prot · GQ0943 · 2003-01-21 00:00:00 — Det är alldeles utmärkt.Däremot delar jag inte uppfattningen om att detinte har varit översökt, för det har det varit. Vi vet attSisus har fått säga nej till flera sökande, framför alltnär det gäller delen med reseersättning och dagersätt-ning. Dessutom har man ringt och sagt att ärintecknat. Då finns det ingen möjlighet och då sökerfolk inte ens utan försöker andra vägar om det går.Det är klart att det ger negativa signaler, och dettycker jag är tråkigt eftersom det är så positivt i sigmed korttidsstudiestödet just av den anledningen: avdemokratiska skäl och möjligheten att gå vidare tillstudier, särskilt som vi vet att så många med funk-tionshinder har låg utbildningsnivå. Det här kan varakicken att gå vidare.Jag är väl medveten om att det har satsats oerhörtmycket, inte minst på universitetsstudier och annatmed väldigt många platser. Men har vi satsat där,på högre utbildning. Vi kanske för framtiden skaprioritera de här grupperna nu för att få mer resurser.Egentligen handlar det ju inte om speciellt mycket,om man nu talar om hela utbildningssektorn - då ärdet ju inte speciellt mycket pengar - men det är såoerhört viktigt för många enskilda personer som villha möjligheten att studera.När det gäller just Sisus delar är det många somkänner att det är viktigt att lära känna sitt eget funk-tionshinder, att få mer insikt och kunskap och ocksåkanske att gå med i föreningsverksamhet om sitt egetfunktionshinder och på det sättet också få mer kun-skap.Det här är ju en väldigt viktig del när det gälleromvårdnad och sjukvårdens resurser. Det man kanlära själv gör att man blir starkare i sig själv. Man fårstörre trygghet och vet hur man kan hantera sin livs-situation, jämfört med att man kanske ständigt besö-ker sjukvården i stället. Jag menar att det här i mångtoch mycket handlar om detta: Att öka kunskapen göratt vi får både personliga och ekonomiska besparingari andra ändan i stället.Jag skulle önska att man kunde återkomma, mentidigare, med de 15 extra miljonerna - vilket i och försig var väldigt positivt - så att vi vet om det så att vikan ge positiva signaler. I så fall kommer ännu fler attockså söka de här bidragen. Det är vad jag hoppas på.Anf. 40 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har egentligen precis sammaståndpunkt, men med ansvar för att budgetarna ska gåihop också på utbildningsområdet kan jag naturligtvisinte ge några löften . De inriktningar som det härstudiestödet har - att lära känna sitt eget funktions-hinder, att stimulera till och förbereda för fortsattastudier - är oerhört angelägna. Det är på det visetockså ett angenämt problem vi har hamnat i. Det härhar gått från att vara ett stöd som var dåligt eftersökttill att bli ett attraktivt stöd. Det var precis det vi villenå, och det ska naturligtvis vara med i våra fortsattadiskussioner också när det gäller prioriteringar.Anf. 41 ():Herr talman! Jag tackar för att det ska vara med iprioriteringarna. Jag kommer att hålla ministern i öratnär det gäller dessa frågor!Jag skulle vilja säga några saker ytterligare omsärvux. Här hänvisar ministern till att det pågår enutredning, och jag tycker att det är jättebra att det gördet. Där måste vi verkligen höja ambitionen, och dethar nu gjorts genom den här utredningen. Stöden tillsärvux spretar oerhört. Dels har vi korttidsstudiestö-det, dels ger Sisus timersättning om man går i kom-munen och så vidare. Det finns inget samlat grepp.Här tror jag att just korttidsstudiestödet, där man kansamla fler grupper från flera olika kommuner på tillexempel en folkhögskola och ha utbildning, under-lättar jämfört med att var och en finns isin kommun. Det gäller speciellt mindre kommuner.De stora kommunerna kan säkert klara undervisning-en. Här menar jag att det också skapas en gemenskap,och det kan skapas grupper. Här skulle vi kunna göraoerhört mycket mera, och det behöver göras mycketmera. Jag ser fram emot den utredningen och att