prot · GQ09112 · 2003-05-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:112Tisdagen den 27 majKl. 14.00 - 22.17Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 maj.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att onsdagen den 28 majskulle middagsuppehållet utgå.3 § Meddelande om svar på skriftliga frågorunder sommaruppehålletTalmannen meddelade att skriftliga frågor sominlämnats kl. 10.00-fredagen den 5 september skulle besvaras av statsrådinom efter det att frågan framställts.Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamö-ter.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellationerna 2002/03:332, 363, 395, 396, 406,410, 411 och 414Till riksdagenInterpellation 2002/03:332 om fåmansbolagsbeskatt-ning av ()Interpellation 2002/03:363 om offentlig upphandlingav ()Interpellation 2002/03:395 om rättvisan i kapitalbe-skattningen av ()Interpellation 2002/03:396 om skattefelet i vissabranscher av ()Interpellation 2002/03:406 om effektiva åtgärder motsvart städning av ()Interpellation 2002/03:410 om arvsskatt mellan ma-kar av ()Interpellation 2002/03:411 om förmögenhetsskattensom skattebas av ()Interpellation 2002/03:414 om statsfinansiella effek-ter av biltullar av ()Interpellationerna kommer att besvaras den 2 juni2003.Orsaken är utlandsresa, andra externa engage-mang samt brist på tid i kammaren för interpellations-svar.Stockholm den 23 maj 2003FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2002/03:354Till riksdagenInterpellation 2002/03:354 av om yttrandefriheten i arbetslivetInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är att interpellationsstundenden redan är fulltecknad.Stockholm den 22 maj 2003JustitiedepartementetThomas Bodström5 § Svar på interpellation 2002/03:316 om im-port av sockerhaltiga dryckerAnf. 1 Näringsminister ():Herr talman! har frågat jord-bruksministern vad regeringen gör för att rätta till denkonkurrenssnedvridning som dagens medNorge innebär för den svenska livsmedelsindustrin.Eftersom denna fråga sorterar under mig i regeringenhar interpellationen överlämnats till mig.Dagens konkurrenssnedvridningar på livsmedels-området mellan och har sin upprinnel-se i en principöverenskommelse mellandåvarande EG och om att fördjupa och breddahandelsutbytet med bearbetade jordbruksprodukter,det som kom att kallas Protokoll 3. uppnåddedå särskilt skydd mot vissa varor. För just läske-drycker blev situationen särskilt olycklig till följd aven lucka i avtalet som medför att EU inte kan kom-pensera sig för de upptrissade sockerpriserna somjordbrukspolitiken medför inom unionen. Inte baraSverige drabbas av denna typ av snedvridning; andramedlemsstater i EU har liknande problem med tillexempel Schweiz.Jag håller med om att dennalucka i avtalet har skapat en orättvis konkurrenssitua-tion för svenska läskproducenter. Utan tvekan gjordekommissionen och dåvarande EG ett misstag när degick med på ett så uppenbart ofördelaktigt avtal.Regeringen har därför arbetat målmedvetet sedanSverige blev medlem i EU för att få till stånd en för-ändring av denna situation. Vi har kontinuerligt drivitatt protokollet måste ses över. Det gäller inte baraläskedrycker, även om avtalets brister är särskilt up-penbara på det området. Vi menar att protokollet istort inte svarar mot svenska intressen. ärmycket viktigt för svensk livsmedelsexport. Menmånga svenska exportörer hindras från att komma inpå den norska marknaden.De flesta EU-länder har inga större intressen iNorge och har ibland svårt att förstå vårt starka enga-gemang i den här frågan. Vissa länder är dessutomrädda för att en omförhandling ska leda till att EUmåste öka sin import av bearbetade jordbruksvaror.Flertalet varor under Protokoll 3 anses som känsligaprodukter.Sverige måste alltså mer eller mindre på egenhand dra både och många tveksamma EU-länder, för att inte tala om kommissionen, in i nyaöverläggningar.Enträget arbete har emellertid medfört att vi kun-nat skörda vissa framgångar. Under