinderområdet är att förredanske statsministern fått uppdraget attsom min särskilde representant arbeta med att undan-röja gränshinder mellan de nordiska länderna. Schlü-ter började och kommer att rapporteratill mig om resultatet av sitt uppdrag.Schlüter kommer därmed också att se på gräns-hindren i . är avsärskilt intresse på grund av sin storlek - det rör sigfaktiskt om 3,5 miljoner människor. Öresundsbronhar nu funnits och statistikenvisar att det finns en stor potential i området.Företagsklimatet är gott, vilket avspeglar sig i enberäkning från som visar att Skå-ne 2002 hade en tillväxt på . Passagerartrafikenmed tåg över bron har ökat ochfordonstrafiken jämfört med 2001.Gränshinderarbetet i bedrivs på mångaplan och har avsatt en del värdefulla lösningar, tillexempel för de pendlare som arbetar för en och sam-ma arbetsgivare men på båda sidor av sundet.Sverige har varit initiativtagare till ett bilateraltsamarbete med våra nordiska grannländer. Samarbe-tet har varit inriktat på att konkret reducera olikavardagliga hinder. Vi för nu detta arbete vidare ge-nom att därutöver som ordförande i det nordiskaregeringssamarbetet ge stark prioritet åt arbetetmed att avskaffa olika gränshinder. Vi kommer attbland annat arrangera en serie möten kring gränshin-der inriktade på att träffa överenskommelser om lös-ningar. Området är redan väl kartlagt. Jag kommerjust ifrån ett av dessa möten som jag nu på morgoneninlett. Det rör sig om ett arbete mellan samtliga nor-diska länder och relevanta nationella myndigheter isyfte att finna lösningar på de centrala och ofta kom-plicerade socialförsäkringsfrågorna. Interpellantenberör bland annat en av dessa - föräldraförsäkringen.Det är viktigt att poängtera att harmonisering inteär lösningen i en rad viktiga frågor i regelsystemen.Det är och kommer därför även fortsättningsvis attvara av grundläggande betydelse att kunna ge lättill-gänglig och korrekt information. Regeringen harunder , bland annat i samarbete med regionalaoch lokala intressenter, stött de olika informationsin-satser som byggts upp. Här fortsätter våra insatserunder 2003 oförminskat.När det gäller initiativ till svenska åtgärder för atteliminera gränshinder i arbetar vi med frågani . Vi tittar bland annat på möjlig-heten att göra nya inspel i de diskussioner och för-handlingar som pågår nordiskt. Ett exempel som vivill gå vidare med är de nordiska ländernas regler förbedömning av långvarig arbetsoförmåga.Interpellantens tredje fråga har givetvis sambandmed den övergripande skatteproblematiken i området.Danmark och har under diskute-rat lösningar på den skatteproblematik som finns förframför allt pendlare i . Den danskeskatteministern och den svenske finansministernträffades senast i . Flerakontakter har tagits och förhandlingarpågår fortfarande.Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Det är positivt att regeringen har en hög ambi-tion med sitt ordförandeskap i Nordiska ministerrå-det. Jag har med stort intresse tagit del av den här lillaskriften som beskriver vad regeringen vill genomföraunder ordförandeåret. Om vi kan stå här tillsammansom och konstatera att allt detta är genomfört skajag vara den första som hyllar regeringen för ettmycket gott nordiskt integrationsarbete. Men än sålänge är det bara ord, och det är givetvis handling vivill se.Som skåning, och därmed öresundsregionbo,gläds jag över den stora potential som finns i vårregion. Det är också glädjande att denna kunskapfinns i regeringen. Jag är övertygad om att kanbli en tillväxtmotor för hela om vi klarar avatt ta till vara den potential som finns i regionen.Närheten till och stora kluster inombiomedicin, livsmedel och IT är några områden medoerhörda tillväxtmöjligheter.Men för att hela potentialen ska kunna tas till varakrävs det att vi får undan de här integrationshindren.Detta har påpekats åtskilliga gånger från skånskt håll.Här uppe i märker man inte så mycket avintegrationsbarriärerna, men när vi är hemma i Skånekan man snabbt konstatera att detta är vardag förväldigt många människor.Jag uppfattar slutet av statsrådets svar angåendeatt arbetspendlare betalar skatt i landet där de arbetaroch inte där de bor, så att även statsrådet