prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Detbehövs lika villkor för alla, oavsett om man är ungeller gammal, frisk eller sjuk, född i ellernågon annanstans. Det behöver hända saker och ting.Det behövs en attitydförändring i dessa frågor.Om vi får lägre kostnader för sjukskrivningar ochannan frånvaro krävs det mindre skatter. Då sjunkerkostnaden, och då kan vi sänka budgettaket. Därför ärdet så viktigt att de olika alternativen finns och att tavara på alternativen.Trygghet kan vara att det finns alternativa arbets-givare. Trygghet kan vara att jag kan ta ett eget initi-ativ och ha möjligheter att förverkliga det. Det finnsnågot som kallas för vingarnas trygghet, att i ställetför att kura när det blåser och bygga vindskydd ta tillvara vinden, bygga vindkraftverk och vindsnurror föratt på det sättet få mer energi i samhället och i debat-ten.Det krävs utbildning. Vi behöver öka lönebidra-gen för dem som är arbetshandikappade. Vi behöverförbättra rehabiliteringen. Vi behöver sänka arbetsgi-varavgifterna, men det ska ske på ett sätt att det intedrabbar, fryser ut eller stänger ute människor. Allaska ha möjligheter och vara välkomna på den svenskaarbetsmarknaden. Det ska inte vara så att man nästin-till tittar på vad du har för genetiskt material med digi dina arvsanlag. Det finns så mycket vi kan göra.Det ska vara en annan syn på människan, en synatt alla är värda någonting, alla är lika värdefulla. Vibehövs i det svenska samhället. Då tror jag att vi kanlösa problemen ganska bra.Anf. 21 ():Fru talman! Jag började med att i mitt första in-lägg prata mycket om småföretagen, och det är väldär vi ska sluta. Det är viktigt att vi ökar fokuseringenpå småföretagen. Det måste finns särregler, och detmåste vara lättare att anställa i småföretagen och såvidare. Det finns en otrolig livskraft i småföretagan-det. Människor vill och kan jobba. Men då måsteockså samhället göra det enklare för folk att startasmåföretag och framför allt driva småföretagen vida-re. Det är där som ett av problemen finns i dag.Miljöpartiet kommer absolut inte att gå med på deolika borgerliga förslagen om skattesänkning. Det ärfullständigt otänkbart i den situation vi är i . Vimåste i stället säkerställa att vi kan få fler händer ivården, få fler människor som kan finnas i landstingetoch ta hand om oss när vi är sjuka, få fler resurser iskolan för att påbörja det livslånga lärandet. Då kanvi inte sänka skatterna och dra ned på offentliga sek-torns verksamhet. Det är ganska dålig tajmning.Jag hoppas däremot att har nåtts avbudskapet att jag tycker att friåret kanske ska införasredan nästa år i stället för att vänta till 2005. Jag hop-pas också att budskapet har gått fram att sänkt arbets-tid är viktig, det vill säga att vi måste slå ned på stres-sen, hetsen och i stället öka livskvaliteten och få nedohälsan och få mer tid till våra barn och barnbarn.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Om jag inte missminner mig ska vi haen debatt om ohälsan . Möjligen kan viägna i den debatten åt sysselsättningsfrågor-na så jämnar det ut sig.Jag har lovat att återkomma om småföretagen, jagkänner för att göra det. Jag tror, utan att vara övermo-dig, att jag har någonting som många av er andra intehar. Jag har varit anställd och jobbat i småföretaghalva mitt liv, och det är trots allt rätt länge.Måleriföretag togs upp. Jag har den största respektför hur kämpigt det är att driva ett litet företag. Jaghar också respekt för att det för många är jobbigt attvara anställd på ett litet företag. Det finns en motbild.Det där vill jag inte negligera och framför allt interaljera om. Det är en våldsam skillnad när man skaprata om sjuklön om det är ett företag med två an-ställda eller om det är ett företag med 1 000 anställda.I det lilla företaget kan alla bli sjuka ochvara sjuka . Det gör aldrig alla i det storaföretaget. Alltså måste man ha särregler. Man måstekanske ha undantag för