mantar ett helhetsgrepp när det gäller finansieringen så attmöjligheterna för särvuxstuderande ökar.Jag vill inte heller riktigt släppa det här med per-soner . Det låter rimligt: Är man över 65 årska man inte ha möjlighet till studier - man går ipension och så. Men här gäller det att öka kunskapenom sitt eget funktionshinder, och det är dessutom såatt vi får fler funktionshinder som väldigtmånga som har ett funktionshinder har låg pension.Vi vet också att det är andra stöd som för-svinner . Då tycker jag att det är oer-hört angeläget att ändå titta på den frågan framöveroch se om det finns möjligheter. Då har man sin pen-sion, men det handlar ju om att få ett bidrag för finan-sieringen på skolan och utbildningsplatsen.Anf. 42 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är angeläget att se över hela frå-gan om särvux, det håller jag med om. Vi kommertillbaka till frågan om åldersgränser. Det är svårt atthitta en princip som säger att det alltid är fel att höjaen åldersgräns. Det skulle naturligtvis vara positivt attkunna göra det. Men då hamnar vi verkligen i enprövning av resurser, och jag tror att detta kommerlite längre ned på listan.Det finns möjligheter att studera via de ersätt-ningssystem man lever på som pensionär. Jag tror attdet kommer att öka i omfattning . Som jagser det är det svårt att motivera att man satsar resurserjust där i form av ökat studiestöd. Att i stället hållaöppet för att man faktiskt kan delta i utbildningarnautan avgift är ett sätt att stimulera också denna gruppatt studera vidare.Överläggningen var härmed avslutad.1 § 15 § Svar på interpellation 2002/03:65 omstatliga stödpengar till företagsflyttAnf. 43 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förhindra att englesbygdskommun utarmas genom att företag flyttarverksamhet därifrån med hjälp av statliga stöd.Bakgrunden till frågan är att tjänsteföretagetSpray AB:s verksamhet i har övertagits avProffcom AB, som enligt interpellanten har för avsiktatt flytta verksamheten till i början av 2004.Proffcom AB har preliminärt beviljats sysselsätt-ningsbidrag för 300 årsarbetskrafter i i sam-band med försvarsomställningsarbetet.Låt mig först säga att jag känner starkt med allasom hotas av eller drabbas av arbetslöshet. Det ärsjälvfallet oerhört jobbigt för alla som berörs ochderas familjer, särskilt i orter som , Sollefteåoch flera andra, som har bekymmer med både befolk-ningsminskning och en ensidig arbetsmarknad.Naturligtvis är det inte meningen att statligt stödska ges för att flytta verksamheter mellan orter sombåda är mycket utsatta. Det ska inte heller vara möj-ligt att få bidrag för samma verksamhet två gånger.Frågan om ska få sysselsättningsbi-drag för verksamhet som flyttas från tillSollefteå ska slutligt prövas av Verket för närings-livsutveckling. Jag kan inte föregripa myndighetensbeslut i det eller i andra stödärenden.Jag vill berätta att sysselsättningsbidra-gets effekter utvärderas. Utvärdering-en ska vara klar och kommer förhopp-ningsvis att visa om vi behöver vidta några föränd-ringar i stödformen. Regler som kan utnyttjas på etticke önskvärt sätt ska naturligtvis ändras.Anf. 44 ():Herr talman! I mitt arbete som stenograf lärde jagmig att det är bra att fatta sig kort. Jag ska göra mitttill för att vi ska bli klara.Jag vill tacka statsrådet för svaretpå min interpellation om statliga pengar till företags-flytt. Däremot är jag inte helt nöjd med svaret.För det första säger statsrådet i svaret att ProffcomAB "enligt interpellanten" ska flytta verksamhet frånDorotea till . Det är ingen uppgift som jaghar tagit ur luften, utan jag har fått information bådefrån kommunalrådet i och i medierna om vadsom är på gång.För det andra talar i allmänt väl-villiga ordalag om att hon "känner starkt med allasom hotas av arbetslöshet". Ja, det gör vi väl alla.Men min interpellation gäller primärt vilka åtgärderstatsrådet ämnar vidta för att förhindra att en gles-bygdskommun utarmas med hjälp av statliga stöd-pengar.Statsrådet anför att ska pröva frågan huru-vida Proffcom ska få sysselsättningsbidrag för attflytta verksamhet från till och atthon inte kan föregripa myndighetens beslut.Det har jag i och för sig full förståelse för, efter-som vi inte vill ha ministerstyre. Men hela frågeställ-ningen ger mig anledning att framhålla hur oerhörtsnett, enligt vår mening, de allra flesta statliga stödslår, framför allt de selektiva stöden som ska beslutasav någon myndighet. Jag och har otaligagånger - inte minst i samband med arbetet i den regi-onalpolitiska utredningen - understrukit att stödpeng-ar för det allra mesta är av ondo. Generella stöd, tillexempel transportstöd som utjämnar orättvisa av-stånd, är bra, men de flesta stöd som är föremål förtämligen godtycklig bedömning slår fel.Skälet till att Proffcom i detta fall troligen ska fåstora statliga stöd är ju, som statsrådet framhållit, attBjörn utlovade mycketstora summor till som kompensation förnedläggningen av regementet. Men sådana stöd kanju inte rimligen användas för att flytta arbetstillfällenfrån en svag ort till en annan!Jag hoppas innerligt att beslutet från blir ettnej till stöd, så att arbetstillfällena får finnas kvar iDorotea, en av allra minsta kommuner medca 3 000 invånare. Men om Nuteks beslut skulle bliett ja till Proffcom, hur kommer statsrådet då att age-ra? I svaret sägs ju, som jag nämnt, att statsrådet intekan föregripa myndighetens beslut. Men om det blirett ja, vad händer då?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! förstår att jagsom statsråd inte kan lägga mig i, men hon önskarändå att jag gör det. kommer jag inte att göra det,med risk för att då kan anmäla migtill KU för att jag har varit för tydlig.Jag vill ändå upprepa det jag sade i interpellatio-nen: har vi regler för hur vi ska betala ut stöd.Sysselsättningsbidrag och andra former av stöd harriksdagen ofta ställt sig bakom. När ett företag sökerpengar för en verksamhet, för att man ska starta nå-gonting nytt eller utvidga en befintlig verksamhet, ärdet våra myndigheter och verk som prövar ansökanmot de regler som har satts upp. Sedan betalas peng-arna ut i efterskott, när företagen har bevisat att de harlevt upp till det de sade och det de ansökte om pengarför. Det är myndigheten som utvärderar och prövarockså det.Nu gör ITPS en översyn av sysselsättningsbidra-get åt regeringen. De gör det därför att vi med allvarser på de signaler vi har mött, till exempel i det fallsom nu har interpellerat mig om.Det handlar om möjligheten för ett företag att flyttaarbetstillfällen från en utsatt ort till en annan ellerrisken för att ett företag i vissa fall kanske skullekunna få stöd två gånger för sin verksamhet. Det ärinte acceptabelt. Det är mitt sätt att styra politiken ochvara en garant för att pengarna används på ett sådantsätt att vi som skattebetalare upplever att de verkligenutjämnar skillnader. Det är så vi agerar just nu.Jag instämmer inte i bilden att stöd alltid skullevara svåra, även om de inte är nationella. ärdet oerhört viktigt att den nationella politiken orkaroch kan ta regionala effekter. Jag har flera gångertidigare här i kammaren blivit interpellerad om detstora behov som finns av att vi ska ta ett ännu störreansvar för kollektivtrafiken i en del inlandskommu-ner. Det är inget nationellt stöd och inte heller ettnationellt problem. Men det finns ändå en stor för-hoppning om att regeringen ska ta ett utökat ansvarför en fråga.Vi har redan här i beslutat att staten skata ett större ansvar för de kommunala flygplatserna iNorrlands inland just därför att de kostar väldigtmycket pengar. Den typen av stöd har en oerhördeffekt när det handlar om att utjämna skillnader. Detsvåraste som många kommuner står inför är attsatsa på utvecklingsfrågor som man skaanpassa kommunens kostym till en befolkningsut-veckling som oftast är negativ. Där kan vi inte hjälpaenskilda kommunalråd. Man måste naturligtvis alltidse till att