prot · GQ09117 · 2003-06-05 00:00:00 — Det som det handlarom, och det som utredningen tittar på, är hur vi kanförbättra och utveckla ledningen och styrningen avverksamheten inom detta mycket centrala områdesom är så viktigt för att vi ska kunna motverka ohäl-san i arbetslivet.Anf. 94 ():Fru talman! Vi är måna om att det finns en an-knytning till de regioner vi representerar och de olikadelarna av vårt land. Det är därför viktigt att vi får enlokal förankring via våra kassor.Men det måste ändå finnas en baktanke med för-statligandet. Jag är nyfiken på konsekvenserna avförstatligandet. Är det för att det ska bli en besparing,eller räknar man med att det ska bli en kostnadsök-ning? Om det är en besparing, kommer då pengarnakassorna till godo så att vi kan fortsätta det godaarbetet med att sänka ohälsotalen i vårt land?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Det är en utredning som just nu på-går. Delbetänkandet kommer inte förrän om en drygvecka, när det handlar om de övergripande principer-na för den framtida organisationen.Vi har ju en gemensam erfarenhet av den kritiksom har framförts från många håll, bland annat frånjustitieombudsmannen, kring den olikhet som harfunnits och fortfarande finns när det gäller bedöm-ningar i enskilda ärenden.Jag anser, för egen del, att det inte kan anses vararimligt att man blir olika bedömd beroende på varman bor i landet. De socialförsäkringar vi har ska jugarantera både och mig och alla andraen lika bedömning till exempel utifrån de skador somman kan åsamka sig och som bedöms enligt arbets-skadeförsäkringen.Det handlar om att utveckla, förbättra och effekti-visera organisationen, och se till att det finns en lik-formighet och en rättssäkerhet av goda mått i den nyaorganisationen.PsykvårdenAnf. 96 ():Fru talman! Även jag har en fråga till socialmi-nister vill anknyta till psykiatrin. Jag vill påpeka attdet redan gjorts ett flertal uppföljningar av Socialsty-relsen efter det att psykädel genomfördes . Därpekar man på bland annat de här bristerna i boende-former, uppföljning och så vidare.Jag ställer frågan till : Varför harinte redan lagt förslag som ska föränd-ra de här bristerna, utan reagerar först nu med enutredning?Anf. 97 Socialminister ():Fru talman! Tack för att jag fick möjlighet attfortsätta det resonemang som jag hade med KennethJohansson. Det har faktiskt hänt väldigt mycket, intetillräckligt ännu men ganska mycket.Psykiatrireformen handlade inte om att lägga nedmentalsjukhus. De var redan avvecklade. Psykiatrire-formen handlar om att ge socialt stöd till de männi-skor som klarar sig själva men som behöver starktstöd och som kan få stöd från öppenvården.Vi upptäckte tillsammans, ochjag, att kommunerna och landstingen inte skötte sig.Därför avsattes föratt bygga ut primärvården och stärka psykiatrin.Socialstyrelsens senaste rapport om psykiatrire-formen pekar på att väldigt mycket är på rätt väg menatt det fortfarande återstår mycket. Det program somnu genomförs är inne på sitt andra år av ett fyraårigtprojekt. Jag hoppas att landstingen fortsätter att ut-veckla psykiatrin och att kommunerna utvecklar detsociala stödet. Det finns mycket att göra, pengar äravsatta. Vi följer utvecklingen och ska se till att manskärper sig på de här områdena.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag harfortfarande inte fått svar på frågan varför socialmi-nistern reagerar först , kanske med en ny utredning,när vi redan vet så mycket. När kommer de konkretaförslagen?Det har nämligen framförts kritik från vårdperso-nal, från läkare, från anhöriggrupper om de här problemen. skrev imaj 2001 en artikel om ovärdig hantering av psyksju-ka, så det finns ju brister. Ännu har inte jag sett någradirekt konkreta förslag till som skulle kun-na föregripa och ge en bättre sjukvård. när utred-ningen är tillsatt undrar jag: Kan jag få en tidsplan?När får vi ministerns förslag hit till förbeslut?Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! måste ha miss-uppfattat. Det utredningsuppdrag vi har gett Social-styrelsen handlar om att svara på en mycket enkelfråga. Finns det ett samband mellan de två tragediersom vi har sett i och psykiatrin? Det på-stås i den allmänna debatten att det finns ett samband.Jag vill veta exakt hur det ser ut. Det är bara det.Det handlar inte om en utredning om psykiatrin istörsta allmänhet. Den är gjord. Handlingsplanen somvi arbetar med är i gång. Det är en fyraårsperiodunder vilken vi ska bygga upp ett starkare stöd tillpsykiatrin och ett starkare stöd till kommunerna.Handlingsplanen är redan beslutad i riksdag.Pengarna är avsatta. Kommunerna och landstingenhar ett ansvar att leva upp till de krav vi ställer pådem. följer detta och kommer redannu med sin första rapport om hurlandsting och kommuner lever upp till detta. Beslutenär fattade, programmet är i gång. ska vi gemen-samt rikta oss till kommuner och landsting och bedem leva upp till de löften de har stått bakom när detgäller antagande av handlingsplanen.PsykvårdenAnf. 100 ():Fru talman! Det har blivit som en liten ö i social-försäkringsutskottets ohälsodebatt.Det framstår tydligt att det är dyrt att inte ta tag isaker och ting . Därför har jag en fråga till soci-alministern. Den handlar också om den psykiskavården.Jag förstod att några skulle hänvisa till bland an-nat tragedin på . Men jag hade tänktställa den här frågan i alla fall, för jag får så mångabrev, jag får så många telefonsamtal och jag mötermänniskor som berättar om hur illa behandlade de harblivit i den psykiatriska vården. De har inte kommitfram när de ville komma fram, och de har inte fåttden hjälp de skulle vilja ha.Därför skulle jag nog vilja höra ännu lite mer ompsykiatrins framtid, lite mer än att socialministernbara hoppas att kommunerna och landstingen nufortsätter utvecklingen. Hur tänker socialministernfölja utvecklingen?Anf. 101 Socialminister ():Fru talman! De beslut som har fattat omsvensk psykiatri är väl genomtänkta och utgör fak-tiskt tillsammans en bra grund för en utveckling avpsykiatrin. Det ska finnas utrymme också för tvångs-vård, för sluten vård, i psykiatrin. Vi har 5 700 platserför sluten vård, och ett par tusen av de platserna upp-tas av dem som är tvångsomhändertagna. Men vi skakomplettera detta med en fullgod öppen psykiatri ochmed ett socialt stöd som kommunerna är ansvarigaför. Denna inriktning för svensk psykiatri är antagen.Det som har varit problem har varit samarbetetmellan kommun och landsting och resursbrist. Därförhar avsatt pengar och uppdragit åt Social-styrelsen att följa utvecklingen. Den första rapportenfår vi nu om hur kommuner och landstinghar levt upp till detta. Det är kommunerna och lands-tingen som är ansvariga. Landstingen är ansvariga förden medicinska behandlingen, för psykiatri likavälsom för övrig sjukvård. Kommunerna är ansvariga fördet sociala. Vi ska se till att vi följer vad som händeroch att de lever upp till sina åtaganden. Det sker, ochvi kan gemensamt i kontakt med kommunalpolitikeroch landstingspolitiker uppmärksamma dem på derasansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen.Anf. 102 ():Fru talman! Jag har en följdfråga om barnpsykiat-rin. hade socialutskottet en debatt omförstärkt skydd för barn i utsatta situationer. Dethandlade mest om barnmisshandel. Det är likadantinom barnpsykiatrin. Det är långa köer, det är svårtatt ta sig dit. Det har väldigt mycket att göra med attbasvården har blivit lite undanpetad, så att den hjälpman behöver ha på skolorna, med skolpsykologer ochskolhälsovårdspersonal, inte finns. Jag är lite oroligför det här.Jag har en dröm. Den borde nästan lite grann kun-na uppfyllas precis i detta . Det är att socialminis-tern, justitieministern, barnministern och folkhälso-ministern tillsammans tar fram ett förebyggande pro-gram. Jag skulle vilja höra lite hur socialministern serpå just förebyggande. Är det inte så att vi med före-byggande kan spara pengar även på sjukförsäkringar-na?Anf. 103 Socialminister ():Fru talman! När det gäller barnpsykiatrin likavälsom hela psykiatrin är det ett samspel mellan det somär allmänt