småföretagen när det gällerden här typen av kostnadsansvar. Det där jobbar vimed. Jag är övertygad om att det går att lösa det på ettbegåvat sätt om vi kommer fram till ett förslag.Jag har också den största respekt för behovet avförenkling av regelverk. Varje gång jag har deltagit iutredningar och i andra sammanhang mött borgerligaledamöter och arbetsgivarrepresentanter och försöktatt förenkla har jag sett att det ofta stupar på att det isjälva verket inte är en förenkling utan en försämring.Det vill vi inte vara med om.Debatten har klargjort två positioner. Vi villfördyra för dem som är dåliga på att hantera ohälsa.Vi vill förbilliga för dem som är bra på det. Modera-terna i vart fall vill fördyra för dem som är sjuka.Anf. 23 kan jag inte medge någon replik, utan viantecknar att inte har någon replikrätt.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 mars.4 § Utökning av antalet suppleanter i utrikesut-skottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i utrikesutskottet skulle utökas från 26 till 27.Kammaren medgav denna utökning.5 § Val av extra suppleant i utrikesutskottetFöretogs val av extra suppleant i utrikesutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i utrikesutskottetGudrun ()6 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att MargaretaIsraelsson (s) avsagt sig uppdraget som suppleant iden svenska delegationen till i konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa ().Kammaren biföll denna avsägelse.7 § LedighetAndre vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet undertiden den 1 april-31 juli.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättareför § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle statsministerns fråge-stund ersättas av en särskilt anordnad debatt om Irak-frågan.Andre vice talmannen meddelade att måndagenden skulle bordläggningsplenumäga rum.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:63 till finansutskottet2002/03:71 till lagutskottet2002/03:77 till skatteutskottetSkrivelser2002/03:75 till konstitutionsutskottet2002/03:90 till utrikesutskottetRedogörelser2002/03:RR5 till finansutskottet2002/03:RR6 till utbildningsutskottetMotion2002/03:U3 till utrikesutskottet10 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /03:UbU4-UbU611 § Ändringar i foderlagen, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU12Ändringar i foderlagen, m.m. (prop. 2002/03:39).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 16 §. )12 § Allmänna motioner om inkomstbeskatt-ningFöredrogsskatteutskottets betänkande 2002/03:SkU7Allmänna motioner om inkomstbeskattning.Anf. 24 PER ():Fru talman! Vi inleder nu en lång dags färd iskattedebatten - en lång dags färd , brukarman säga. Jag hoppas att vi inte ska behöva hålla påså . Men vi har att avhandla fyra betänkandenmed en anmäld talartid och 58 minuter.I samband med budgetpropositionen be-handlade skatteutskottet yttranden till finansutskottet,ett antal parti- och kommittémotioner samt de enskil-da motioner vars yrkanden direkt påverkade budgetenför år 2003.Förutom de motioner som jag nämnde väck-tes av ledamöter ytterligare drygt 430motioner med ungefär 500 yrkanden i samband medden allmänna motionstiden hösten 2002.Det första av de fyra betänkanden som jag nu skapresentera handlar om inkomstbeskattningen. Ut-skottets beredning i denna del avser nästan 100 mo-tioner med drygt ett hundratal yrkanden. De aktuellamotionerna gäller, för att ta några exempel, skatte-skalan för förvärvsinkomster, avdrag för resor till ochfrån arbetet, glesbygdsavdrag, dubbel bosättning,bioodling, bärplockning, idrottskonton, avdrag förarbetsrum i bostaden och förmån av fri bil. I motio-nerna finns också förslag om skattereduktion förhushållstjänster, avdrag för gåvor till olika former avideell verksamhet, skattebefrielse för uthyrning avprivatbostäder. Dessutom behandlas skatteeffektersom kan uppkomma när en reseersättning exempelvisutbetalas till deltagare i debattprogram.Utskottets majoritet avstyrker samtliga motioner. Ibetänkandet finns 14 reservationer och tre särskildayttranden. Bakom en av reservationerna står alla defyra borgerliga partierna, tre partier har undertecknattvå reservationer. De övriga elva reservationerna ärfördelade på tre vartdera av , . och Miljöpar-tiet har vartdera en reservation. De särskilda yttran-dena är fördelade: ett från , ett från Mo-deraterna, och de fyra borgerliga partierna har till-sammans ett tredje särskilt yttrande.Fru talman! Enligt den nya debattordning som endel av utskott på talmannens uppdrag nuprövar är det inte min uppgift att argumentera i sak-frågorna eller yrka bifall till någon del utan endast,som jag nu har gjort, försöka att i en mycket kortsammanfattning översiktligt presentera betänkandetsinnehåll. Debatten, med de olika åsikterna, kommernu att föras av de ledamöter som är företrädare förrespektive parti.Med detta, fru talman, överlämnar jag betänkan-det till kammarens behandling.Anf. 25 ():Fru talman! Alla berörs vi i vår tillvaro av att vilever i landet med världens högsta skatter. Skatte-trycket och skatter är därför fortsatt mycket viktigafrågor i den svenska politiken.I dag debatterar vi en rad motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden och som i flertaletfall anger hur vi bit för bit skulle kunna få ett lägreoch rättfärdigare skattetryck.Under valrörelsen misslyckades vi modera-ter uppenbarligen med att på rätt sätt beskriva skatte-frågans långsiktiga betydelse för vårt lands välstånd.Debatten kom i stället att på ett olyckligt sätt kretsakring stora miljardbelopp. misstänklig-gjordes att inte kunna leverera dessa skattesänkningarutan att skada välfärden.Resultatet av valet blev att Socialdemokraternaansåg sig ha fått mandat att ytterligare höja skatterna,vilket de också snabbt gjorde genom bland annathöjda kommunalskatter, höjda energiskatter och san-nolikt framtida höjd fastighetsskatt för flertalet.Mot den här bakgrunden är det viktigt att nu föraen mer näraliggande och konkret skattedebatt somåskådliggör hur förödande det är med ett högt skatte-tryck för den framtida välfärden. Skattebaser flyrlandet och tillväxten hindras.Vi måste visa att det är nödvändigt att börja sänkaskatten i landet med världens högsta skatter, det villsäga motsatsen till vad som sker med Socialdemo-kraterna vid makten. Rörelseriktningen måste blitydlig.Med ett politiskt mandat att sänka skatter, vilketvi moderater måste kunna få i ett framtida val, blirrörelseriktningen den att vi bit för bit får ett lägreskattetryck. är det angeläget att visa att detsamlade skattetrycket då sänks just bit för bit i dentakt som verkligheten skapar utrymme för. Det ärtämligen omöjligt att i förväg ange storleken på be-lopp år . Det avgörs i praktiken av den interna-tionella konjunkturutvecklingen och vilka förändring-ar som kan göras i de stora utgiftssystemen, inteminst kostnaderna för sjukskrivning och arbetslöshet,men framför allt av vilken tillväxt vi kan åstadkommai ekonomi.En ökad tillväxt är det som skapar bäst förutsätt-ningar för att komma i gång med skattesänkningar.Därför är det betydelsefullt för alla i att justskatter som skadar vår gemensamma tillväxt avskaf-fas eller sänks. Den typen av skattesänkningar finan-sierar ju i praktiken sig själva. Skatter som skadartillväxt är, som vi vet, i första hand förmögenhets-skatten, som drivit och driver stora summor kapital urlandet. Även arvsskatten, inte minst för företagare,leder till orationella transaktioner som är skadliga förekonomin. Men också straffskatt på kompetens ochextra arbetsinsatser, den höga marginalskatten, ärskadlig ur just tillväxtsynpunkt.I landet med världens högsta skatter upplevs docknästan alla skatter som höga och orättvisa. Det liggeri sakens natur med ett så högt tryck. När skatten skasänkas måste därför viktiga avvägningar göras. Delsmåste skatter som