den service som medborgarna i en kommunska ha är anpassad efter de människor som bor där.Men det är en smärtsam process.Genom de stöd som vi har beslutat om kan vi ut-jämna en del skillnader. Men de ska alltid prövasenligt tydliga regler. När det gäller sysselsättningsbi-draget är min uppfattning att det finns luckor därreglerna inte är tillräckligt tydliga. Det finns en riskför att de används på ett sådant sätt som jag inte trorhar någon förankring, vare sig i eller blandfolk i allmänhet. Det är därför vi har gjort den häröversynen.Anf. 46 ():Herr talman! Vi delar uppenbarligen uppfattning-en att sysselsättningsbidraget relativt ofta slår lite fel.I den regionalpolitiska utredningens arbete fick vi enhel del utvärderingar som visade att bidraget fungerarganska bra så länge det ges ut, men dessvärre blir detingenting kvar efteråt. Det är verkligen bra att ITPSnu gör utvärderingen, och eftersom jag vet vilka somarbetar där litar jag på att det kommer att bli ett braarbete. Sedan vet väl ingen av oss vilket resultatetkommer att bli.När det gäller det enskilda fallet har jag självklartförståelse för att inte kan blanda sig idet. Men om det nu skulle bli så att det blir ett stödtill Proffcom för att flytta arbetstillfällen från Doroteavore det intressant att veta det. har alltså intefått några statliga stöd förut, utan man har gjort allainvesteringar själva, och 12 miljoner i investeringarför kommunala lokaler är ganska mycket för en såliten kommun. Det här är alltså ett väldigt besvärligtärende. Jag kan förstå att det ibland kan gå snett, menjag hoppas verkligen att det går att lösa.När det sedan gäller den andra typen av stöd somUlrica var inne på, nämligen stöd till exem-pel till kommunala flygplatser och annat, tror jag attvi är helt överens. Men den typen av stöd utgör enligtmin uppfattning inte riktigt samma risk för sned-vridande effekter som det blir när man ger företags-stöd. Det är så att säga svårare att hitta rätt när detgäller företagen.Beträffande flygplatserna har det hänt mycket,men det ska vi inte gå in på här. Det har jag ställtfrågor om i andra sammanhang. Det fungerar i dags-läget inte särskilt bra.En typ av stöd som jag gärna skulle vilja ha tillstånd - det kanske jag kan få nämna här - är ett per-sontransportstöd. Jag vet att det är väldigt svårt attutforma, men om man kan flytta gods med hjälp avstöd borde man kunna flytta hjärnor också, om manfår använda ett sådant uttryck. Många företag har sittkapital just i de anställdas kunskaper, och dessa an-ställda måste ofta resa väldigt mycket.I dagsläget är det fruktansvärt dyrt att resa medflyg. Det kostar lika mycket tur och retur som Stockholm-New . Detta vet stats-rådet mycket väl, eftersom hon också bor åtminstoneen bit upp i Norrland.Med detta vill jag tacka så mycket för svaret. Jaghoppas att vi kommer fram till bättre regler och attutvärderingarna ger sådana resultat att vi vet hur viska hantera den här typen av frågor.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara mycket kort säga be-träffande fråga vad jag kan göraom kommer fram till att man ska utbetala stö-det att jag måste få fundera på det eftersom det i daginte är möjligt att överklaga sysselsättningsbidrag.Kanske är det också sådant som vi ska be ITPS tittapå i den översyn de gör. Det har vi inte gjort ,men jag tar med mig frågan och vill sova på saken.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tackar för detkompletterande beskedet. Sedan får vi se vad sömnenger för resultat. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.16 § Svar på interpellation 2002/03:96 omskogsskövlingenAnf. 