förebyggande verksamhet och det somfaktiskt är den direkta psykiatriska vården.Barn- och ungdomspsykiatrin var ett av de områ-den som var speciellt utpekat i den gemensammahandlingsplanen. Där har varje landsting i samarbetemed kommunerna utvecklat särskilda lokala planerför att stärka psykiatrin. Jag tror att det är den vägenvi måste gå, det vill säga att behålla ansvaret i lands-ting och kommuner. Vi ska se till att landsting ochkommuner har vettiga förutsättningar att leva upp tilldetta, och sedan ska vi via våra tillsynsmyndigheterbevaka utvecklingen. Det gäller för barnpsykiatrinlikaväl som för övriga psykiatrin. På det sättet kan vistyra utvecklingen.Vi ska inte ta över ansvaret från kommunerna ochlandstingen för då blir det garanterat inte bättre.Flickors ohälsaAnf. 104 ():Fru talman! Barn- och familjeministern har lagt utett uppdrag till för att få veta mer omflickors situation, bland annat utifrån det faktum attdet har skett en oroväckande ökning av antalet flickorsom vårdas på sjukhus på grund av självförvålladeskador.Flickors ohälsa negligeras, heter det i rubriken förministerns från . Jag delar denuppfattning som framförs i rubriken och dessutom detmesta som sägs i artikeln. Jag ser ett mönster som gårigen i hela samhället, ett mönster där flickor konse-kvent får stå tillbaka för killar.Min fråga till barn- och familjeministern blir, utanatt förekomma redovisning: Vilkaexempel på insatser i förebyggande syfte kan minis-tern se?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst vill jag rikta ettvarmt tack till för det stöd somhan uttrycker just när det gäller dessa mycket väsent-liga frågor.Det uppdrag som regeringen har lämnat tillSocialstyrelsen syftar just till att få en bättre uppfatt-ning om hur stor omfattningen är och även de bak-omliggande orsakerna till varför unga flickor skadarsig själva på det sätt som de gör.En annan del i uppdraget är att komma med för-slag till åtgärder. Min förhoppning är ju att vi skakunna finna vägar till att på ett tidigt stadium se designaler som ligger bakom det beteende som mångaunga flickor har så att man tidigt ser de unga flickor-na. Det finns nu allvarliga erfarenheter som visar justatt flickorna inte syns. De vare sig syns eller hörs.Man uppmärksammas först den dagen man har skadatsig själv så allvarligt att man blir föremål för sjuk-husvård. Det är inte acceptabelt.Anf. 106 ():Fru talman! Låt mig då knyta an till den tidigarefrågeställningen som framförde.Hon pekade på en del brister inom skolhälsovården.Socialstyrelsen har i en rapport också visat pådetta. Man säger att psykisk ohälsa och olika formerav psykosociala problem tycks öka. fram-går i rapporten att vissa skolor helt saknar både skol-psykologer och kuratorer.Inom verksamhetsområdet elevhälsa har vi frånVänsterpartiets sida lyft fram frågan om att utvecklasamarbetet mellan skolan och barn- och ungdoms-psykiatrin. Om och i så fall hur tänker barn- och fa-miljeministern agera för att utveckla ett samarbeteefter den linje jag nämnde, det vill säga utveckla ettsamarbete mellan elevhälsan och barn- och ungdoms-psykiatrin?Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att detta uppdraglämnas till . Uppdraget skagenomföras av i samverkan medFolkhälsoinstitutet, , Ungdoms-styrelsen och Myndigheten för skolutveckling. Alladessa berörda instanser är med i detta uppdrag. In-riktningen bör naturligtvis vara att försöka skapaförebyggande insatser. Då är naturligtvis samarbeteoerhört centralt och viktigt i det sammanhanget, sär-skilt det exempel redogjorde för.Många gånger handlar det om samarbete. Dethandlar om resurser, och det handlar om hur situatio-nen är bland annat inom skolhälsovården. Men dethandlar också om någonting annat, nämligen attityderoch värderingar. Det finns ingenting annat som kanförklara det faktum - som jag också redovisar i arti-keln - att av de studier som är gjorda kring barn meddiagnosen AD/HD-DAMP är 5 000 gjorda på pojkaroch 25 på flickor. Då handlar det inte om resurserutan om attityder och värderingar.Nationaldagen som helgdagAnf. 