det svenska ord-förandeskapet lyckades vi till exempel få igenom enprincipöverenskommelse mellan omatt allt industriskydd ska avskaffas för samtliga varorunder Protokoll 3.Detta var ett väsentligt steg i rätt riktning för Sve-rige.Hittills har dock inte velat leva upp tillprincipöverenskommelsen. Än mer oroväckande äratt visar tendenser till att vilja helt kommaifrån den målsättning som vi gemensamt har slagitfast. Det är både anmärkningsvärt och beklagligt.På senare tid har nya förhandlingar mellan kom-missionen och om Protokoll 3inletts. Sverigekan inte godta ett resultat som markant avviker frånde mål som och EU gemensamt kommit över-ens om . Det gäller inte minst läskedryckersom så uppenbart missgynnas av det nuvarande sys-temet. Från svensk sida arbetar vi därför intensivt förövertyga kommissionen och så många medlemsstatersom möjligt om betydelsen av en ambitiös överens-kommelse med Norge.Att förändra villkoren i Protokoll 3 är således högtprioriterat för Sverige.Samtidigt är det viktigt att hålla i minnet vad or-saken är till den konkurrenssnedvridning som såuppenbart skadar svensk export i det här fallet. Om-förhandlingar av Protokoll 3 är symtombehandling.Sjukdomen heter EU:s gemensamma jordbrukspoli-tik.Grundproblemet för svenska läskproducenter äratt EU:s jordbrukspolitik skapar onaturligt höga sock-erpriser med omfattande välfärdsförluster som följd.Regeringen vill därför få till stånd en reformering avjordbrukspolitiken, där sockerregleringen ingår. För-slag från kommissionen om förändringar i socker-regleringen ska presenteras . Vi kommer att ageraför att EU:s prisnivå ska anpassas till världsmarkna-den. Då skulle också svenska läskproducenter kunnakonkurrera på lika villkor med Norge.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret jagfick. Det är väldigt trevligt att statsrådet också tillståratt misstag har begåtts. Jag ställde två frågor. Vad harman gjort? Vad ämnar man göra för att rätta till dehär problemen? Jag är inte riktigt nöjd med de svarjag fick. Jag anser egentligen inte att jag fick någotsvar alls på någon av dessa frågor. Jag fick däremoten redovisning över sakernas tillstånd. Men demkände jag ju till , annars hade jag inteställt den här interpellationen.Man erkänner att det har varit svårt att nå en över-enskommelse i förhandlingarna. Vissa framsteg hargjorts, men de verkar vara klena.Den information jag fått från Bryggeriföreningentyder dock på att man kanske inte har varit så ambiti-ös i den här fråga. Man har inte gripit de möjlighetersom har funnits och givits heller. Det står i svaret attde problem vi har med är likartade med deproblem som andra länder har med . Mensåvitt jag kan förstå var detta en sak som gällde förr.Den gäller inte . Man har nått en överenskommelsemed . När man nådde denna överenskommel-se med fanns också en möjlighet att nå enliknande överenskommelse med . av-böjde dock att träffa en sådan eftersom man kritisera-de den typen av överenskommelse. Det är egentligenganska intressant att fråga sig varför man avböjde denmöjlighet som gavs sedan.Det andra argumentet man kan fundera lite grannpå är att det sägs att man har arbetat målmedvetet ochenträget med de här frågorna. Såvitt jag kan förstå här frågan varit aktuell under åtminstone fyra årstid, och det ter sig ganska egendomligt att man harvarit så olycksam i sitt arbete att man inte kommitlängre. Såvitt jag kan förstå har man inte alls kommitframåt i frågan.Min tredje synpunkt i den här frågan gäller attNorge tycks vara en sällsynt hård förhandlingspart-ner. Möjligtvis kan jag förstå varför statsrådet i ställetriktar blickarna mot EU:s jordbrukspolitik. Det ärkanske enklare att ändra på den än att ändra Norgesposition i den här frågan. Jag misstänker ändå att detär lättare att ändra ståndpunkt än att försökaändra EU:s jordbrukspolitik. Det gäller åtminstoneefter det som jag fick uppleva när jag i går var nere iBryssel och hörde de franska brandtalen över jord-brukspolitiken, herr talman. De talen var eldfängda.Samtidigt som man låter norrmännen leva vidaremed att producera läskedrycker under så gynnsammaförutsättningar, framför allt när det gäller att säljadem till , utnyttjar man från svensk sida intede möjligheter som finns att göra det en smula be-svärligare för norrmännen i det här avseendet. Manhar från pekat på att norrmännentill exempel på ett generöst sätt fått ta del av detsvenska systemet för returflaskor, vilket ytterligareunderlättar för de norska producenterna att komma inpå den svenska marknaden.Jag kan förstå att man från svensk sida vill skaparimliga konkurrensförutsättningar och inte vill ute-stänga en rad producenter, men i det här fallet harman utestängt de svenska producenterna för att kunnaagera på ett konkurrensmässigt neutralt sätt i förhål-lande till norrmännen.Bryggeribranschen är visserligen inte någon sär-skilt stor bransch. Den har inte heller någon särskilthög "hippfaktor". Den kan inte jämföras med dengamla IT-branschen, som solochvårade större delenav den svenska allmänheten. Men bryggeribranschensysselsätter ändå ungefär 5 000 personer och levere-rar in rätt många skattekronor till den svenska staten,vilket kan behövas i nuvarande läge. Vill man skapaett gott företagsklimat i måste detta gällaäven för de små och medelstora företagen. Vill manvara aktsam om den svenska skattebasen måste manockså se till att inte i onödan slå undan benen för enbransch som skulle kunna fungera bättre.Anf. 3 Näringsminister ():Herr talman! Det gör mig ont att säga det, mennågot mer oinitierat än den här interpellationen harjag inte stött på . Alla som följer de härfrågorna med minsta engagemang vet att detta är enangelägenhet som det har lagts ned mycket arbete på.Fråga kommissionärerna i , flera i följd! Att påstå att ingenting har gjorts,som skriver i interpellationenoch upprepar här, är extremt okunnigt.Anne-Marie säger att det här är en frågasom har varit aktuell . Jag kan berätta attdetta var en stor fråga redan under min företrädarestid som handelsminister. (TALMANNEN: Ja, det minns jag. )Den ton som används är sådan att regeringen"tillstår" att det har begåtts misstag. Det misstag somhar begåtts skedde i mellan några av dedåvarande EFTA-länderna och EG. När blevmedlem i EG 1995 bytte vi sida vid bordet, och i denanpassning som då skedde glömde de dåvarandesvenska förhandlarna bort den här frågan. Sedan desshar vi kämpat för att återställa det misstag som partikamrater begick i det förhand-lingsarbetet.Vi har åstadkommit en principöverenskommelsemed den norska regeringen. Den nuvarande norskaregeringen låtsas inte om den, springer ifrån den ochbeter sig som att det avtal som träffats inte är någon-ting värt. Jag beklagar det. Jag är inte van vid attbland nordiska bröder bli behandlad som om avtalinte är till för att hållas utan bara är till för att köpa tidoch sedan glömmas bort, men så ser det ut att vara idet fall som vi pratar om nu.Anne-Marie avslöjar väldigt goda förbin-delser med bryggeribranschen - jag förmodar att detinte är pilsnern utan läsken som det här gäller - ochanger den som källa för de olika argument som härkommer fram. Jag ska då berätta för Anne-MariePålsson att den norska läskens marknadsandel i Sve-rige är . Bryggeribranschen har varnat för att denhelt skulle slås ut och att all läskproduktion i Sverigeskulle upphöra därför att det norska sockerpriset totaltskulle förändra marknadsbilden.Det är risk att den norska marknadsandelen ökar,men än så länge är den norska andelen . Det vik-tiga är dock att den stora prisskillnaden inte finnsmellan läskedrycker med norskt socker och andraläskedrycker, utan den stora boven i prisdramat vadgäller , och sådana läskedrycker iSverige är skillnaden mellan och övriga EU-länder. Övriga EU-länder har samma sockerprisersom Sverige.Jag skulle därför vilja råda ställa sin fråga till kompisarna i bryggeribran-schen. Varför är en eller Coca-Coladubbelt så dyr i som i , som harsamma sockerpriser? Varför är den dyrare iSverige än i , där man har samma sockerprisoch samma jordbrukspolitik?Jag tycker alltså att både ochbryggeribranschen har en hemläxa att göra innan mansäger att det är regeringen som ska fixa det här. Vihar ansträngt oss energiskt. Vi är ensamma i EU.Ingen annan är särskilt engagerad. Kommissionentycker att det här är stökigt i förhållande till alla andrafrågor, och vi har fått gå fram ganska mycket på egenhand. Jag är optimistisk om att det ska bli resultat,men tyvärr dröjer det länge när man är liten i EU.Anf. 4 ():Herr talman! Det var en oinitierad interpellation,men tillstår ju statsrådet att jag hade rätt.Det är lite svårt att förstå att interpellationen skullevara oinitierad som jag har rätt i min kritik.Vad som är principiellt intressant i den här fråganär under vilka betingelser företag ska kunna verka.Jag tycker att det är viktigt att konkurrenssituationenska vara sådan att strukturen är rättvis för alla deföretag som verkar. Jag tror också att man från rege-ringens sida delar den uppfattningen. Just genom har neutrala konkurrensförutsättningar skaparman ett livaktigt och gott företagsklimat.Det är uppenbart att man i den här frågan gjordeett misstag. Vem som gjorde misstaget är i det härsammanhanget ganska ointressant, för misstag begås.Det tillstår också statsrådet här. Det gäller att försökarätta till misstaget så fort som möjligt. Det gavs förnågra år sedan en möjlighet att komma fram till enkompromiss, men den möjligheten tog regeringeninte till vara.Kommissionären själv, , påpekade i ettbrev: The Swedish government criticized the comp-romise. Regeringen ville alltså inte gå med på komp-romissen. Genom detta har den här frågan förlängts,och det finns fortfarande inte någon lösning på den.Den fråga som kvarstår för mig är följande: Vadämnar man göra framöver för att så fort som möjligtnå en acceptabel lösning på frågan? Det gäller en litenbransch vilken som sagt kanske inte har sammamakroekonomiska betydelse som elektronik bran-schen eller IT-branschen har.Diskussionen om varför priset på och är högre i än i tror jag att vi skata upp vid någon annan tidpunkt. Jag tror dock att dethänger samman med sådana saker som befolk-ningsgleshet, transportkostnader, skatter och liknan-de. Min interpellation handlade dock inte om det utankonkret om vilka åtgärder man har vidtagit och vadman ämnar göra framöver för att så snart som möjligtfinna en lösning. Jag anser att jag fortfarande inte harfått ett ordentligt besked om något som tyder på har ett vettigt svar på de här båda frågorna.Anf. 5 Näringsminister ():Herr talman! Det är för mig en fullständig nyhetatt har varit med om att förhandladen frågan. Det har jag aldrig hört talas om förut. Detär möjligt att jag är okunnig, men för mig var det entotal nyhet. Att han hade haft kompromissförslag ochmöjligheter att ge bud på det här området är en totalöverraskning för mig. Han har aldrig framfört det tillmig, trots att han har haft många möjligheter att göradet under hand.Vad gäller innehållet i interpellationen har jag ba-ra läst rubriken, av vilken det framgår att det är eninterpellation om import av sockerhaltiga drycker.Jag undrar då varför importen från , som har2 % av marknaden, är ett så stort problem, om prisetpå dessa drycker i är dubbelt så högt sompriset i andra EU-länder, där vi inte har några tullaroch andra hinder för vår import.Jag tycker att det är bryggeribranschen som börsvara på frågan: Varför är barnfamiljertvungna att betala så exceptionellt mycket högrepriser för sin , sin och vad det nuheter än vad barnfamiljer i andra länder betalar? Vadär det som gör att de kan segmentera marknaden såkraftigt? Om priset nu är dubbelt så högt som i Spani-en är det uppenbart att den ganska lilla prisskillnadsom vi har mot inte har slagit igenom så kraf-tigt som också jag hade trott.Vi jobbar fortfarande med att förmå att ge-nomföra det som vi kom överens om 