prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — är vi lite rädda för det i . Däremot kan vi i och se att staten använder hela handen för att få den utveckling som man önskar. En väldigt viktig motor i svenskt näringsliv och svensk ekonomi är skogsindustrin. Det är många som vet men det är också många som inte vet att det är därifrån vi får mycket av våra resurser. 90 miljarder netto i exportinkomster säger ju en hel del. säger man att skogsindustrin är en gammal industri som sakta men säkert måste bytas ut mot IT och annat modernt. Det tror jag är helt fel. Jag tror att den här gamla industrin måste finnas kvar. Vi måste inse att den är viktig och fortfarande har möjligheter att utvecklas och att den faktiskt ger oss ekonomisk ryggrad här i landet. tog vi beslut om det nationella programmet för ökad träanvändning. Det förberedelsearbetet pågår genom , . Vi tänker kanske inte på att vi har något som händer det händer , men väldigt litet nämligen att vår svenska skog växer. Alla vet att om man ska få den bästa råvaran måste man sköta kapitalet. Det handlar om återplantering, röjning och gallring i unga bestånd. Vi får fler och fler rapporter om att det är väldigt eftersatt på många områden. Mycket återplantering återstår. Mycket röjning och gallring har inte gjorts. Det är naturligtvis allvarligt. Ännu mer allvarligt är det att i den situation där vi inte klarar av detta fullt ut kommer det meddelanden från Baltic Entrepreneurs, som erbjuder rent a worker att arbeta i skogen på olika sätt för . Jag vet att frågan inte tillhör vårt utskott, men för tillväxt och sysselsättning och en bra ekonomisk utveckling är det ytterst allvarligt. Det måste bli ett stopp för detta. Vi måste hävda kollektivavtalen. Vi måste se till att de jobb som ska göras i skogen blir gjorda utan att man bryter mot lagstiftning och avtal. Tiden går fort, men jag vill ändå passa på att säga att skogsindustrin ju är en gammal god bransch som vi har nytta av och som vi vet är viktig. Mindre känt är kanske att upplevelseindustrin musikbranschen också är viktig. skapas många nya jobb, och utvecklingen är snabb. I har vi möjlighet att utbilda oss i music management. har chans att ta stora andelar på världsmarknaden. Vi är redan duktiga, men vi kan bli bättre. Det är en fråga som det vore bra om vi tordes lyfta fram lite hårdare. Vi vet att skogen är viktig, stålet är viktigt, gruvorna och kemin är viktiga. Dem lever vi av. Men det är bra om vi kan vara bra också på de nya näringarna och se till att vi utnyttjar vår styrka fullt ut. 13 () replik: Jag ber om ursäkt för det tidigare överdraget och lovar att sköta mig fortsättningsvis. Jag hade väntat mig en fråga från om regelförenkling. Jag skulle vara intresserad av att höra svar på den fråga han själv har ställt ett antal gånger. Jag skickar gärna med ett par exempel: Det har utretts länge huruvida körjournaler kan avskaffas. Det skulle många småföretagare uppskatta stort. Det är ingen som klarar att föra dem på vettigt sätt. Är beredd att medverka till det? Det har inte framgått av de signaler som jag senast har hört i den frågan. Det andra exemplet är momsinbetalningen. Skulle man inte kunna göra den kvartalsvis för småföretagarna? Det är enkelt och handfast. Kan tillstyrka det? Jag är intresserad av att höra trelista. Dessutom skulle många uppskatta om den tredje sjuklöneveckan försvann. 14 () replik: Jag tyckte inte att jag skulle behöva ställa samma fråga till tidigare. Jag utgick ifrån att hon liksom alla andra har svårt att vara konkret när det gäller regelmassan. undrar vad jag tycker om att ta bort körjournalerna. Det tycker jag låter fruktansvärt allvarligt. Men om det finns ett sätt att lösa arbetsmiljöproblem och arbetsrättsfrågor kan jag visst tänka mig att diskutera det. Jag har också svårt att hitta tre eller tio konkreta förslag som måste ändras. Det är alltså fråga om ett system. Det är fråga om att se helheten. Det är fråga om att hitta de små förändringarna när det gäller att rapportera in till myndigheter och liknande. Det är det jag ville peka på med den här diskussionen. 