49 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stoppaden skogsskövling som pågår i de områden som om-fattas av jordförvärvslagen.Bakgrunden är att det vid ett flertal tillfällen harhänt att personer köpt skogsmark, snabbt avverkatstora arealer och därefter sålt marken vidare utan attha vidtagit de lagstadgade åtgärder som finns för attsäkerställa skogens återväxt efter avverkningen. Till-vägagångssättet har varierat något mellan de olikakonkreta fallen, men personerna har hållit sig inombefintligt regelverk, det vill säga allt har skett i enlig-het med gällande lagar och förordningar. I de fallköparen inte har insett konsekvenserna av köpet ochinte har haft ekonomiska möjligheter att bekosta deåterväxtåtgärder som skogsvårdslagen kräver harskogsvårdsorganisationen möjlighet att betala försådana åtgärder med statliga medel.Margareta redogör för en situation därköparen inte har fått förvärvstillstånd för inköpt fas-tighet enligt jordförvärvslagen. Enligt min mening ärdetta dock inte den underliggande orsaken till pro-blemen, eftersom regler om hur och när avverkningfår ske behandlas i skogsvårdslagen. Enligt den ut-redning som gjorts om jordförvärvslagen (SOU2001:38), och som har remissbehandlats och be-reds inom , bör dessa frågor snararelösas genom ändringar i skogsvårdslagen.Jag vill först säga att det inte är någon stor om-fattning på detta problem. Det gäller ett fåtal fall, mendet är självfallet ett beteende som bör och ska mot-verkas. Jag kan heller inte uttala mig i enskilda fall.Ett förslag som har väckts för att komma till rättamed problemet är att låta den säkerhet för återväxtåt-gärder som enligt skogsvårdsla-gen har rätt att kräva inför stora avverkningar skaknytas till fastigheten. Som regelverket är utformatåtergår ställd säkerhet till säkerhetsställaren, det villsäga säljaren som avverkat på fastigheten, om fastig-heten säljs. Om säkerheten i stället kunde knytas tillfastigheten skulle den nya ägaren kunna nyttja den föratt bekosta återväxtåtgärderna, och den som avverkarskulle i sådana fall även vid en försäljning få stå fördessa kostnader.Regeringen har låtit utreda frågan om attknyta säkerheten till fastigheten, och utredningen harremissbehandlats. Utredaren har dock kommit framtill att det inte i egentlig mening är möjligt att knytasäkerheten till fastigheten. I stället föreslås att sälja-ren åläggs att ligga kvar med ett betalningsansvar föråterväxtåtgärder, och att frågan därmed måste lösas ien förhandling mellan säljaren och köparen vid enförsäljning. Utredarens förslag har dock andra konse-kvenser, bland annat skattemässiga, och måste därförbearbetas vidare innan det blir möjligt att lägga framett konkret förslag om åtgärder. Frågan bereds därförvidare inom , och det är min för-hoppning att ett förslag ska kunna läggas fram under2003.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill hälsa förste vice talmannenvälkommen i det nya uppdraget. Det är lite spännandeatt se en ny person här. Jag får också tacka statsrådetUlrica för svaret på min interpellation.Om kravet på förvärvstillstånd för den här typenav mark ska ha någon mening måste lagstiftningenskärpas. Annars är det bättre att ta bort den. Det äregentligen ganska enkelt att skärpa lagstiftningen.Vad som behöver göras är att införa ett krav att manska ha förvärvstillstånd innan man får börja brukamarken. Det borde inte vara helt omöjligt.Som det ser ut upplever jag det som en storrovdrift på skogen. Man avverkar så mycket som baraär möjligt av det bestånd som finns. Säljer man detsedan i ett par olika affärer kan man ta bort i stort settvarje pinne, om jag använder det slanguttryck somfinns. Det är inte heller bra att man sedan tvingas gåin med statliga medel för att reparera skadan.Skogsskövlingen har i det här fallet en regional-politisk dimension. När lagstiftningen infördes vardet för att garantera grannar eller andra boende ibygden som behöver marken tillgång till den för attsäkra sin utkomst och ha möjlighet att bo kvar påorten. Men ofta har de ekonomiskt ingen chans närutbor med stora kapital blir intresserade av en fastig-het. Det var ändå ett av skälen till att jordförvärvsla-gen infördes.Att skärpa skogsvårdslagen är, som statsrådetMessing säger här, ett steg i rätt riktning. Det kaninnebära att markpriserna går