skadar ekonomi ha förtur,som jag sagt, dels måste skatter sänkas som gör attalla får del av och märker att det sker en sänkningmed positiva effekter för alla. Moderat skattepolitikbedrivs med båda dessa aspekter i förgrunden.Ett av de viktigaste skattepolitiska målen är attalla ska kunna leva på sin lön efter skatt. Människorska ha möjlighet att klara av sina egna grundläggandebehov innan de börjar betala skatt. Och i reservation1, som jag yrkar bifall till, har vi angivit en rad vikti-ga reformer för att åstadkomma detta, inte minst ettutökat grundavdrag.Sverige måste ha en internationellt konkurrens-kraftig individskatt. Det förutsätter en heltproportionell skatt. I ett första steg måste den så kal-lade värnskatten, det vill säga straffskatten på kom-petens och extrainkomster, avskaffas. Det är symto-matiskt att de orimliga effekterna av en sådan be-skattning, till exempel för personer med höga in-komster , nu har uppmärksammatsi debatten. Till exempel tas nu frågan om de profes-sionella idrottsstjärnorna upp. Men tar bort man denprogressiva och orimliga marginalskatten på högreinkomster, behövs ingen diskussion om till exempelidrottskonton, vilket vi påpekar i ett särskilt yttrande.Anne-Marie kommer senare i ett anföran-de att närmare belysa de positiva effekterna av detgemensamma borgerliga förslaget beträffande skatte-reduktion på för arbetskostnader för rotarbetenoch hushållstjänster.Herr talman! I en skattedebatt är det närmastsjälvklart, som jag redan framhållit, att påpeka attskatterna inte kan sänkas fortare än vad den samhälls-ekonomiska utvecklingen tillåter. Det är först näreffekten av en ny tillväxtfrämjande och företagsvän-lig politik visar sig som skattetryck beståen-de och uthålligt blir allt lägre.Men, herr talman, det moderata målet är alltsåfortsatt tydligt: skattetryck måste ned. Detmåste komma att ske bit för bit och i takt med attutrymme skapas genom reformer och tillväxt. Sverigeska i moderat tappning på nytt bli en tillväxt- ochföretagarnation.Herr talman! Jag står självfallet bakom samtligamoderata reservationer i utskottet, men inskränkermig för tids till att yrka bifall till reserva-tion 1.Anf. 26 ():Herr talman! Skatter är en fråga om makt. Särskilttydligt är det på det område som vi nu debatterar,nämligen skatterna på din, på min och på alla andrasinkomster.För oss liberaler är målet med politiken att ökaalla människors makt över sina liv. Därför ställer vioss bakom den princip som de allra flesta här i kam-maren är överens om, att vården, skolan och omsor-gen ska finansieras med våra gemensamma skatteme-del.För mig som liberal är principen om en solidariskfinansiering oerhört viktig. Det är därför också ange-läget att vi har ett skattesystem som är allmän accep-terat och där alla medborgare känner att de får valutaför sina skattepengar. Skatterna på våra inkomstermåste därför vara sådana att det känns motiverat fördem som har tjänat in pengar att också betala in skatt.Herr talman! Det grundproblem som vi har ivårt land är att många människor upplever att de varjemånad betalar in stora summor pengar till skattemyn-digheterna, men att de inte får ut samma värde vadgäller skolan, vården och omsorgen. Skolan ser intetill att våra barn har de viktiga baskunskaperna medsig i bagaget när de lämnar . Vård inne-bär för de flesta människor köer, onödigt lidan-de och lång, lång väntan. I äldreomsorgen finns detbrister, och många anhöriga känner en stor otrygghet.Men de problem vi ser inom den offentliga sektornlöser vi inte genom höjda skatter utan genom att prio-ritera rätt, genom att låta de anställda ta eget ansvaroch genom att använda våra gemensamma resurser påett klokt sätt.Det ska löna sig att arbeta. Det är en devis som viliberaler gärna lyfter fram. Utgångspunkten i denstora skattereform som genomfördes för snart tolv årsedan var att ingen skulle betala i skattoch att majoriteten av alla inkomsttagare enbartskulle betala kommunalskatt, det vill säga ungefärkring i skatt.Dessvärre har stora delar av den stora skattere-formen urholkats av olika socialdemokratiska rege-ringar. Det är därför nu hög tid att göra en ny översynoch genomgång av våra skatter, en helt ny skattere-form - en skattereform som återställer inkomstskat-terna så att det lönar sig att arbeta i alla inkomstlägenoch där grundregeln är att de flesta betalar bara 30 %i skatt. För att det ska bli möjligt måste marginal-skatterna sänkas.För att leva upp till devis vill vi frånFolkpartiets sida införa ett förvärvsavdrag i kommu-nalskatten, ett avdrag som tillfaller alla som arbetaroch som sänker skatten och gör det lönsamt att arbetaäven vid lägre inkomster. Inte minst i ljuset av desocialdemokratiska kommunalskattehöjningar somhar skett efter valet är det en väldigt viktig reform.Men, herr talman, problemet ligger inte enbart iinkomstskatterna. Problemet ligger i den totala skat-tebördan för den enskilda människan, och den ärorimligt hög . Efter det att vi har betalat vårainkomstskatter och förhoppningsvis får en summaöver i lönekuvertet, ska den summan räcka till fastig-hetsskatt, diverse momsinbetalningar, energiskatter,punktskatter på drivmedel - ja, listan kan göras lång.Är vi dessutom i behov av att anlita en hantverkare,köpa städ- eller tvättjänster, då är skattebördan heltenorm.Stressen, den ökade ohälsan, den bristande tidenför barn, familj och vänner är allt tecken på att vilever i där tiden inte räcker till. Många vill lösatidsbristen genom att kunna köpa hushållsnära tjäns-ter. Det handlar om städning, tvätt och kanske någongång även fönsterputsning så att man kan sevårsolens strålar lysa in genom fönstret.I undersökning efter undersökning visar det sig attbarnfamiljer boende i förorter, på landsbygden, iÄlvsbyhus, radhus eller lägenhet skulle vilja köpa dentypen av tjänster. Ungefär en fjärdedel av alla hushållskulle, om de hade råd och möjlighet, vilja köpa dentypen av tjänster. Men det höga skatteuttaget hindraratt efterfrågan och utbud möts, åtminstone på en vitmarknad.I utgörs av kostnaderna för entjänst av skatter och sociala avgifter. Det driver upptimpriset på vita hushållstjänster till en sådan nivå attde flesta tvingas fortsätta att själva storstäda huset istället för att leka kull med barnen ute på gården.De som ändå köper dessa tjänster gör det dessvär-re svart. Vi vet att det finns en stor svart mark-nad där många, företrädesvis kvinnor och unga, ar-betar helt utan försäkringar, pensionspoäng, sjukpen-ning - ja, egentligen helt utan trygghet.Från borgerligt håll har vi därför under många årdrivit kravet på att skapa utrymme för en vit tjänste-sektor, eftersom alla vinner på det. Konkret vill vidärför införa en skattereduktion för hushållens köp avdenna typ av tjänster.Herr talman! Jag vill sluta där jag började: Skatterär en fråga om makt. Det handlar om att finna enbalans. Uttaget av skatter måste vara sådant att deträcker till att finansiera en bra skola och god vård ochomsorg. måste vi alla känna att vi har etträttvist skattesystem och att det lönar sig att arbeta.Givetvis står jag som folkpartist bakom samtligareservationer med liberal beteckning, men jag vill förtids vinnande yrka bifall endast till reservation 2 ochreservation 8.Anf. 27 PER ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.När särskilde utredare iskatteutskottets offentliga utfrågning om skattebaser-na beskrev sin position somenmansutredare var den högt flygande. Den förre LO-ekonomen hade fått uppdraget att som en segelflygareglida över och inspektera hela skattesystemet. Hananlade ett makroperspektiv. Ambitionen var att medbibehållet välfärdsutbud se över vilka skatter sombidrar till och vilka som skadar den svenska väl-färdsmodellen.Grundtanken var att skatter så lite som möjligt skapåverka arbetsutbud och konsumtions- och produk-tionsbeslut. Skattetrycket borde begränsas bara närden punkt har nåtts då skatternas skadliga effekteröverväger. Dåliga skatter var bara de som rent sam-hällsekonomiskt fungerade dåligt, och då kom för-mögenhetsskatten upp. Den fick tillbörlig kritik, ock-så för att den var samhällsekonomiskt ineffektiv ochdålig.Första och enda gången moral kom med i anfö-randet om skattetopografin var när skattefusk togsupp. Folk drar sig nämligen undan skatt, och då varperspektivet uteslutande statens. Visst ska ett skatte-system vara samhällsekonomiskt effektivt, men detmåste också vara någonting mer. Staten är ju summanav dess medborgare, och inte minst därför måsteskatterna också vara moraliskt legitima. De ska un-derbygga, inte undergräva, solidaritet. Därför behöversvensk skattedebatt en moralisk, etisk, dimension. Förmig är de begreppen helt utbytbara.Alla skatter är egentligen allvarliga intrång på denenskildes eller på företagens verksamhet, och de harmer eller mindre skadliga effekter på ekonomin. Må-let med skatter är emellertid något övergripande gott.Det övergripande goda får dock inte förverkligas medvilka medel eller metoder som helst. Målet är detgemensamma bästa, och för att skapa detta behövs engemensam finansiering eftersom behoven är gemen-samma. Till detta kommer även principer om förval-tarskap och solidaritet, men framför allt respekt företiska värden och skatterättsliga principer.Med en tydligare moralisk dimension vill vi krist-demokrater lansera en, som vi tycker, fruktbärandetudelning inom skattepolitiken. Den kan göra detenklare - jag säger inte att allt är svart och vitt här -att bedöma såväl enskilda skatter som skattenivåer.Följ nu med här!Handlingar brukar i traditionell etik bedömas mo-raliskt-etiskt som goda eller onda. Därmed inte sagtatt tillvaron vad gäller det goda och det onda alltid ärså enkel att det kan vara si eller hund-ra procent så. Men det är det som etik handlar om.Lagstiftning är handling. Det är någon typ av ta-lakt, vilket man talar om i modernanalytisk filosofi och statsvetenskaplig och ävenidéhistorisk forskning. Skatter och skattenivåer bördärför kunna bedömas utifrån lagstiftningarnas haltsom goda eller onda om de medverkar till målen ochom de är medel som överensstämmer med målen.Naturligtvis reagerar en del och anser att det kanvara svårt, somliga skulle kanske hävda omöjligt, attentydigt klassificera en skatt eller nivå som helt ondeller god, och så är det naturligtvis. Men om någonreagerar mot detta och menar att det inte går, då kan-ske de gör det utifrån hållningen att det inte finnsnågot som är gott eller ont, alltså någon typ av värde-nihilistisk hållning. Kanske har man en utilitaristiskhållning och ser enbart till konsekvenserna, och därmedlen inte betyder någonting.Skatter enligt detta synsätt, och nivåer som med-verkar till det övergripande målet och harmonierarmed grundläggande etiska värden och traditionellaskatterättsliga principer, är menar vi legitima ochdärmed goda. Skatter och skattenivåer som motverkarär därmed illegitima och onda. Med det här angrepps-sättet hoppas vi kunna skapa en medelväg i den oftastarkt polemiserade skattepolitiska debatten i Sverige.För att kontra lite grann mot texten i utskottsbe-tänkandet vill vi klart och entydigt hävda att skatterbehövs. Vi medborgare har en entydig moralisk skyl-dighet att betala skatt. Skatt handlar om att gemen-samt finansiera det goda samhället, de gemensammanyttigheterna, och den är ett medel som är nödvändigtav flera skäl. Det kan handla om folkhälsoskäl, miljö-skäl och liknande i form av punktskatter. Målet omdet goda samhället rättfärdigar en hel del.Det övergripande skälet till beskattning är de än-damål som skatterna är tänkta att samla resurser till.Skatt på arbete, egendom eller vinst är aldrig, och kaninte heller vara, något gott i sig. Däremot är ändamå-len för skatt någonting gott, och medlen måste dåharmoniera med ändamålen.För många går hushållsekonomin ihop först närman får bidrag.