15 () replik: Jag gav två konkreta förslag. Jag ger gärna fler. Läs gärna vår motion om regelförenklingar. Där finns en rad konkreta förslag. Jag vill ta upp ytterligare en sak som jag tror skulle stimulera tillväxt här tycker jag att har lagt fram ett felaktigt förslag. Det handlar om kraftvärmebeskattningen gentemot industrin. Med det förslag som föreligger, och som står bakom, kommer det att bli så att många industrier i stället för att köpa kraftvärme kommer att återgå till att elda i sina oljedrivna pannor. Är detta ett övertänkt beslut? Jag anser att det inte är vare sig miljömässigt riktigt eller tillväxtbefrämjande. 16 () replik: Som det ser ut nu har kraftvärmebeskattningen fått konsekvensen att man rent teoretiskt kan tänka sig att vissa industrier skulle kunna återgå till att elda med olja igen. tror jag inte att det kommer att bli någon särskild anstormning åt det hållet, men jag håller med om att man måste ha ögonen på detta. Den utvecklingen kan vi inte acceptera. Jag kan inte klart redogöra för varför det har blivit på det här sättet, men det har att göra med systemet för skatt på energi över huvud taget. Det kan vara problematiskt att få det att fungera i alla delar. Man måste göra justeringar i efterhand. 17 () replik: talar om baltiska skogsarbetare som skulle arbeta i de svenska skogarna för låg lön. Jag trodde ett tag att han ville marknadsföra den möjligheten. Det är ju ett välkänt problem att vi har ett för högt kostnadsläge i förhållande till andra länder. Det är därför väldigt svårt att genomföra sådant som är mycket personalintensivt. Men ändrade sig i sista stund och gick emot den här tanken. Jag har bara en fråga. En viktig faktor i den allvarliga frågan om lönekostnadsläget, som är det som vi här egentligen pratar om, är arbetsgivaravgiften. Ett sätt för staten att få inkomster är att ta ut skatt på människor som anställs i företag för att arbeta i dem. Min fråga är: Hur mycket är och beredda att sänka denna skatt, så att vi kan möta sådana hot som baltiska låglönearbetare i de svenska skogarna utgör? 18 () replik: Jag blir först lite förvånad över att tar så lätt på detta. Vi har i vårt land avtal om hur man ska sköta sin arbetskraft och om det ansvar man som arbetsgivare har. dyker det helt plötsligt upp möjligheter att hyra in billig arbetskraft från andra länder. Man kringgår massor av de lagar och avtal som vi har i det här landet. Jag blir förvånad när tar så lätt på detta att hon undrar om det inte är lämpligt att vi sänker våra arbetsgivaravgifter så att vi kommer ned på samma nivå som gäller för den arbetskraft som det här är fråga om. För det första går det inte att sänka arbetsgivaravgifterna så mycket att man kommer ned på den nivån. För det andra är det mycket viktigare att vi vidtar motåtgärder både i den här delen och i vad gäller F-skattesedlar i byggbranschen i . Det kan inte vara meningen att länder som har kommit en bit på väg ska behöva träda tillbaka så kraftigt som detta innebär. 19 () replik: Det var absolut inte min mening att man ska kringgå den svenska arbetslagstiftningen och så vidare. Det vet , så det behöver han inte verka upprörd över. Det som man bör vara upprörd över är att vi har ett skattesystem som gör att det är så dyrt att anställa människor. Vi kan på ett annat håll se detta problem väldigt tydligt, nämligen inom hela tjänstesektorn, där man är beroende av att ha många människor att tillgå i arbetskraften. Se till exempel på turistindustrin, särskilt i de delar av landet där man inte har annan industri att tillgå! Där är detta ett gigantiskt problem, och där skulle en sänkning av arbetsgivaravgiften kunna innebära ett trendbrott vad gäller människors möjligheter att leva kvar och verka i sin miljö även på landsbygden. Jag tycker fortfarande att inte riktigt tar de här problemen på allvar. En sänkning av skatten på anställning av människor skulle självklart få fler företagare att vilja och kunna anställa fler människor. Problemet i ett nötskal är att vi ser på olika sätt på detta. Om jag hinner med det vill jag, herr talman, peka på att sade att skogen, stålet, gruvorna och kemin är så oerhört viktiga för vårt land. Jag håller med om detta, men då ska man väl inte stänga av väl fungerande kärnkraftverk och försvåra för företagen att utvecklas. 