108 ():Fru talman! är det , Sverigesnationaldag och . Vi kan läsa ivåra kalendrar: "Eventuellt helgdag från och med2003. Riksdagsbeslut ej taget vid tryckning av dennakalender. "Det har gått riksdagengav regeringen i uppdrag att återkomma med ett för-slag som skulle göra det möjligt att blirallmän helgdag. Jag vänder mig till statsrådet . Varför har ingenting hänt förutom att ännu enutredning ska tillsättas? När ska vi i äntligenfå fira vår nationaldag så som man gör i andra länder?Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på frågan är att 2004-2005kommer det att införas en allmän helgdag på vårnationaldag. hade jag presskonferenspå - som sig bör - där direktiven till utred-ningen om hur nationaldagen ska bli allmän helgdagpresenterades.Varför bör detta utredas? Senast frågan utreddesvar . Väldigt mycket har hänt i Sveri-ge . Ekonomin har förändrats. harblivit betydligt mer mångkulturellt. Det bör föras nyadiskussioner med arbetsmarknadens parter om hurfrågan ska finansieras. Vi ska ha en allmän helgdag.Alla ska ha möjlighet att fira vår nationaldag.Anf. 110 ():Fru talman! Man kan undra varför det behöver . Det är den tid regeringen har haftpå sig att komma fram till att tillsätta en utredning.De problem som beskriver måste man välha känt till . Jag fåren känsla av att det inte är så där helhjärtat man villse till att nationaldag blir en allmän helgdag.Jag har lyssnat på vad säger, och jagtar det som har sagts i kammaren som ett löfte att2005 kommer det inte att behöva stå eventuellt i . Då kommer att vara en röd dag.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Låt oss glädjas över att 2005kommer vår nationaldag att vara allmän helgdag.Sexhandel över gränsernaAnf. 112 ():Fru talman! I en våra största morgontidningarkunde vi läsa om sexhandeln över gränserna iNorrbotten. En rad uppgifter om hur utbredd sexhan-deln är har framkommit . Detär säkerligen svårt att säga hur utbredd den är. Vi veti alla fall tillräckligt för att vi ska ta frågan på allvar.Det har uppstått en stor diskussion om hur poliseni sköter det här. Mycket av det som harframkommit är givetvis bekymmersamt. Jag anser attfrågan har reducerats alldeles för mycket. Vi diskute-rar helt fel frågor. Den viktiga frågan borde vara vadvi kan göra för de kvinnor som drabbas av detta. Jagvill därför fråga statsrådet vad regeringengör i den här angelägna frågan.Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Det här är naturligtvis ett fruktansvärtstort problem som kräver mycket internationell sam-verkan. Även på det här området har gått förei sexköpslagen. Det har visat sig ett stort intresse förde svenska erfarenheterna av lagen, inte minst iRyssland. Just nu finns i den ryska duman ett förslagom att införa en motsvarande lag i Ryssland.Vi arbetar intensivt med att sprida upplysning omhur vi i har arbetat för att motverka prostitu-tion. Detta är ett gränsöverskridande problem som skases i dess totala vidd. Det är ett djupt socialt problem,ett mänskligt problem, ett problem som måste angri-pas på bred front. Här finns inga enkla lösningar.Men vi vet att har gått före. Vi görvårt bästa att sprida de goda exempel som finns i vårtland.Anf. 114 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.Visst är det bra att vi har en sexköpslag i . Detproblem som finns i är att detta är gräns-överskridande. Det är lätt att ta sig till Finland.Det är bra att man jobbar internationellt med frå-gan. Jag tycker att det är viktigt att fokus inte hamnarfel. Fokus måste hamna på de drabbade kvinnorna.Jag skulle därför rent konkret vilja veta vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att de drabbade kvin-norna ska få en bättre vardag.Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst måste de ryska lag-stiftande myndigheterna övertygas om att detta är ettstort problem. Vi är inte där än - dessvärre. Det krävsmycket upplysningsarbete för att andra länder skakomma dithän där vi befinner oss.Vi gör mycket även för att stödja de enskildakvinnorna, men de måste i grund och botten få stöd isina egna hemländer. Det handlar om ekonomisk ochsocial utveckling. Det handlar också om attitydfrågor.Jag blev väldigt förvånad när jag för några dagarsedan var i den ryska duman och berättade om svens-ka sexköpslagen. Att en svensk, manlig ministertalade om könsroller fick de kvinnliga dumaledamö-terna att jubla! Det är någonting som är alldelessjälvklart i vårt samhälle. Det handlar om djupa kul-turella skillnader. går före även på det områ-det.Valfrihet i barnomsorgenAnf. 116 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fa-miljeminister 7 maj fattade ett beslut om att vid-ga valfriheten för barnfamiljerna. Hur ser regeringenpå riksdagsbeslutet om att förstärka föräldrarnas val-frihet? I den reservation som fick majoritet sades detatt det som passar den ena familjen passar inte denandra. Därför ska familjer ha rätt att välja barnom-sorg. Det sades också att man ska vara positiv tillolika sorters barnomsorg med olika inriktningar ochatt valfriheten ska innebära en möjlighet för dem somvill att i större utsträckning vara hemma med sinabarn under en begränsad tid.Tar regeringen någon hänsyn till riksdagsmajori-tetens uttalade mening? Vad får det i så fall för kon-sekvenser i den förda politiken?Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! familjepolitik bygger på treolika delar. Den ena är barnbidragen. Den andra ärföräldraförsäkringen, och den tredje är den godabarnomsorgen.Redan i dag finns valfrihet när det gäller barnom-sorg. Det finns stora möjligheter för familjerna attvälja den lösning som passar just dem. Med hjälp avföräldraförsäkringens utformning och en fullt ut-byggd barnomsorg har vi skapat den trygghet ochvalmöjlighet som den moderna familjen efter-frågar. Grunden är för både män och kvinnor möjlig-heterna att kunna kombinera arbete med familj, sam-tidigt som de känner trygghet i att den omsorg sombarnen får sig till del är av god kvalitet och har ettpedagogiskt innehåll.Den valfrihet som efterfrågar finns re-dan.Anf. 118 ():Fru talman! ansåg ju uppenbarligen en majo-ritet av ledamöter att det finnsstora brister i den valfriheten. Min fråga till ministernvar ju: Tar regeringen någon hänsyn till denna riks-dagsmajoritets uttalade mening och vad får det i såfall för konsekvenser i den förda politiken? Jag tolkarstatsrådets svar som att det inte får några konsekven-ser alls. Regeringen lyssnar inte på riksdagsmajorite-ten, som alltså tycker att det finns stora brister i val-friheten.Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen lyssnar alltid på vad riks-dagen säger, och vi följer också de beslut som kom-mer från denna kammare. Låt mig ändå understrykaatt den svenska familjepolitiken är unik just i sinflexibilitet, i sin valfrihet och i sin goda kvalitet. Denskapar förutsättningar för familjen att kunna göra deval som är viktiga och centrala för den enskilda fa-miljen. Att kunna kombinera arbete med familj är juen förutsättning för att kunna skapa den trygghet ochvalfrihet som familjen vill ha och kunna geen god barnomsorg till våra barn.Just kombinationen av en väl utbyggd, unik, för-äldraförsäkring som är flexibel samt barnbidrag ochen god barnomsorg, där vi nu bara sedankunde införa maxtaxa, har ju inneburit ett betydandemått av valfrihet och möjligheter för den enskildafamiljen att utforma sin barnomsorg på det sätt somman själv önskar.Folkomröstning om EMUAnf. 120 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till EMU-minister , och den handlar just omEMU. Det finns ju väldigt många missuppfattningarom den här frågan och om vad folkomröstningen ihöst handlar om. Jag tror att det är väldigt viktigt attregeringen lägger upp en informationsstrategi för attundvika att de här missuppfattningarna blir vägledan-de när folk går och röstar.En väldigt allvarlig missuppfattning är ju att detgår fler tåg, det vill säga att man kan stanna hemma,för det blir en ny folkomröstning, eller att man kanrösta annorlunda än man egentligen känner för, ärman lite osäker kan man helt enkelt vänta till nästafolkomröstning. Jag tror att det är väldigt allvarligt utdemokratisk synpunkt om sådana här missuppfatt-ningar blir vägledande för hur folk röstar.Sedan finns det andra missuppfattningar också.Det handlar om att detta skulle beröra välfärdssyste-men och skatterna, alltså att man röstar för sänktaskatter och nedrustad välfärd. Det är samma missupp-fattning som fanns kring EU-omröstningen . Ochdet har ju visat sig att det inte blev så. Vilken strategihar regeringen?Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller helt och hållet med HilleviLarsson om analysen. Jag är också oroad över att enlång rad missuppfattningar sprids kring viktiga delarav det vi ska rösta om . En sådan är förvisso,som nämnde, att många föreställer sigatt man gott och väl kan rösta nej för att man får flerchanser. Men det har gjorts klart, och jag gör detgärna klart en gång till från regeringens sida, attsjälvklart är ett nej ett nej, liksom ett ja är ett ja. Blirdet ett nej så hamnar vi utanför den gemenskap somnu växer fram i , där 22 av den framtida utvid-gade unionens 25 medlemsstater kommer att användasig av euron. Det måste alla besinna som går till val-urnorna , att röstar man nej ställs vi underöverskådlig tid utanför den här gemenskapen.Anf. 122 ():Fru talman! Det finns ju ytterligare en missupp-fattning, och det är att vi röstar om väldigt mycket nu.Det gör vi ju inte. Vi är redan med i EU. Det är intedet saken handlar om. Vi är faktiskt också redan medi EMU. Det är inte så många som vet om det, men viär faktiskt med i EMU:s två första steg, vilket är enväldigt stor och viktig del av EMU. De första tvåstegen är en självständig riksbank och en ansvarsfulltskött ekonomi. Det har vi prövat nu i . Dethar varit mycket positiva resultat både för oss och förde andra länder som har prövat det.Det tredje steget handlar om införande av euron,att flytta över samma penning- och valutapolitik somvi för till europeisk nivå. Det är alltså inte frågaom inriktningen av politiken. Det tror jag också ärväldigt att klargöra, att man inte röstar om allemans-rätten eller något annat som absolut inte har medfrågan att göra eller, ännu värre, om EMU-medlemskapet som sådant.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Återigen är jag överens med HilleviLarsson. Jag tycker också att det är olycksbådandenär man alltför ofta hör resonemang som går ut på attvi gott kan vänta och se. Vi har väntat och sett. Viligger ju efter övriga länder i dagens EU. De flestahar ju gått med och använder den här valutan. Vi hartagit på oss, och det är inte orimligt att vihar gjort det. Vi är ändå en nybliven medlem i EU.Men tycker jag att vi definitivt har haft möjlighetatt tänka länge nog. Vi ser uppenbara fördelar, bådeekonomiska och politiska, med att gå med i eurosam-arbetet och införa den gemensamma valutan. Det ärmin förhoppning att vi kommer att rösta för det iseptember.Jag håller också med om att det är det vi röstarom, den gemensamma valutan och dess betydelse förhela det europeiska samarbetet. Det är inte huruvidavi ska sänka skatter eller bli av med välfärdssamhäl-let. Tvärtom är det euron som kan trygga jobben ochvälfärden.Lokalisering av RAKELAnf. 124 ():Fru talman! Min fråga går till statsrådet . För sedan lämnades ett förslag till re-geringen om att en ny myndighet, Radiokommunika-tion för effektiv ledning, kallad , ska startaden . Den ska förslagsvis samarbetamed . I riktlinjerna stårdet att man bör överväga möjligheten att förläggamyndigheten till regionalpolitiska stödområden. I vartfall bör en annan lokaliseringsort än över-vägas, står det.Trots detta förslag föreslår att man skasamarbeta med i Stock-holm - trots att det finns en sådan myndighet också iSollefteå. Den ligger dessutom i en kommun i ettstödområde som drabbats hårt vid försvarsnedlägg-ningen och som till råga på allt inte har kompenseratsfullt ut. Därför undrar jag: Är statsrådet bereddatt arbeta för att den aktuella myndigheten, ,placeras utanför och då helst i ?Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman!