prot · GR0950 · 2003-12-16 00:00:00 — Det är ju faktiskt så att de största problemen i det sammanhanget har ju de länder som av och till skickar signaler att man ska gå vidare på egen hand. Vore det inte bättre att försöka klara det samarbete man har på ett sådant sätt att man följer fördragets bokstav? 33 (): Först vill jag säga tack till statsministern för möjligheten att ställa frågor och lämna synpunkter. Det europeiska folkets representanter samlades i konventet under för att ge uttryck för vad man ville ha i den nya konstitutionen. Detta var ett viktigt demokratiskt inslag i det europeiska samarbetet. Den tid som går menar jag innebär att fokus förskjuts från konventets och folkets vilja mot regeringarnas prestigekamp och maktrelationer. Jag menar att detta är ett så stort bekymmer i en situation då vi behöver ett stort demokratiskt fokus i att man behöver ta upp den här processen igen. För som går minskar fokus på konventet och ökar kanske på stridigheten mellan regeringarna. Min fråga är: Delar statsministern uppfattningen att detta är ett starkt skäl för att vi ska få i gång processen igen ? 34 Statsminister (): Jag tycker att det är viktigt att processen kommer i gång och med bra förutsättningar så att det går att komma framåt. Sedan är jag inte så där överdrivet entusiastisk över konventets fulländning vad gäller demokratisk förankring. Det fanns representanter, ja, för riksdag. Det fanns representanter en personlig representant för statsminister. Det fanns några representanter för . Men det var trots allt en ganska smal bas. Europasamarbetet är mellanstatligt. Det enda tillfälle då vi ordentligt i riksdag har en diskussion om vilka positioner som vi ska inta är ju när statsråden går till och hämtar sitt mandat innan de reser ned och företräder i Europasammanhangen. Jag vet inte hur jag har stått i den här talarstolen eller hur många inlägg jag har gjort under det här året. Jag tror att jag totalt kommer att ha ungefär 300 inlägg från talarstolen . Väldigt, väldigt många av dem har rört Europadebatt och att jag har hämtat ett mandat för att åka och företräda . Det finns en demokratisk legitimitet i det också. 35 (): Statsministern säger att ingen skugga ska falla över de nya medlemsländerna, och jag tror att vi alla delar den uppfattningen. Men jag tror ändå att vi som medborgare och många andra medborgare en sådan här dag, när vi har haft misslyckandet i , får en bild av att vi nu inte har någon förmåga att fatta beslut. De nya länderna har kommit till. Det är en ny era. Det uppstår problem. Unionen kan inte fatta beslut. Jag menar att även detta talar för att vi måste visa att vi så raskt som möjligt återgår till en situation där vi kan fatta beslut och att detta kan göras i den nya gemenskapen och med de nya medlemsländerna. 36 Statsminister (): Den uppfattningen delar jag: Det måste ske så snabbt som möjligt med beaktande av att EU-länderna också ska ha en rimlig chans att hantera situationen. Jag delar uppfattning: Just att inte kunna ta beslut, eller att utstråla att man inte kan ta beslut, är det farligaste som kan hända en demokratisk institution. Där har vi samma uppfattning. 37 (): Jag vill också be att få tacka statsministern för rapporten från toppmötet. Jag vill först hålla med om en sak: Man ska se misslyckandet med konstitutionen också mot bakgrund av allt annat som händer och utvecklas inom Europeiska unionen. Jag säger detta, därför att vi måste kunna föra en debatt om tillkortakommanden och misslyckanden inom EU utan att ständigt ifrågasätta om vi ska vara med eller ej. Vi brukar i denna riksdag rätt ofta diskutera regeringens tillkortakommanden. Det är inget argument mot . Det är en del av den öppna politiska debatten. Jag skulle vilja ta upp en fråga som har berörts och ställa frågan till statsministern: det ändå inte så att utvecklingen inom EU inte bara har tagit sig uttryck i att vi får nya medlemmar och en gemensam säkerhetsstrategi utan också i att det finns en större insikt om att man i en union av EU:s slag också har ansvar för varandra och dessutom möter hot som är gemensamma, oavsett hur man definierar dem i sitt nationella parlament? Det är denna insikt som faktiskt kommer att prägla toppmötets diskussioner och de krav som solidariteten länderna emellan ställer. Jag förstår att statsministern undvek den viktiga frågan här, nämligen: Vad är det de facto som händer i en union när man kommer närmare och närmare varandra? Det är i grunden en omöjlig tanke att tänka att om blev angripet av terror, ett annat land eller på något annat allvarligt sätt så skulle vi då inte få hjälp av andra. Och på det omvända sättet gäller det för gentemot andra länder. Då gäller det att man inte bara ser på det som är mycket strikt formella förpliktelser utan också reella och moraliska förpliktelser. Anser inte statsministern att utvecklingen inom EU när det gäller diskussionen om solidaritet och förpliktelser leder fram till en diskussion om svensk säkerhetspolitik i detta perspektiv? 38 Statsminister (): Jag ska först säga till att jag gillar det första han sade om att vi måste kunna förhålla oss till det som händer i EU utan att för den skull ifrågasätta hela den grundläggande konstruktionen. Det är självklart så. Det behöver sägas, tyvärr. Vad gäller säkerhets- och försvarspolitiken återigen: Den debatten har vi alltid fört i . Jag gjorde själv en genomgång av den här frågan för min egen skull, eftersom jag tillhörde dem som hade sett alliansfriheten som ett hinder för svenskt medlemskap i . Det var min uppfattning . Jag gjorde en genomgång av alliansfrihet och neutralitetspolitik, alltifrån och framåt. Det är en historia som är verkligt krokig, där vi från tid till annan har anpassat oss efter det läge som har gällt och till och med tummat på principer men hållit oss utanför krig. Så har det varit. Det beskrevs länge som en neutralitetspolitik. Neutralitet är någonting som man intar i händelse av krig. När ett krig bryter ut förklarar man sig neutral. Men vi gjorde inte ens det i slutet av , därför att vi inte tyckte att det var rätt. När jag säger vi så var det riksdag. Det var riksdag som hade beslutet, då som . Därför vill vi inte ha en ordning där vi på förhand har bundit oss för försvarsgarantier gentemot andra eller från andra. Solidaritet ja, naturligtvis! Om det händer en naturkatastrof i är det klart att vi kommer att vara där och hjälpa till. Om det blir ett terrorangrepp någonstans är det klart att vi kommer att hjälpa till, efter vår förmåga och på det sätt som säger. Men försvarsgarantierna är borta ur EU:s arsenal, om jag uttrycker mig så, och det var välgörande. Därmed är vi tillbaka till det klassiska läge vi har haft: Vi anpassar vår säkerhetspolitik, vår försvarspolitik efter det läge som gäller. Vi är alliansfria. Syftet är att bevara fred och bidra till stabilitet i vårt närområde. Det är inget nytt. Det är en klassisk linje, och den klassiska linjen har överlevt därför att den har haft förmåga att anpassa sig till den verklighet som gäller. Det är inte alltid storståtligt men väldigt framgångsrikt. 39 (): Skillnaden gentemot förr är att vi är med i en union med öppna gränser och ett politiskt samarbete. Det är klart att vi ska hjälpa vid en naturkatastrof. Statsministern säger att det är självklart att vi ska hjälpa vid en naturkatastrof. Men är det bara när drabbas av extremt dåligt väder som solidariteten ska finnas där? Det var så uppenbart att , inför de diskussioner som fördes, kom att vara mer passivt och bromsande än aktivt och påverkande när det gäller utformningen av hur EU ska fungera även inom detta område. I slutändan ledde det till det som har hänt så när det gäller europeisk politik i , att ledarskapet hittar på något nytt som plötsligt kommer som en överraskning. Exakt det statsministern sade här, att vi lever i en ny tid och måste anpassa oss, är det som ställer krav på att vi också ska föra en diskussion om säkerhetspolitik där vi anpassar oss till att vi är medlemmar i en union med moraliska och ömsesidiga förpliktelser. 40 Statsminister (): Det är förvånande att biter sig fast vid det sättet att argumentera. Han har haft möjlighet att följa både konventet och regeringskonferensen. Alla som har sett dem har sett att konflikten har handlat om motsättningar inom Nato, mellan å ena sidan en grupp Natoländer som ville gå vidare och etablera någonting annat, än med säkerhetsgarantier i , och å andra sidan en grupp Natoländer som säger att detta är orimligt, att vi redan har dessa garantier inom Nato. Sedan finns det en tredje grupp alliansfria länder som säger: Vi har vår tradition och vi förbehåller oss rätten att ha den också i fortsättningen. Det var inte kontroversiellt. Den stora motsättningen har varit inom Nato. i den organisationens historia har det varit en djup konflikt som inte minst tog sig uttryck i att , när krigsaktionen mot sattes i gång, vägrade amerikanska trupper att passera över territorium. Det har hänt . Det är i skuggan av detta som regeringskonferensen har genomförts. Det är med utgångspunkt i detta som man har sagt att länderna i inte ska ge försvarsgarantier till varandra. Det görs för dem som så vill, inom Nato. Vi andra som står utanför alliansen har att från fall till fall ta ställning till vilken politik vi kommer att driva, beslutad i denna riksdag baserad på uppfattningen att vi ska bidra till stabilitet och fred i vårt närområde. 41 (): Jag vill också, som många andra har gjort här, uttrycka min besvikelse över att vi inte har fått någon ny grundlag för EU. Vi i och i är också väldigt besvikna över att vi inte fick en sjösäkerhetsbyrå till . Det hade varit naturligt att placera den i , med vår sjöfartstradition och det säkerhetstänkande som finns på och . Att vi har fått en smittskyddsmyndighet i stället är inte bara en förlust för utan också för hela landet. Den smittskyddsmyndighet som vi nu har fått har bara hälften så stor budget som en sjöfartsmyndighet skulle ha haft. Det innebär hälften så många arbetstillfällen i och hälften så mycket skatteintäkter till vårt land. Eftersom var ett av två länder som inte hade någon myndighet hade vi fått välja först. Jag vet inte varför vi hamnade med den här mindre myndigheten. Jag tror att det kan bero på att regeringen inte ville prioritera. Man hade alla dörrar öppna för alla myndigheter, och så blev det som det blev. Jag vill nu slå an en lite mer försonlig ton, herr statsminister: göteborgare har många strängar på vår lyra och en smittskyddsmyndighet skulle även platsa i . Vi har forskningen vid och . Vi har också många forskningsföretag, internationellt kända sådana som i vår grannkommun. Jag vill fråga herr statsministern om han är villig att placera denna smittskyddsmyndighet i . 42 Statsminister (): Om myndigheten inte är för liten för är vi naturligtvis beredda att pröva också i sammanhanget. 43 (): Tack så mycket för det svaret, herr statsminister. Jag tolkar det som en positiv vinkning om att vi i kan vara mycket förhoppningsfulla. 44 Statsminister (): Om det är några som bevakar sina intressen effektivt i sådana här sammanhang så är det göteborgarna. Det finns ett mycket känt kommunalråd som alltid är på tråden när någonting ska placeras. Jag kan försäkra att han har en hel del gott att säga om . För oss var det viktigt att inte hamna i något slags ovärdigt kattrakande när dessa myndigheter diskuterades. Det är trots allt för unionens bästa de inrättas. Vi är nettobetalare till denna union. Det ska inte finnas en byråkrat för mycket, inte en myndighet för mycket. Därför ska var och en kunna motiveras utifrån sina utgångspunkter. Den här myndigheten kan motiveras, och den passar bra i . Det hade också en sjöfartsmyndighet gjort, den uppfattningen kan jag dela. Men vi fick till stånd ett beslut för unionen som gjorde att vi kom ur en förnedrande situation där vi har varit handlingsförlamade på denna punkt. Det tror jag var bra. 45 (): Först skulle jag vilja säga att jag blev positivt överraskad av att statsministern faktiskt antydde att konventets arbetsmetoder kanske inte var de allra bästa. Du kanske syftar på att var kvinnor och att snittåldern var nära . Jag delar den åsikten. Arbetskonventet var inte det bästa för en framtida EU-grundlag för kommande generationer. Däremot är jag jätteglad, herr statsminister, att toppmötet slutade i fiasko. Jag står för det! Det ger en underbar tid för att dels diskutera konventet ännu mer, dels analysera de förslag som finns i konventet och som man har jobbat fram . Bland annat tycker jag att man borde analysera konsekvenserna av militärsamarbetet mer. En särskild debatt i i vår hade varit utmärkt. En skrivelse hade varit jättebra. En diskussion både i och utanför hade varit utmärkt. Jag hoppas att regeringen kan ta initiativ till detta tillsammans med för att få en öppen och bra debatt. Det var just det vi ville ha. ville, ville ha en lång betänketid, en lång diskussionstid för konventets förslag som kom i innan vi fattade något sorts beslut. Därför är jag glad att man inte snabbade på med toppmötet utan faktiskt kunde avsluta det. Jag vill dock säga en sak. I slutförklaringen från toppmötet står att det nu finns ett förhandlingsregelverk kring de framförhandlade texter som man lyckades med. Jag skulle vilja fråga om en sak som togs upp på . Vad hände med miljögarantin? Vad hände med diskussionen om ett protokoll för en hållbar utveckling i konventets texter? Kom ni fram till någonting? Kunde du slå näven i bordet, , och få ett bättre miljöavsnitt i den text som finns i underlaget till konventet? 46 Statsminister (): Vi kom aldrig in i den typen av förhandlingssituation under denna helg. Med tanke på att de stora frågorna inte löstes ut sköts allt . Sedan delar jag uppfattningen om konventet. Vi ska vara försiktiga med att heroisera denna skapelse. Den har en hel del svagheter. 47 (): Det är en sak vi är överens om. Det är bra. Men jag hoppas på något besked från statsministern. Hur kan vi utveckla diskussionerna om konstitutionen och det framtida EU? Jag vet att vi har olika åsikter om det. Jag tycker att ska lämna EU för att bygga ett annat sorts arbete. Jag vet att statsministern har en lite annan åsikt i den frågan. Men jag tror nog att det är viktigt att man diskuterar frågan och inte är rädd för att resonera om för- och nackdelar fram och tillbaka. Dock kan jag inte uttolka slutförklaringen från toppmötet på annat sätt än att man faktiskt har arbetat fram en text som kallas förhandlingsregelverk. Det är i denna text jag undrar om det har skett några framsteg med miljöfrågorna i konstitutionsförslaget. Det tycker jag att man borde ha lyckats med. 48 Statsminister (): Jag har en helt annan uppfattning än om vikten av en Europaunion. Den har jag därför att jag tror att vi inte klarar att lösa vissa frågor ensamma. En tydlig sådan fråga är miljöfrågan. Var skulle vi stå någonstans om varje land vart för sig skulle hantera sådant som är gränsöverskridande? Det behövs inte särskilt mycket eftertanke för att inse att miljöfrågan mer än något annat motiverar en Europaunion. Det blir obegripligt hur man i nästa andetag kan hävda att de skrivningar som finns inte är tillräckligt radikala, att man inte har kämpat tillräckligt hårt. Jag har kämpat för att unionen ska vara effektiv och beslutskraftig, för att vi ska kunna hantera de problem och de diskussioner som måste föras i miljöfrågan. Jag vill ha ett forum för detta. Det är där vi skiljer oss åt. Hur långt vi sedan driver dessa skrivningar vid varje förhandlingstillfälle kan jag nu inte redogöra för i detalj. Jag kommer tillbaka till det. 49 (): Jag skulle vilja börja med att tacka alla partier i , , regeringen, statsministerns och utrikesministerns medarbetare därför att vi gemensamt under den här helgen har lyckats genomföra det samråd som har gett oss i uppdrag att göra. Det kunde vi göra genom att var uppkopplad till både och lördag och på så sätt kunde delta i hela slutprocessen tillsammans med regeringen. Jag tycker att det vi har genomfört gemensamt under den här helgen är som ett samråd ska vara när det är som allra bäst. Jag vill tacka för det. Naturligtvis vill jag också gratulera till framgången med smittskyddsmyndigheten. Sedan kommer jag till min fråga. Jag har också läst slutförslaget och slutförklaringen liksom om det odiskutabla förhandlingsregelverket. Jag hoppas att vi kan känna oss lugna vad gäller alliansfriheten och jämställdheten. Men jag skulle vilja utveckla fråga till statsministern lite mer och säga: Vad gör vi fortsättningsvis vad gäller miljöfrågorna så att det inte bara är den socialdemokratiska regeringen som driver de här frågorna? Det är så läget har varit hitintills. Det är och regeringen som driver detta. Vi har inte fått så mycket stöd från de andra länderna. Det skulle jag vara orolig över om jag tillhörde . Dessutom har jag naturligtvis också en fråga om arbetsrätten. Är det också en fråga som vi kan känna kommer att vara en stor och viktig del fortsättningsvis? 50 Statsminister (): Det var ett nära samråd, och det var konstruktivt . Låt mig också från regeringens sida tacka och dess ordförande för ett bra samarbete. När det gäller de frågor vi diskuterar döljer jag inte att det faktiskt inte är många regeringar, om ens någon, vid sidan av den svenska som aktivt driver miljöfrågan. Det har skett en politisk vindkantring i . har gått mot höger. Då sitter de här frågorna inte i högsätet. Så är det ju för att inte tala om arbetsrätt och fackliga rättigheter. Vi är ensamma om att driva detta. Vi kunde kanske hoppas på att man åtminstone i de regeringar där gröna sitter med skulle ha kunnat lyfta fram de här frågorna lite mer kraftfullt. Men inte ens från detta håll skådar vi någon frisk grönska, tyvärr. Vi kämpar på, . 51 (): Jag tycker också att det var bra att vi fick en till . Men jag undrar också varför det blev just smittskyddet. Det här är ingen stor profilfråga för oss. Det är däremot EMSA, den europeiska sjöfartsbyrån. Vi är alltså en stor sjöfartsnation. Och det största färjerederiet i ligger faktiskt i . Vi är också duktiga, om inte duktigast i världen, just när det gäller sjösäkerhet och sjömiljö. i var just EMSA uppe till diskussion med kommunikationsminister . Jag upplevde vid den diskussionen att det fanns en entydighet. Det var EMSA vi skulle ha. Därför skulle jag vilja veta hur diskussionen fördes som ledde till att vi inte fick just EMSA till . 52 Statsminister (): Vi har speciellt goda förutsättningar att ta emot smittskyddsverksamheten. Vi har en laboratoriekapacitet på området som få länder i har. Vi har ett av fyra laboratorier av detta slag som behövs. Vi har dessutom en stor, tung läkemedelsindustri i . Vi har en framgångsrik forskningsverksamhet där vi ligger i världsfronten på detta område. Vi har kluster av vetenskaplig excellens som gör att vi naturligtvis kan vara en värdig nation för den typen av verksamhet. Vi skulle också ha kunnat ta emot sjöfartsmyndigheten, naturligtvis. Det hade också passat oss bra. Men det här var någonting som vi kan göra också för unionen. Det tycker jag är viktigt. Vi ska inte överdriva om det är 100 eller 200 tjänster. Det blir lite märkligt att vi ska strida i ledande politiska organ om en regionalpolitik som handlar om hundra tillkommande jobb i ett land. Det är fel skala på debatten, så att säga. Vi får inte utgå från att detta skulle vara till nytta för 100 eller 200 Europabyråkrater i eller någon annanstans. Vi måste utgå från vad behöver för kapacitet och kompetens för att utveckla det gemensamma liv vi lever. Vad kan vi bidra med i det sammanhanget? Vi kan bidra på flera olika områden. Här har vi en kompetens som passar väl in, smittskyddet. Låt oss då samarbeta om detta. Så ser resonemanget ut. Det blir fel om vi i det här sammanhanget tycker att vi ska slå vakt om de sista tillkommande hundra jobben. Det kommer bara att skapa en spiral i som driver på byråkratins utbyggnad. Vi är nettobetalare till denna byråkrati. Vi ska hålla emot det här. Vi ska ha utgångspunkten: Vad kan vi göra för ? Jag tyckte att vi kunde göra något på det här området. 53 (): Statsministern säger: Vad kan vi göra för ? När det gäller kapacitet och kompetens vill jag hävda att vi är bäst i just när det gäller sjösäkerheten. var det som fick just denna institution. Jag vill ställa en direkt fråga till statsministern: vi välja mellan dessa två myndigheter och valde smittskyddsmyndigheten och inte EMSA? 54 Statsminister (): Så går det inte till. Det är ordförandeskapet som presenterar ett paket som syftar till att skapa en enighet. Vi försökte med det här under vår ordförandetid. Det gick inte. Sedan körde belgarna ett väldigt fräckt försök i Laeken. Det gick inte heller. De diskussioner som fördes då var rent ut sagt pinsamma. Sedan har finnarna kämpat med italienarna väldigt länge om var livsmedelsmyndigheten ska ligga. Den finske statsministern ser jag nu får kritik därför att han accepterade kemikaliemyndigheten i stället för livsmedelsmyndigheten. Hela den här diskussionen blir smått förnedrande för och för EU. Vem som blir värd för den ena eller andra myndigheten är inte ett nationellt intresse. Det är ett Europaintresse. Vi ska se till att vi enas om ett sådant beslut att varje myndighet får maximalt goda förutsättningar. kommer att fungera väl i , och det är jag glad för. 55 (): Statsministerns uttalande om försvarsgarantier i förslaget till konstitution stämmer inte med den information som regeringen har gett tidigare. Enligt statsministern finns det inte försvarsgarantier i unionens arsenal. Men enligt den information som vi har fått tidigare finns det försvarsgarantier som dock har möjlighet att stå utanför. Vilket är det som stämmer? Är det den information som har tagit ställning till, eller är det den information som statsministern ger här ? i debatten hyllade statsministern fastheten. Men problemet är att medan statsministern talar om fasthet agerar helt enligt anpassningens princip, anpassningen som strategi. Det som har varit svenska ståndpunkter tidigare förkastas alltid om enigheten så kräver. När konventet tillsattes sade den att konventet borde ta fram fler förslag som skulle ses som inlägg till en regeringskonferens. Så blev det ju inte. Konventet tog sedan ställning som åtminstone inte den hade avsett. Därefter sade regeringen att det borde förflyta mellan konventet och regeringskonferensen, så att debatten bland medborgarna i medlemsstaterna skulle kunna ta fart. Så blev det inte. satte till och med i gång innan hann fatta beslut om svenska ställningstaganden. har vi genom sammanbrottet skapat oss utrymme för en grundläggande diskussion om innehållet i . har den diskussionen varit helt otillräcklig. På vilket sätt avser statsministern att initiera en sådan bred debatt om EU:s ökande makt, om det kommande avskedet till alliansfriheten och om skärpningen av asylpolitiken med flera frågor inför regeringskonferensens fortsättning? 56 Statsminister (): Jag har redan svarat på dessa frågor om hur vi ser på diskussionen och nödvändigheten av att ha en bred folklig debatt när ställde dem. Sedan är det naturligtvis upp till varje parti i att ta ett initiativ till detta. Det sker normalt inom partiernas ram. Jag upplever också att vi har haft en intensiv debatt , inte minst . Och vi har dessutom haft en ordentlig remissomgång av det konventsförslag som har lagts fram. Det har skett en noggrann behandling. får vi ytterligare tid, och den kan vi använda på olika sätt. Och är det upp till partierna att bestämma sig för hur det ska ske. Då är det fritt fram också för och en blivande partiledare att inom sin partiorganisation föra diskussionen om hur man ska utveckla Europaunionen eller om man ska kliva ur den helt som åtminstone har varit en av de positioner som har haft. Försvarsgarantier ges inom en försvarsallians. EU är inte en försvarsallians. Vi har en försvarsallians i . Den heter Nato. har man enats om att där ges försvarsgarantier om man så vill.