20 () replik: Självklart, , blir arbetskraften billigare om vi sänker arbetsgivaravgifter och löner och försämrar sociala välfärdssystem, och det blir lättare att anställa. Men har vi ett system för att betala avgifter till pensioner och sociala system. Vi försöker också behandla arbetskraften på samma sätt i olika branscher. Det är väldigt allvarligt om man börjar vända upp och ned på detta. Då får vi många andra problem som kan vara svåra att hantera. Vad gäller stålet, kemin, gruvorna och skogen är man där väldigt medveten om att håller på att ställa om sitt energisystem. Man är väldigt klar över att vi just nu diskuterar med kraftindustrin om att få en fungerande omställning med utfasning av kärnkraften och borttagande av olja och kol. Det vore väl dumt om vi skulle missa den chansen att tillsammans med näringen få ett mer robust energisystem i . 21 (): Herr talman, ledamöter och åhörare! Ämnet är näringsliv, och jag representerar . Detta är min första debatt om näringslivsfrågorna under den här mandatperioden. Jag vill instämma med tidigare talare som här har understrukit vikten av bättre villkor för småföretagarna. Det är oerhört viktigt att de ges bättre villkor för att fler ska både vilja och våga satsa tid och eget kapital på företagande. Småföretagarna är nyckelpersoner i . De är ljuset i tunneln som vi behöver för att få ökad tillväxt i vårt land. I debatten om småföretagen tycker jag att vi ofta glömmer bort att den frågeställningen har två sidor. Företagen och företagarna är två sidor av samma mynt. När vi diskuterar förbättringar för företagen måste vi också ge stimulanser till dem som är företagens ägare, detta för att höja deras motivation att våga riskera sina pengar men också för att ge dem möjlighet att leva på sina företag. Jag vill i mitt inlägg främst fokusera på tre problemområden. Det finns många sådana områden, men vi driver just nu dessa tre i : Det måste bli enklare att starta företag. Det måste bli lättare att driva företag. Det måste också gå smidigare att genomföra generationsskiften. Framför allt är det väldigt viktigt att nyblivna företagare omfattas av ett bra socialförsäkringssystem och att vi inte diskriminerar nyblivna småföretagare. Det gör vi . Den som går från en anställning till ett eget företagande får kanske inte så hög lön . Den som tar detta kliv omfattas inte av sitt tidigare socialförsäkringssystem. Det innebär att personen inte får en rimlig nivå på sin sjukersättning och kanske inte heller får en rimlig nivå på föräldraersättningen. Men även en företagare kan bli sjuk. Företagaren kan också vara förälder och vilja ta ut föräldraledighet. Det är ett stort problem att företagare som lever med små marginaler i starten av sitt företag, kanske under ett eller , inte har lika villkor som en löntagare. Detta kan för många bli ett hinder för att våga ta klivet över till att bli företagare. Det gäller särskilt för ensamstående. Jag vill också påstå att många kvinnor som har barn och som vill förverkliga en idé och bli företagare hämmas av detta. De vågar inte ta detta steg, för det är alltför osäkert. Småföretagarna har också oftast mycket små marginaler. De är mer känsliga för statliga pålagor och för krångliga regelverk. Detta är något som vi politiker kan åtgärda för att ge företagen en rimligare konkurrenssituation. Därmed kan de också skapa en lönsamhet. Ett företag som har lönsamhet får också möjlighet att anställa människor. Att avveckla den tredje sjuklöneveckan för småföretagarna är därför väldigt viktigt för oss i . Vi vill införa en sjuklönemodell där man knyter antalet dagar till hur många anställda företaget har. Med exempelvis fem anställda ska småföretagaren ha fem sjuklönedagars ansvar vid varje sjuktillfälle. Då tar man hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna i småföretaget. Vi tycker också att det är oerhört viktigt att man ser över hur man lättare kan genomföra generationsskiften. Vi har tagit del av en utförlig rapport från Företagarna, av vilken det framgår att var fjärde företagare är född och att deras pensionsavgångar kommer att leda till 180 000 ägarskiften. Det är oroväckande att kunna konstatera att 45 000 företag kommer att avvecklas och att ytterligare 45 000 ägarskiften kommer att misslyckas. Det kommer att leda till att 160 000 arbetstillfällen kan försvinna. Jag vill understryka vikten av att man omgående försöker att göra de lättnader som behövs. Ett steg som man kan fatta beslut om och som kan träda i kraft är att avskaffa arvs- och gåvoskatten för dem i skatteklass 1 för att underlätta generationsväxlingarna inom företagen. Bättre villkor för företagen är inte enbart en angelägenhet för företagarna. Det är en angelägenhet för oss alla i samhället. Det påverkar samhällsekonomin. Det är också av stor vikt för att vi ska klara våra framtida åtaganden med en alltmer åldrande befolkning. Vi i vill aktivt medverka till fler företag och därmed också lägga en bra grund för att rädda välfärden och trygga jobben. Frågan är: Vad vill regeringen? Jag vänder mig till näringsministern. 22 () replik: Under rubriken döljer sig även energifrågorna. Jag skulle vilja ställa en energifråga till som finns i underlaget för de energipolitiska majoritetsbesluten här i kammaren. Det är samma fråga som jag ställde till . Den förändring som aviseras i budgeten av kraftvärmebeskattningen för industrin innebär att många industrier nu kommer att säga upp sina avtal för kraftvärme och i stället använda oljepannor. Det är väldigt olyckligt. Det tycker vi kristdemokrater inte är bra med tanke på att vi försöker minska våra koldioxidutsläpp. Det kommer att öka koldioxidutsläppen och minska miljöhänsynen. Min fråga till är: Varför har gått med på ett sådant beslut som strider mot alla miljömål som har satt upp? 23 () replik: Vår förhoppning är att en energiomställning ska vara möjlig. En energiomställning innebär att man har skatter delvis för att styra om. Vi har skatter i energisystemet. Vi befinner oss också i en period där vi kliver över från det ena till det andra, och vi kan stimulera fram alternativen. Jag vet att skatter påverkar den fossila delen. Vi har också skatter som har gynnat vissa fossila bränslen. Vi är för en utveckling av ny alternativ energi. Men jag är medveten om att vi befinner oss i en förändringsfas där det finns inslag av en ökad beskattning på befintlig energi. måste vi våga stimulera fram alternativ energi, och pengarna ska tas någonstans. 24 () replik: Jag håller med om att vi ska öka andelen förnybara energikällor. Vi är tämligen överens om att vi ska styra om i den riktningen. Problemet med det här förslaget är att det styr i precis motsatt riktning. Det är då det blir så konstigt. Jag skulle gärna önska att tar hem detta och prövar det en gång till. Det fanns ett exakt likalydande förslag i . Det skickades då tillbaka därför att vi inte tyckte att det var bra. Jag kan inte se att det har förändrats något . Jag vädjar till att ta hem det till sin partigrupp och ompröva beslutet. 25 () replik: Jag är medveten om att det är en svår fråga att lösa. Vi har fortfarande målet och fokus på att ha en övergång till alternativ energi. Det är en övergångsfas vi befinner oss i som medför att skatterna på en del energi kommer att vara med och finansiera annan energi. 26 (): Jag kommer att lyfta perspektivet lite grann utifrån den lilla ? där jag läser följande: Vi har misslyckats och saknar vilja att utrota svälten. Så säger och förre WTO-direktören . Jag hoppas att policygrupp som har tagit fram den inte har citerat fel. Jag hoppas att med dessa ord avsåg en kollektiv självkritik snarare än en faktisk viljeinriktning. Vad handlar allt politiskt arbete egentligen om? Jo, att skapa fred och fördela mat. Svält är inte otur eller slump. Det är resultatet av felaktig politik eller av ickepolitik, eller som det kommer till uttryck i det stora arbete för en sammanhållen global politik som just nu processas i : ett fattigdomsperspektiv och ett rättviseperspektiv. Om man verkligen skulle vilja göra någonting åt det enorma kollektiva misslyckandet som medför att 826 miljoner människor i vår värld är undernärda och 340 miljoner lever under fattigdomsgränsen det är människor och inte siffror måste man ha rätt analys om var felet ligger. Detta, herr talman, är vad jag tänkte ägna mina minuter till att tala om. Välstånd, mat och fred skapas genom arbete gott arbete på rimliga villkor, betalt genom rätt lön eller rätt pris, och med en samhällelig laglig inramning som förhindrar slaveri och överutnyttjande eller för stor naturresursförbrukning. Arbete kan också vara penningmässigt oavlönat men förhoppningsvis ändå komma den som har slitit till nytta. Så är fallet för självägande bönder, och så var det här i jobba först och äta sedan, utan löner och utan skatter, Detta med att jobba för att överleva utan att vara inlemmad i ett makroekonomiskt system är fortfarande verkligheten för de flesta här i världen. De flesta har inte telefon eller ser på TV och arbetar inte med datorer. På den ekonomiska och tekniska nivån lever de flesta. De gräver i jorden och skördar för att klara sin familj och maten . De har inget lönekonto på Nordbanken. Detta är basalt. Det är här analysen måste börja: mat hemma i familjeskala. Börjar man i stället tankemässigt operera på världsmakronivån och stirrar sig blind på villkoren för storföretagandet och världshandelns regler utifrån de redan etablerade går man vilse. Då hamnar man snart just i den uppgivenhet som näringsministercitatet gav uttryck för. , ni som sitter här i kammaren, sade i sitt stora utrikeshandelsbetänkande precis i början: Frihandel är en stark välståndsskapande faktor. Visst, men inte primärt. Vi måste helt enkelt ta fasta på att världsordningens viktigaste aktör och välfärdsobjekt är den lilla familjejordbrukaren, vanligen en kvinna med en helt odatoriserad hacka i handen. Om hon inte får använda sitt eget utsäde till nästa odlingsperiod svälter hon och hennes barn. Om hon måste köpa utsädet av ett storföretag eller om hennes familj på grund av inom WTO inte har råd med bromsmediciner till henne om hon smittas av hiv dör hon, det vill säga familjen blir utan försörjare. Om hennes regering sedan tvingas till eller av okunskap eller korruption ingår internationella investeringsavtal eller lånevillkor som binder upp deras nationella politiska handlingsfrihet kan hon råka ytterligare i kläm. Trade is better than aid,det vill säga handel är bättre än bistånd, sade , Mwalimu ya , läraren och landsfadern i en av större demokratier. Visst hade han rätt. Handeln räknat på alla länder omsätter så mycket mer än biståndet. Vad människor i arbete i rikare länder sänder tillbaka till sina släktingar överstiger vida vad vi i ger i bistånd. Bistånd kan aldrig bli mer än en gest, ett dövat samvete eller en symbol för viljan till solidaritet. Det flesta länder i nordväst har inte alls kommit i närheten av det överenskomna biståndsmålet på . Det är i stället förmågan att försörja sig själv som är freds- och välståndsskapande. Småhandel, småindustri och småjordbruk försörjer människorna i likväl som i . Därför var den omtalade kollapsen i som näringsministern så har beklagat någonting mycket bra och någonting viktigt. Den visar att tillräckligt många regeringar i den fattiga delen av världen var samlade nog att stoppa en felaktig process. De ville ha en bättre analys och inte längre arbeta i fel tågordning. De drog i en alldeles nödvändig nödbroms. Därför är det, tycker jag, vår skyldighet att stärka förhandlingskraften hos våra fattiga vänner gentemot WTO och andra finansiärer på världsmarknaden. Hur vore det, , om ändrade sin ensidiga och kritiserade WTO-strategi och yrkade på ett moment i taget i stället för allt på en gång, öppnade för information till allmänheten, kanske särskilt om tjänsteförhandlingarna i GATS, och slutligen drev på för ett sant fattigdoms- och rättviseperspektiv, så att fler förhandlingsrundor slipper sluta i kollaps? var man totalt tondöv för innebörden i de fattigas uttåg från . 