ned och att det inte blirsamma intresse för den rovdrift som förekom-mer. Men jag tror inte att man kan komma ifrånmissbruket helt och hållet.Det finns ett annat problem när man gör så härstora avverkningar, och det är att det ofta är svårt medåterbeskogningen. Får man alltför stora avverknings-ytor hamnar man i en situation där det är svårt att fåträden att ta sig på nytt. Det blir kalla zoner där deunga plantorna fryser, och det blir också svårt att fåen bra blandning av äldre och yngre bestånd. Man fåralltså stora monokulturer.Detta är problem som jag ser och som kanske be-höver åtgärdas i fler sammanhang. Kanske ävenskogsvårdslagen behöver skärpas så att man också tarhänsyn till hur stora avverkningsytorna är och hur deligger i förhållande till köldhål och annat för att manska få en återbeskogning som fungerar bra i dessaområden.Anf. 51 ():Herr talman! Jag hälsar förste vice talmannen väl-kommen till kammaren i den nya rollen. Det är gläd-jande att se dig.Undertonen i interpellationen handlar lite grannom jordförvärvslagens användning och tillämpningetcetera. Vi som är tillräckligt gamla minns jordför-värvslagens användning för jordbruksfastigheter överhela . Man kom fram till attdet inte var det bästa att använda jordförvärvslagen,och därför togs det bort. finns den kvar i vissaavseenden. Vi noterar än en gång att jordförvärvsla-gen är för trubbig och att den inte fungerar.Det är väsentligt mycket mer komplicerat än så. Ivarje transaktion finns en säljare och en köpare. Införman lagar och regler som ska styra marknaden får vialltid snedfördelningar, och enskilda kommer att fåsitta emellan. Dessutom är vi inne och tafsar på ägan-derätten, som också är viktig att slå vakt om.Regler kan kringgås, och det görs i vissa lägen.Jag hade förmånen att vara i i förra veckan.Jag träffade människor i , och där säger deatt det inte är något stort problem. De upplever inteatt problemet är av den arten att det påverkar derasmöjligheter i någon större utsträckning. Men där detförekommer kan det naturligtvis enskilt på vissa stäl-len vara försvårande.Jag tror att det är klokt att avvakta den utredningsom tydligen är på gång. Då har man förhoppnings-vis, som vi ser det från moderat utgångspunkt, andramedel än jordförvärvslagen som instrument för attåstadkomma den förbättring som kan behövas. Vi haren skogsvårdslag av just det skälet att det är lätt attföretagsekonomiskt bevisa att det inte är lönsamt attplantera skog. Det är alldeles för lång omloppstid.Låt oss avvakta och se vad som kommer. Jag villbara uppmana att inte använda jordförvärvslagengenom att göra den ännu strängare. Vi tror inte att detär en framkomlig väg.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill också hälsa den nya talman-nen välkommen till kammaren.Jag vill understryka det som kom fram här påslutet. Det är oerhört viktigt att de förändringar vi görsker utifrån det perspektivet att det faktiskt är ettrelativt begränsat problem. Vi ska inte göra föränd-ringar i skogsvårdslagen eller jordförvärvslagen somförsvårar för alla de fastighetsägare som sköter sig,och det gör de flesta.Sedan är det naturligtvis så att det är ett bekym-mer vid varje enskilt tillfälle när någon missbrukar dehär möjligheterna, köper en fastighet, avverkar denoch inte tar sitt ansvar för återväxten. Men det äringet stort allmänt bekymmer i det stora hela.Nu gör vi en översyn av jordförvärvslagen somligger på . arbetarvi också i med den översyn avskogspolitiken som har gjort åt oss föratt se över hur vi kan fortsätta att ha den här balansenmellan miljömålet och produktionsmålet som jäm-ställda och likvärdiga. En viktigt del för att lyckasmed detta handlar om att också bli bättre när det gäll-er återväxten så att skogen kan producera så mycketsom möjligt.Därför är det naturliga att börja titta på skogs-vårdslagen, men det gäller att vara lite försiktig efter-som majoriteten av dem som äger fastigheteroch driver dem sköter det väldigt bra.