är missnöjdmed det förhållande som råder och att det tar så långtid att lösa. Statsrådet nämner att man har diskuteratlösningar under utan att nå fram. Det ärfaktiskt ännu värre än så. Redan långt innan bron stodklar fick vi kommunala och regionala politiker i Skå-ne löfte om att det här skulle vara löst tills bron öpp-nades. Det är nu två och halvt år sedan det första tågetmed de båda kungafamiljerna rullade över Öresunds-förbindelsen, men ännu har vi inte sett någon lösning.För bara några månader sedan åkte jag med ett ti-digt Öresundståg till . Intill mig satt det tredamer som talade danska. De hade flyttat till -det finns en liten by som heter i Staffanstorpskommun där väldigt många danskar har bosatt sig -men de hade fortfarande kvar sina jobb i Köpenhamn.En av kvinnorna satt och beklagade sig över att honinte betalade skatt i . Jag kunde inte låta bli attfråga vilken betydelse det skulle ha att hon betaladeskatt i och inte i . Anledning till atthon ville betala skatt var att hon ville betala för sinabarns skolgång och annat som är gemensamt i sam-hället. var det ju inte alls så. betalade hon tillett helt annat land och fick inte betala en krona för detsom hon faktiskt ville betala skatt för. Ett annat stats-råd, , sade en gång att det är tufft attbetala skatt. Det handlar ju om att det är tufft att hjäl-pas åt, men de danskar som flyttar till får ingenchans att hjälpas åt och finansiera våra gemensammaangelägenheter.Jag efterlyser givetvis förnyad kraft för att lösadet här problemet. Jag och många andra skåningar ärganska trötta på att höra att man arbetar för lösa pro-blemet. gäller det att det löses också.Anf. 76 ():Fru talman! Jag läste en intervju med statsrådetAndnor i . Därsade statsrådet att det vore skrutt om ingenting hän-der. Det tyder på en hög ambitionsnivå hos statsrådet,och det gläds vi som driver de här frågorna självklartåt. Den gjordes mot bakgrund av att statsrådet harblivit en av de viktigaste aktörerna för att riva dehinder som finns när det gäller integration över Öre-sund. Skrutt betyder som bekant dåligt, och jag delarBerit Andnors bedömning att det vore ganska skrut-tigt om inte detta år, när är ordförandeland idet nordiska regeringssamarbetet, blir en nystart förintegrationsarbetet. Jag tror att det är en sådan nystartsom behövs.Frågan är då vad regeringen är beredd att göra föratt få den här nystarten. och jag harunder jobbat tillsammans med denhär frågan ur ett regionalt och lokalt perspektiv. Vihar nog båda märkt att det inte räcker riktigt med ettregionalt engagemang, regional kunskap och regi-onalt arbete, utan att det också behövs ett engage-mang centralt i de båda ländernas parlament ochregeringar för att frågan verkligen ska få fart. Därförär det välkommet att statsrådet nu tydligt säger attdetta är en viktigt fråga, men det gäller ju också, somLinander var inne på tidigare, att man kommer framtill konkreta beslut. Jag tror inte att det räcker attprata eller tillsätta en ombudsman för de här frågorna,utan det behövs en hel del konkreta beslut som tar tagi frågorna.Det är stora ekonomiska värden som står på spel.Det finns bedömningar som tyder på att en ordentligintegration över sundet skulle kunna öka välståndet ide här delarna med kanske uppemot 30 miljarderkronor. Den större delen av detta skulle i så fall till-falla den svenska sidan. Det är möjligt att det är enuppskattning i överkant, men även om det är så tyderändå rätt mycket på att det ligger stora välståndsska-pande krafter i detta som skulle kunna släppas lösaom vi rev hindren. Det skulle självklart stärka eko-nomin i regionen, och därmed skulle det också stärkaekonomin i hela Sverige.Men det handlar inte bara om ekonomiska fakto-rer utan också om enskilda människors livsdrömmar.För som går utan att de här problemen lö-ses, för som det finns sådana här onaturligahinder, krånglas människors liv till. Folk som villleva ett annat liv och färdas över för attarbeta, studera eller något annat får det lite svårare attleva sitt liv och förverkliga sina livsprojekt.Jag tycker att målet för det här arbetet inte kansättas lägre än att det ska vara lika naturligt att pendlaöver som det är att pendla mellan Uppsalaoch . Det skulle vara intressant att höra omdetta också är regeringens bild av målet för integra-tionsarbetet. Det ska vara lika lätt att färdas de tvåmilen över sundet som det är att färdas inomett land.Om detta är målet har vi visserligen mycket arbeteframför oss men kanske framför allt också en tydligbild av vad detta kan innebära för regionen och förSverige i dess helhet. Det är i så fall mot denna bak-grund som vi ska se att integrationsarbetet faktiskt litegrann har tappat fart de senaste åren.Statsrådet berättade tidigare om de konferensersom hölls för någon vecka sedan. En bild som jagfick därifrån var att många var väldigt negativt in-ställda till hur arbetet fortlöper. En representant förEU-kommissionen sade till och med att delar avkrånglet faktiskt kan strida mot grundläggande EU-rättigheter om fri rörlighet för människor och företag.En annan fråga som handlar om integrationen ärbroavgiften. Det skulle vara intressant att få höravilken inställning regeringen har just . Det harkommit lite skilda signaler om hur hög avgiften skavara. Tycker regeringen att broavgiften för tillfället ärför hög, eller tycker regeringen att det är bra som denär?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Vi har höga ambitioner för det svens-ka ordförandeskapet under det här året, som mycketriktigt framgår av det program som vi har lagt fram.Det handlar om integration på fyra nivåer. Den abso-lut högsta prioriteten för min del har gränshinderpro-blematiken, som vi ska försöka göra någonting åt.Jag tycker inte att man ska underskatta PoulSchlüters insatser. Han är före detta statsminister, hanär en auktoritet på området och han är en person somhar ett enormt fint kontaktnät. Han har redan dragit igång ett arbete som jag tror kan vara mycket värde-fullt. Det blir ett sätt att ge en extra injektion till dettamycket viktiga arbete.Jag skulle önska att jag kan stå här ochsäger att det blev som vi hade tänkt oss. Det är ocksåmin ambition att vi ska få riktig fart i arbetet. Jaghoppas att jag ska kunna säga att vi inom några om-råden har fattat beslut som gör att gränshindren mins-kar. Däremot tror jag inte att vi kommer att ha hunnitriva alla barriärer. Det här arbetet måste naturligtvisfortsätta.Det är också viktigt att konstatera att det intehandlar om att harmonisera allting mellan de nordiskaländerna. Jag tror inte att vi får en harmoniseradskattelagstiftning, och det är inte heller någon somönskar det. Däremot ska ambitionen vara att göra detlätt och enkelt att leva i . Man ska kunnapendla och bo där man vill, och vi ska underlätta fördem som rör sig över gränserna. Det är inriktningenpå detta arbete.Några frågor är kanske viktigare än andra. De rörarbetsmarknadens regelverk, socialförsäkringar ochskatter. Jag tror att man underskattar engagemanget.Jag tyckte att det lite lyste igenom i det som JohanLinander sade att man här i inte märkernågonting av den här diskussionen. Jag tror att det ärfelaktigt.Jag har när jag varit nere i och träffat Öre-sundspolitiker upptäckt att man lätt ger sig in i denhär typen av resonemang. Det är tvärtom så att visärskilt från svensk sida gör betydande investeringar idetta område mot bakgrund av att vi tror på att detfinns en enorm tillväxtpotential i detta område.Låt mig också när vi ska ta oss an gränshindrenerinra om att det är två parter som ska bli överensinom detta område. Vi kan inte köra över någon an-nan part. Hela det nordiska samarbetet bygger på attvi är överens, och det ska dessutom förverkligas inomramen för det europeiska samarbetet.Jag tror att vi kan ge en förnyad kraft åt det härarbetet. Låt mig i skattefrågan också säga att det därpågår förhandlingar. Det är komplicerat. Ingen ska troatt det här är några enkla saker, för det handlar igrund och botten om hur vi finansierar välfärden. Vigör det på olika sätt i och i Danmark.När det gäller de övriga gränsregionerna kan vikonstatera att man i och har en hem-vistbeskattning men att detta inte gäller för samarbe-tet i . Det är en följd av ett beslutsom togs . Danskarna tycker inte atthemvistbeskattning är särskilt bra.