27 Näringsminister (): Näringslivet har försatt sig i en djup förtroendekris. Det bekymrar mig. Etik och moral är konkurrensfördelar i en modern ekonomi. Att marknadens främsta företrädare själva lever i skyddade fickor där marknadens villkor satts ur spel bekymrar mig. Att tilltron till marknaden sviktar påverkar investeringar och lönebildning. Vi är ett litet land, vi är ömsesidigt beroende och vi måste hålla ihop. När en spelare är nere för räkning drabbar det hela laget. Regeringen har satt tydliga gränser. Riktlinjerna för statliga bolag ger insyn och raka villkor. Jag förväntar mig att det privata näringslivet nu skyndsamt gör detsamma. Medborgarnas förtroende för näringslivet är grundläggande för vår förmåga att åstadkomma tillväxt. Att skapa tillväxt är en uppgift som kräver samverkan mellan politiker och företagare, myndigheter och organisationer. Kärnan i socialdemokratisk politik är ett nära samband mellan tillväxt, välfärd och rättvisa. Det avspeglas både i årets regeringsförklaring och i budgeten . Ökad tillväxt står i centrum. Sambandet mellan välfärd och tillväxt är starkt. Tillväxt är ett nödvändigt instrument för att bygga välfärd. För oss socialdemokrater är också välfärdssamhället en stark och human drivkraft för tillväxt. Regeringen har under de senaste två mandatperioderna arbetat kraftfullt för att stärka förutsättningarna för ökad tillväxt. Det viktigaste är naturligtvis en sund ekonomi. Därför var budgetsaneringen nödvändig. Tack vare många människors smärtsamma uppoffringar lyckades vi med detta svåra uppdrag. Därför har vi också kunnat hålla emot den internationella ekonomiska nedgången bättre än många andra länder i . Vi måste fortsätta arbetet för att säkerställa och värna välfärden. Tillväxtpolitiken går därför nu in i en ny fas. Vi startar inte från ruta 0, tvärtom. Vi har en styrkeposition. har högre tillväxt än de flesta länder i . Vår industri har den snabbaste produktivitetsutvecklingen i världen. Vi har högre sysselsättning och lägre arbetslöshet än de flesta jämförbara länder, vår ekonomi har hållit stånd mot lågkonjunkturen och våra företag har varit framsynta och offensiva. Framgångar på nya marknader har fyllt upp när gamla sviktat. Att ligga före de flesta andra européer är gott, men det duger inte. Därför höjer vi nu ribban och ökar takten. Vi lever i en globaliserad ekonomi. Det ger möjligheter som vi måste bli ännu bättre på att ta till vara. EU:s inre marknad, de nya medlemsländerna, samarbetet i regionen och vår närvaro på nya framväxande marknader öppnar nya perspektiv. Svenska företag ska gå i främsta ledet i denna utveckling. Jag vill här presentera en konkret reform på ett för tillväxten strategiskt viktigt område. är ett av de länder som satsar mest på forskning och utveckling. Vi har en framskjuten position på många områden, men vi behöver bli bättre på att omsätta kunskap och idéer till kommersiella projekt. Den privata marknaden klarar inte av att ge entreprenörer och innovatörer det stöd de behöver i den allra första fasen. Lågkonjunkturen har gjort ont värre. Den privata riskkapitalmarknaden präglas av våldsamma svängningar. En period är det ingen ända på hur mycket pengar som finns till förfogande. Investerare ser ut att kasta pengar efter var och en som verkar ha en affärsidé. efter är det tvärtom. Då finns det inga pengar ens för de allra bästa och minst riskfyllda projekten. Då är riskbenägenheten obefintlig. Det här gör att många goda idéer går förlorade. Det behövs mer långsiktighet och stabilitet, och det behövs mer pengar till denna typ av investeringar.