2001, nämligenatt avskaffa tullarna på den del av varorna som ärindustriell förädling och behålla det gamla skyddetför den del av livsmedel som är jordbruksvaror. I såfall får vi också en utjämning av den norska exportenav sockerhaltiga varor till Sverige.Vi har en tidsgräns utsatt: Det som vi kom över-ens om ska träda i kraft nästa år.Jag talade med kommissionären i så sentsom för att skynda på hans arbete, attfå ett genomförande av denna principöverenskom-melse och förmå att också i handling och ivardagen genomföra det som de i princip har lovat.Jag tror att de förhandlingarna kommer att återupptasganska snart. När det kan bli resultat vill jag väntamed att säga tills jag har bättre grund för det.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2002/03:325 och337 om kvinnors företagandeAnf. 6 Näringsminister ():Herr talman! och frågat mig vad regeringen avser att göra för attförbättra villkoren för kvinnors företagande i väl-färdssektorn. har dessutom frågatmig vad som kommit fram i samtalen mellanNäringsdepartementet och näringslivet gällande åt-gärder för att öka andelen kvinnor på ledande posterliksom vad regeringen gör för att öka kvinnors före-tagande.Åsa frågor är ställda till MargaretaWinberg. Som arbetet är fördelat i regeringen är detjag som ansvarar för de frågor som tas upp.När det gäller överläggningarna mellan regeringenoch näringslivet har samtal inletts med näringslivet,arbetsmarknadens parter och ett antal så kallade för-ändringsaktörer. Avsikten är att få fram förslag tillåtgärder som syftar till att snabba upp processen moten jämnare könsfördelning på ledande poster i nä-ringslivet. Deltagarna har inbjudits att lämna skriftli-ga åtgärdsförslag. De skriftliga förslagen kommer tillsommaren att sändas på remiss tillsammans medutredningen i förändring, som över-lämnades till regeringen . Regeringenkommer efter remissrundan att ta ställning till vilkaåtgärder som bör vidtas.Jag vill också i det här sammanhanget nämna attregeringen bedriver projektet påtoppen, som syftar till att påverka attityder och ökakunskaperna om kvinnor och män, makt och ledar-skap för att påskynda arbetet med att få en jämnarekönsfördelning i näringslivet. Inom ramen för pro-jektet erbjuds alla länsstyrelser att anordna seminarierför det lokala näringslivet. Seminarierna ger ocksåtillfälle till erfarenhetsutbyten mellan företag i länen.När det gäller frågan om svårigheter att starta fö-retag inom hälso- och sjukvården kan konstateras attområdet för offentliga tjänster har genomgått en starkförnyelse . Kommuneroch landsting prövar och etablerar fortlöpande nyastyrformer och alternativa driftsformer. Hinder i lag-stiftningen har vidare successivt undanröjts. Denandel av vården som utförs av privata vårdgivare harökat starkt , från till9,av landstingens kostnader . Den ökademångfalden av vårdgivare återfinns framför allt inomprimärvården.Regeringen anser att det är angeläget att denna ut-veckling drivs vidare. Det är emellertid regeringensuppfattning att systemet för ökat inslag av konkurrensi vård, skola och omsorg måste vara förenligt medprinciperna om att sådan verksamhet ska vara demo-kratiskt styrd, gemensamt finansierad och tillgängligpå lika villkor. Dessutom är det väsentligt att verk-samheten ska uppfylla höga krav på kvalitet. Jag villpeka på att det i stor utsträckning är på kommunernaoch landstingen som ansvaret vilar för att öka inslagetav alternativa driftsformer inom de offentligfinansie-rade områdena.Jag kan glädjande nog konstatera att kvinnors an-del av nyföretagarna nästan fördubblats . Däremot utgör kvinnor än så länge avlandets företagare. För att främja kvinnors och in-vandrares företagande har regeringen anslagit42 varav denstörsta delen går till åtgärder för att öka kvinnorsföretagande. Insatser görs bland annat för att integreraaffärsrådgivning och kunskaper om kvinnors företa-gande bland etablerade rådgivningsaktörer. Dessutomsker samverkan med organisationer och företagare föratt sprida kunskap och förebilder kring kvinnorsentreprenörskap. Regionala och lokala resurscenter ärett viktigt komplement till affärsrådgivare för kvin-nor. Verksamheten syftar till att utveckla och ökakunskaperna om kvinnors företagande och bedrivautvecklingsprojekt.Det övergripande målet för svensk jämställdhets-politik är att kvinnor och män ska ha samma möjlig-heter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentli-ga områden i livet. Det är självklart att hälften avSveriges företagare borde vara kvinnor. Målet ärockså att vi får en jämnare balans mellan könen påledande poster i näringslivet. De åtgärder som jag harredovisat syftar till att uppnå detta.Anf. 7 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret på min interpellation.Näringsministern tecknar en väldigt positiv bildav villkoren för kvinnors företagande. Till viss del ärden bilden sann. Precis som näringsministern säger,och som jag konstaterar i min interpellation, har an-delen kvinnliga nyföretagare ökat un-der . Det finns en väldigt stor kraft i detkvinnliga nyföretagandet. Det tror jag att vi kan varaöverens om.Samtidigt finns det en hel del problem och hinderför kvinnors företagande, inte minst inom välfärds-sektorn. Vi minns exempelvis för ensjuksköterska i som ville starta eget mensom inte fick möjlighet att göra det på grund av atthon inte fick F-skattsedel. Hennes marknadsmöjlig-heter ansågs vara så små att man sade att det intefanns några förutsättningar för henne att starta företagoch att hon inte fick någon F-skattsedel. Henneskontakt med det svenska samhället var att hennesansträngningar för att starta ett företag inte var väl-komna. Det är en typ av hinder som finns i kvinnorsföretagande i dag.Det finns också ett väldigt stort motstånd runtom ilandets landsting och kommuner mot att ha ökadeentreprenadupphandlingar och ökat privat företagan-de i välfärdssektorn.Näringsministern pekar på att andelen sjukvårdsom utförs av privata entreprenörer har ökat tillrunt . Det är naturligtvis riktigt. lederdet till att det blir en rätt liten marknad för dem somvill driva privata företag inom välfärdssektorn. Skill-naden mellan olika län, landsting och kommuner ärockså betydande. I mitt hemlän utförsbara av länssjukvården av privata entreprenör-er, medan det i är . Det finnsalltså stora skillnader i landet.En sak som är viktig är vilka politiska attityder vihar. Där ligger också en typ av hinder som är viktigaatt komma ihåg i sammanhanget. Jag brukar ta ettexempel.Jag, näringsministern, talmannen och kanske skulle tycka att det var trevligt att gåut och äta en bit och dricka ett glas vin. Vigår till krogen, och vi stöter på krogägaren, som of-tast är en man. Vi tycker inte att det är speciellt kons-tigt att den här mannen får tjäna pengar på att vi äteroch dricker gott där, utan vi ser det alla som naturligt.Om vi däremot skulle äta och dricka så mycket att vimåste uppsöka sjukvård, herr talman, och möter enkvinna - det är många kvinnor som jobbar i vården -säger den rådande samhällsinställningen att den kvin-nan inte får tjäna pengar på att vi ska bli friska.Där finns ett grundläggande problem i synen påföretagande. Traditionellt manligt företagande inne-bär att man tjänar pengar. Men kvinnor får inte tjänapengar på de områden där kvinnor har valt att arbeta.Det är en mentalitet som jag tror vi måste försökakomma till rätta med.Jag hade förmånen att ha en interpellationsdebattmed näringsministerns kollega några månader sedan om just jämställdheten inomlandstinget. Vi hade en mycket intressant diskussionom ifall man har rätt att göra vinst på sådant somhandlar om vård, skola och omsorg. Vice statsminis-tern uttryckte en väldigt stor skepticism mot att manskulle ha möjlighet att tjäna pengar på att bedrivavård, att kunna göra sig en liten slant på det.Jag menar att det är extra viktigt att man inomområden som är så viktiga för oss som skola, vårdoch omsorg har möjlighet att tjäna pengar.