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill först säga att jag tycker attPoul är ett bra val av person i detta samman-hang. Jag tror att han kan göra mycket.Statsrådet säger att det är två parter som skakomma överens, men ganska många gränsbarriärerbygger på lagstiftning som vi ensidigt kan förändra iSverige. För dem som pendlar från sin bostad i Sveri-ge till sitt arbete i är det helt obegripligtvarför de inte får dra av sina kostnader för resor tillarbetet, medan vi som har arbetsresor inom landet fårdra av våra resekostnader. För broavgifterna får manav någon anledning inte göra skatteavdrag.Jag vill gärna få svar på frågan om det från re-geringens sida finns någon tanke på att göra något åtdetta.Detsamma gäller för pensionsförsäkringen. Ärman bosatt i men arbetar i får maninte göra avdrag för pensionsförsäkringen på sammasätt som man får göra om man bor och jobbar i Sveri-ge.Något annat som vi ensidigt skulle kunna anpassaoss till i är att den danska staten subventione-rar danska studenters resa över sundet för att öka påintegrationen och uppmuntra danska studenter att läsai . Den svenska staten ger däremot inte enenda krona för att uppmuntra svenska studenter attstudera i . har tagit på sig ettansvar för att möta den danska statens subventionergenom att bevilja viss studentrabatt på Öresundstå-gen, men det skulle vara trevligt om även den svenskastaten skulle prioritera integrationen. Man kunde dåbörja med att främja yngre personer som studerar här.För att gå tillbaka till pensionsfrågan vill jag pekapå att om man arbetar än i grannlan-det förlorar man pensionspoäng. Detta borde vi iSverige ensidigt kunna ändra på.Jag har i min interpellation tagit upp en liten saksom inte handlar om , och det ärden svenska namnlagen. Jag har träffat en isländskfamilj som gärna skulle vilja följa den gamla isländs-ka namntraditionen här, men detta är inte möjligtenligt svensk namnlag. Det kan vi ensidigt ändra på.Vidare har svenska studenter som läser i andranordiska länder problem med att överföra sina stu-diemeriter därifrån till det svenska systemet, om degenomför en del av utbildningen i och enannan del i ett annat land. Jag tror att vi kan ändraockså detta ensidigt.Det här är ett antal frågor som vi inte behöver dis-kutera med våra nordiska grannländer och som PoulSchlüter inte behöver ta upp i förhandlingar meddessa, utan vi kan faktiskt ensidigt åtgärda dem iSverige.Jag vill gärna höra vilken syn statsrådet har pådessa frågor. Det finns också många fler sådana frå-gor. har tillsammans med tagit fram en mycket diger lista övergränshinder, och kan som sagt ensidigt åtgär-da många av dessa.Anf. 79 ():Fru talman! tar upp många kon-kreta frågor där vi snabbt skulle kunna gå till hand-ling under det här året. Det var kanske de handlingarsom åsyftade när hon sade att det detskulle vara skrutt om vi inte skulle klara dem underdetta år. Är det möjligen så att vi kan få se ett antalkonkreta förslag att klubba igenom här i riksdageneller på annat sätt få genomförda?Det finns många som tittar på de här frågorna.OECD lade för fram en väldigtintressant studie om potential, därman pekade ut flera olika mål. Några av dem gällerbroavgifterna, såsom relationen mellan broavgift ochfärjeavgifter och integrationens effekter på detta. Dethandlar också om samspelet mellan arbetsmarknadenoch om skatteproblematiken, som vi har varit inne på.Det är väl så, om jag har förstått det rätt, att har bjudit in statsrådet och hennesdanske motsvarighet för att diskutera de här frågornapå ett möte . Jag förmodar attregeringsrepresentanten härifrån inte kommer helttomhänt. Det skulle vara kul att höra vilka fundering-ar ni har inför detta möte, hur man ska tackla de för-slag som kommer från OECD.Jag hade ett kort resonemang om en målbild förintegrationsarbetet, om det skulle bli lika lätt attpendla över som det är att pendla mellanUppsala och . Det är till och med enklareför en malmöbo att pendla till än attpendla till , vilket kan tyckas vara litekonstigt.Det kanske finns någon form av ideologisk lås-ning i detta också. Ser regeringen en risk med att folkintegreras över gränserna i olika regioner? Ser man enrisk för att det blir svårare för staten, regeringen ochparlamentet att styra enskilda människors villkor närde integreras mer och mer över nationsgränser? Detär i grunden väldigt viktigt vilken syn man har på dehär frågorna, om man tror att det är ett undantag ellernågonting som vi kommer att få se mer av i Europa.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan börja med det som ChristerNylander tog upp sist, vad jag tror om framtiden. Jagtror att rörligheten kommer att öka, inte bara mellande nordiska länderna utan också i ett europeiskt per-spektiv, särskilt mot bakgrund av att vi står inför utvidgning av den europeiska unionen. Det görnaturligtvis att det arbete som är på gång inom Euro-peiska unionen när det gäller att modernisera ochutveckla vårt kära 1408 - alla som arbetar med dettavet vad det handlar om, nämligen socialförsäkringar-na, hur det ska följa oss när vi flyttar runt i -blir mycket viktigare och måste intensifieras ytterli-gare. Det är ett svar på den frågan.Jag tycker naturligtvis att det ska vara lika enkeltatt pendla över som att pendla mellan och . Det är målet. Vi ska utvecklaÖresundsregionen och alla andra gränsregioner iSverige och i . Det är till gagn för den gemen-samma utvecklingen, tror jag.Det finns särskilt i en betydan-de tillväxtpotential som vi måste ta vara på. När vitittar på tillväxtsiffrorna och hur situationen är i jämfört med andra regioner iNorden visar det sig att man håller sin position gans-ka bra. Vi ser också att pendlandet och resandet överbron har ökat betydligt.Det blir ett litet svar på prisfrågan. Jag tror att denväg som brokonsortiet har valt, nämligen att prisdiffe-rentiera resandet över bron, är en bra väg att gå. Viser att det får positiva resultat. Det innebär kort sagtatt det ska bli billigare för dem som pendlar än fördem som åker över bron kanske en gång vartannat år.Jag tror att det är viktigt att vi ger oss in i det.Sedan har vi olika lagstiftning. Vi har kommit oli-ka långt när det gäller avregleringar. Låt mig baranämna taxinäringen som en sådan fråga, där man kantycka att de är ganska rigida på den danska sidan.En del kan vi säkert kan lösa ensidigt. Namnfrå-gan nämndes, och jag vill bara säga att vi där hardiskussioner och förhandlingar i gång mellan Justitie-departementet här i och motsvarigheten påIsland. Det är en sådan fråga som jag tycker att viborde kunna lösa.Det handlar om smått och om stort i allt detta. Detär en hel radda med olika saker som vi pratar om. Nuhandlar det om att systematiskt ta sig an detta.Förra veckan var jag i och deltog iseminariet, men jag träffade också företrädare förNordiska ministerrådet och mina danska kolleger. Vihade en diskussion om gränshinder. Jag träffade PoulSchlüter, och vi hade träffar och diskussioner medföreträdare för regionen där nere. Det här är ettgemensamt arbete. Det måste finnas en gemensamambition om att detta är viktigt och att detta ska vigöra någonting åt. Jag upplever att det är på det sättet.Sedan kan vi lära oss av varandra. Det är bak-grunden till det jag säger i mitt svar, att vi har föravsikt att kalla samman dem som är intresserade ochsom jobbar med gränshinderproblematik i Norden.Det finns andra gränsregioner som har ett utvecklatoch nära samarbete.När det gäller och den inbjudansom nu har kommit till ett möte i mitten på februarikommer vi naturligtvis att delta. Men jag vill ocksåsäga att det är ett gemensamt ansvar. Det måste finnasen gemensam vilja och en systematik. Det måsteockså finnas en ordning som säger att det här och dethär ska vi göra någonting åt, det här gör vi ensidigtoch det här gör vi tillsammans, men det här kanske viinte ska göra någonting åt. Den möjligheten kommerockså att finnas, och ska finnas.Anf. 81 ():Fru talman! Statsrådet nämnde harmonisering påolika sätt. Där är det förmodligen en skillnad mellanmig som regionalist och statsrådet. Jag ser inga somhelst problem med att vi har olika lösningar i olikadelar av landet. Olika regioner har olika förutsätt-ningar. Genom att ta till vara varje regions förutsätt-ningar och låta den utvecklas enligt sina förutsätt-ningar kan vi också öka tillväxten. Med mer ochbättre tillväxt kan vi också få en högre välfärd.Det här handlar om vad som kan göras för attvarje region ska kunna öka sin tillväxt, som ju helalandet får del av.