prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Men målet måste vara att manminskar den totala miljöbelastningen av vår konsum-tion. Här, herr talman, har vi ännu ett exempel på engrumlig och oklar analys.Avslutningsvis, herr talman, menar vi från Folk-partiet liberalernas sida att det har vuxit upp en snår-skog av oklara analyser och ganska grumliga resone-mang på det här området. Det är viktigt att röja upp iden . Av det skälet förordar vi ett tillkän-nagivande om att den överordnade uppgiften ävenfortsättningsvis måste vara att stärka konsumentensställning på marknaden. Av det skälet yrkar vi bifalltill reservation nr 1.Anf. 48 ():Herr talman! Först och främst vill jag konstateraatt till skillnad från många andra skrivelser och pro-positioner som regeringen lägger fram och där Väns-terpartiet oftast finns med som ett samarbetspartifinns i konsumentfrågorna inte ettsådant samarbete mellan , Miljöpartietoch Socialdemokraterna, vilket jag beklagar. Bara såatt ni vet.Herr talman! Jag kommer att gå in på enbart dendel av betänkandet som berör etisk märkning och därlyfta upp ståndpunkter. Vi har ocksåmärkt nu att syn på frågan om etiskmärkning skiljer sig markant från både det som Mo-deraterna och det som tidigare här haranfört.Herr talman! Vi kommer i kontakt medvaror från jordens alla hörn. De vanligaste varorna -kläder, skor, kaffe och bananer - kan ha transporte-rats hundratals mil för att slutligen konsumeras av osshär i . Även om vi alla tycks tillhöra engemensam marknad kommer inte fördelarna ochvinsterna av handeln alla till godo. Det råder en hårdkonkurrens på världsmarknaden. Den fria konkurren-sen är inte fri, eftersom långt ifrån alla har sammaförutsättningar att agera på marknaden. Rika aktörer inord, framför allt stora transnationella företag, domi-nerar den globala handeln. För vissa varor, inte minstlivsmedel, kontrolleras handeln och prissättningen avett fåtal företag. Företagens ekonomier är mångagånger större än hela länders. Av de 100 största eko-nomierna i världen utgörs omkring hälften av företag.Småskaliga jordbrukare och hantverkare i de så kall-ade utvecklingsländerna i syd med begränsade resur-ser har svårt att hävda sig på världsmarknaden. För attkunna agera där och sälja sina varor tvingas produ-centerna ofta att pressa sina priser, sänka kraven påarbetsförhållanden samt sälja via flera mellanhändersom själva tar en stor del av förtjänsten. Även ommånga producenter är beroende av att sälja sina pro-dukter på världsmarknaden har de mycket begränsademöjligheter att kontrollera priset på sina produkteroch därmed även sina inkomster. Priser på råvaror,vilket det ofta handlar om, sätts på börserna i Londonoch , och detta leder till att många produ-center i syd inte får tillräckligt betalt för sitt arbeteoch därmed inte kan försörja sig själva och sin familjoch utveckla sitt lokalsamhälle.Det är just med den här bakgrunden, herr talman,som den rättvisa handeln har vuxit fram. Genom attbefrämja en handel där människan och lokalsamhäl-lets utveckling sätts i centrum kan fattigdom ochsocial utslagning undvikas - alltså helt tvärtemot detsom och tidigare här haranfört. Rättvisemärkning, social och etisk märkningfrämjar rättvis handel med producenter i syd. Rättvi-semärkning är alltså inget bistånd utan ett handels-samarbete som präglas av öppenhet, ömsesidighetoch respekt för alla parter. Rättvis betalning, godaarbetsförhållanden, långsiktighet, respekt för mänsk-liga rättigheter och miljön möjliggör en effek-tiv ekonomisk och social utveckling. Social, ekono-misk och demokratisk utveckling gynnas i områdendär rättvisemärkt producerade livsmedel framställs.Herr talman! Ska hållbara konsumentmönsteruppnås är det viktigt att det konkreta arbetet för rätt-vis handel stärks. Det är alltså en fråga om rättvisaoch solidaritet. Det är otillräckligt att arbetet medrättvis handel endast drivs ideellt genom frivil-ligorganisationer med begränsade resurser.I regeringens proposition 2000/01:135 Hand-lingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 konsta-teras att de frivilligorganisationer som ansvarar företisk märkning har behov av ökade medel. Beslutfinns om att medel bör avsättas för att organisationerska kunna söka medel för att utveckla kriterier förolika former av märkning.Om man läser utvärderingen kan man fråga sighur det har gått. Det ser tyvärr inte lika ljust ut på denfronten som handlingsplanen från början gav uttryckför. Det har inte fallit ut så mycket medel av de 20miljonerna som hade aviserats till just det här arbetet.På samma sätt som staten har bidragit till att för-stärka arbetet med miljömärkta produkter genomstödet till Krav och uppdraget till Konsumentverketatt verka för ökad efterfrågan på ekologiskt odladeprodukter är det viktigt att också staten med ekono-miskt stöd bidrar till de ideella organisationernasarbete för ökad kunskap om och ökad efterfrågan pårättvisemärkta varor. Ett statligt stöd ökar också sta-tusen på detta arbete.Det är här som i reservation nr 6tycker att regeringen bör införa ett permanentstatligt stöd till frivilligorganisationer som arbetarmed etisk märkning.Etisk märkning handlar inte minst om pensions-fonder som ingår i det allmänna pensionssy-stemet. Jag anser att det, i likhet med det som nyligenhar gjorts i , bör införas ett krav på attalla pensionsfonder ska redovisa de etiska, socialaoch miljömässiga ställningstaganden som ligger tillgrund för verksamheten, exempelvis huruvida enpensionsfond har investerat pensionsspararnas pengari företag som producerar vapen.Sedan handlar det också om transporterna. Det ärviktigt att konsumenterna har möjlighet att väga intransportaspekten vid sina produktval. Just genom enmärkning av en produkt med information om trans-portsätt och transportväg och hur mycket koldioxidsom släppts ut under transporten kan man ställa störrekrav på producenterna.Herr talman! Det är här som jag ser skillnaden.Enligt handlar det om enskilda männi-skors fria val, precis som både anförde tidigare. Men jagfrågar mig: På vilket sätt blir det ett fritt val när män-niskor inte vet hur de ska välja? Om man har att väljamellan två varor från olika producenter och om maninte vet vilken miljöbelastning dessa varor har föror-sakat, på vilket sätt ska en konsument kunna väljavilken av dessa två varor som man ska köpa för attpåverka effekterna på miljön? Därför menar vi frånVänsterpartiet att för att konsumenterna ska ha enverklig valfrihet är märkningen ytterst viktig.Herr talman! Med det här vill jag yrka bifall tillreservation nr 6.Anf. 49 ():Herr talman! Att miljömålen skulle knytas tillkonsumentpolitiken beslutades av lagutskottet.Man ansåg att miljön och konsumtionen hörde ihopoch att våra konsumtionsval påverkar miljön. Denbedömningen står sig även . Genom en medve-ten konsumtion kan vi både styra produktionen ochpåverka miljön. Medvetna konsumenter som slutersig samman har en stor makt - konsumentmakten,som vi borde utnyttja mycket mer än i dag.Jag har lite svårt att förstå närhan pratar om att Socialdemokraterna skulle varaemot människors fria val. Jag förstår inte hur vare sigModeraterna eller läser skrivelsen. Iblandundrar man om vi har läst samma skrivelse.Hur ska en konsument kunna välja om man intehar ett verktyg? Det är ju genom verktygen som vipolitiker ger konsumenterna möjlighet att göra ett frittoch bra val. Det ansvaret frånsäger man sig väl intesom politiker. Det är där som jag har lite svårt atthänga med. Men vi får återkomma till det.För mig är konsumentpolitiken ett styrmedel föratt uppnå hållbara konsumtionsmönster. Och konsu-menternas ändrade efterfrågan kan bidra till en ut-veckling av en mer hållbar produktion av varor ochtjänster. Och det tycker vi socialdemokrater är vårtansvar. Vi välkomnar därför regeringens arbete.Lagutskottet har sagt ja till att införa ettmiljödelmål. Och när vi nu återkommer till frågangäller det nya delmål och en redovisning av effekter-na av ett antal miljöåtgärder.Jag övergår nu till att kort kommentera reserva-tionerna.När det gäller reservation nr 1 från Folkpartiettycker jag att det är självklart att miljöskadliga varorska fasas ut och inte tillverkas längre. Och det kom-mer att ske dels genom konsumenternas kunskaperom bra miljöval, dels genom regeringens arbete medkonsumentpolitiken.Ett av den socialdemokratiska konsumentpoliti-kens mål är ju som kammaren vet inflytandemålet,det vill säga att konsumenternas ställning och infly-tande på marknaden ska stärkas. Enligt min meninguppnås detta genom den förda socialdemokratiskapolitiken. Det var ju just det som ville, attkonsumenternas ställning skulle stärkas. Enligt mittsätt att se är det alltså ingen skillnad i sak.Reservation 2 gäller delmål 1, att det ska var pris-värt och enkelt att agera på ett för miljön positivt sätt.Vi vet att det är många faktorer som styr konsumen-ternas val av produkter, priset är en av dem. Även idenna fråga är det ingen skillnad i sak.Källsorteringen är viktig och fungerar mycket braoch är tillgänglig på de flesta ställen, men visst finnsdet stationer som måste anpassas mera efter brukarna.Där räknar vi med att kommunerna tar sitt ansvar ochser till att alla medborgare har tillgång till - medandra ord - kan använda sorteringsstationerna.En proposition i den frågan förbereds i Reger-ingskansliet. Där ska konsumentperspektivet finnsmed.Delmål 2 i reservation 3 handlar om att det skafinnas många konkreta exempel på positiva miljöef-fekter av ett ändrat beteende.För att nå målet med ett hållbart konsumtions-mönster måste många konkreta exempel finnas ochvisas. Det är också viktigt att de positiva miljöeffek-terna kan mätas. Indikatorerna är en del i det föränd-ringsarbetet, som mycket väl kan komma att föränd-ras senare.Jag har lite svårt att förstå som intetycker att det är okej med de indikatorer som finns,men man har själv inga förslag. Så dåliga tycker jaginte att dessa indikatorer är. Jag tycker att de är bra,och det är viktigt att de är mätbara, vilket de blir i ochmed kammarens beslut här lite senare.Reservationerna nr 4, 5 och 6 handlar om delmål3, om miljömärkningen och den etiska märkningenska ha en stor spridning.I skrivelsen säger regeringen att miljömärkningenoch den etiska märkningen ska ha en stor spridning.Det tolkar som att detta ska bli en lag-stiftning. Detta är ett viktigt mål för oss socialdemo-krater som på intet sätt blir sämre om det här är ettkonkurrensmedel vare sig det är frivilligt eller ej.Men det handlar ju inte om obligatorisk märkningutan om frivillig märkning som ska underlätta förkonsumenten. Det är ett viktigt delmål, och det står vid. På många områden är det svårt att vara kon-sument . Då är miljömärkning ett viktigt medelsom stöd för de konsumenter som vill ta sitt ansvarför miljön.I reservation 7 vill ha en hållbarhets-kommission i stället för den utredning som regering-en nu förbereder, en utredning som ska komma framtill en handlingsplan som vi får möj-lighet att diskutera här i kammaren. Varför en kom-mission skulle vara bättre vet jag inte. Det kanske ärolika sätt att nå målet, men vi håller fast vid att enutredning är bra. De direktiven håller just nu på attbehandlas, och jag tror att det blir väldigt bra.Slutligen, herr talman: att det finns sju re-servationer till lagutskottets betänkande anser jag attdet inte finns några stora skillnader i sak i partiernassyn på miljöfrågan - möjligen med undantag förModeraterna - i alla fall inte när det gäller målen.Däremot finns det kanske skillnader när det gällermedlen, det vill säga hur vi når målen. Men att det ärviktigt med en hållbar konsumtion som bidrar positivttill miljön tycks vi vara eniga om. Jag yrkar bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på samtliga reser-vationer.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt ta replik, meneftersom jag så tydligt blir tilltalad måste jag ändå taupp ett par frågor med . Det för-sta är frågan om hur konsumenterna, kunderna, skakunna välja utan information, utan etiketter. Mitt svarpå frågan, som du nästan själv gav i anfö-randet, är att information, etiketter och sådana verk-tyg finns i överflöd om vi går in i en ,in i en eller in i en Hemköpsbutik. Detär inte bristen på information som är problemet. Möj-ligheterna att fatta beslut är ju mycket breda, mycketstora. Det tycker jag att ändåmåste hålla med om. De är stora utan att politiken hardrivit fram det.Sedan vill jag kommentera detta med frivilligmärkning. Jag vore tacksam om i kammaren kunde tala om att någon lagstiftad,central märkning inte är aktuell under den här man-datperioden.Anf. 51 ()replik:Herr talman! Jag är inte säker på att det alltid ärinformation som finns i våra affärer. Det finns enhimla massa reklam, men reklamen är ju ganska ensi-dig. Information och kunskap är inte riktigt sammasak. Just genom den här märkningen har vi ju möjlig-het att få en mycket mer strukturerad information ochkunskap än man får genom reklamen. Jag har fortfa-rande svårt att förstå hur resonerar där.Jag kan säga att just nu förbereds ingen obligato-risk märkning. Däremot kommer jag inte att stå här ikammaren och lova något . Varjeriksdag beslutar själv. Men är det inte aktuellt.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Vi har uppenbarligen helt olika synpå reklam. Men vi har vi ju en lagstiftning, en sär-skild lagstiftning, som ska se över det här så att det ärkorrekt och sakligt. Har du synpunkter på den tyckerjag att du kan motionera i det ärendet.Sedan vill jag återigen ställa frågan till MarianneCarlström: Om du fick bestämma här och , är dudå intresserad av idén att öppna för ett lagstiftat ochcentralt märkningssystem?Anf. 53 ()replik:Herr talman! Först måste jag säga att jag inte kän-ner något behov av att motionera. Jag kan vara medoch påverka på ett annat sätt. Det är möjligen ettregeringspartis privilegium.När det gäller märkningen tycker jag inte att vihar nått därhän att vi kan införa en obligatorisk omdet nu finns behov. Jag tycker att vi är långt därifrån.Först och främst måste vi ju, tycker jag, ha en bättreoch enhetligare märkning än vad vi har . Jagtycker därför inte att det föreligger något behov av enobligatorisk märkning. Däremot är jag för märkningeftersom det underlättar för konsumenterna att göramedvetna val. Varje konsument gör alltså sina egnaval utifrån den information man får. Jag måste ju sägaatt den reklam som pratar om inteär objektiv, men det ska förhoppningsvis märkningenvara.Anf. 54 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 6 från Vänstern gällande etisk märkning.Det innebär att jag också yrkar bifall till en mp-motion inom detta område.Låt mig först säga att det finns mycket bra saker idet här betänkandet och i regeringens skrivelse. Dockanser jag och att vi inte får stanna av iarbetet bara för att konsument-politiska beslut bestämde vissa delmål. Beslutet var judå bland annat att miljömärkningen och den etiskamärkningen ska få större spridning. Det är bra. Menvi måste fortsätta detta arbete. Majoriteten i kamma-ren ställer ju upp på att miljömärkning och etiskmärkning är viktiga verktyg för att konsumenternaska göra aktiva val även om det i debatten har fram-gått en viss nyansskillnad beträffande hur detta ska gåtill.Mycket arbete utförs på olika håll för att lyftafram den etiska märkningen. En stor del av dettaarbete utförs av frivilligorganisationer. Jag anserockså att vi måste ge dem mer stöd i detta aktivaarbete, detta ideella arbete, till exempel genom attinföra ett särskilt statligt stöd för frivilligorganisatio-nerna för att kunna fortsätta sprida kunskap om etiskmärkning - allt för att vi konsumenter ska kunna göraaktiva val när vi konsumerar olika varor.Rättvisemärkta produkter är tyvärr alltför säll-synta i våra butiker. Rättvisemärkning innebär, ochbidrar till, en rättvisare världshandel, och märkningengaranterar odlare och lantarbetare skälig ersättningför det arbete de utför. Rättvisemärkning är ett han-delssamarbete som syftar till att öka möjligheterna försmåproducenter, anställda inom jordbruks- och till-verkningsindustrin samt organisationerna som repre-senterar dem att hävda sig i den internationella kon-kurrensen.Småproducenter garanteras en långsiktig affärs-relation, möjlighet till förskottsbetalning och ett prissom ligger över respektive varas världsmarknadspris.Genom att man förbättrar de sociala och ekonomiskaförutsättningarna för småproducenterna kan dessa tastörre hänsyn till de ekologiska förhållandena ochdärmed öka möjligheterna för en hållbar ut-veckling. De producenter som har anställda ges ävenbättre förutsättningarna att fullgöra sin roll och sinaskyldigheter som arbetsgivare.Herr talman! Enligt en utredning blir det ingenmomssänkning på Kravmärkta produkter. EU-reglerna hindrar detta. har ju länge drivit,och kommer att fortsätta driva, att ekologiska pro-dukter ska kunna säljas till samma pris som, ellerhelst lägre , traditionella livsmedel. Av det skäletdriver vi kravet på en grön skatteväxling, det vill sägaatt det som är bra för miljön ska vara billigt och detsom är dåligt för miljön ska vara dyrare.Eftersom den gröna skatteväxlingen tyvärr gårlångsamt och inte är tillräckligt internationellt spriddbehövs dock även andra vägar att göra ekologiskaprodukter billigare för konsumenterna på. Ofta är judessa produkter dyrare än andra varor. Vi föreslårdärför att en utredning bör tillsättas som har en hel-hetssyn på de regler som tillämpas och vilka alterna-tiva vägar man kan ha för att underlätta försäljningen.Nu kommer detta delvis att komma in i de frågorsom har börjat arbeta med inomramen för den aviserade utredningen om hållbar kon-sumtion. Jag utgår från att upp-märksammar de motioner och förslag som vi frånMiljöpartiet har lagt fram inom detta område. Dockkan jag inte hålla med om att det ska vara en ensam-utredning, som det står i regeringens tankar om dethär, Handlingsplanen för hållbar konsumtion. Jagtycker precis som Vänstern att det bör vara en parla-mentarisk kommitté som ser över de här sakerna istället. Det här är så viktiga frågor. Vi behöver allaaktivt jobba för att detta blir så bra spritt som möjligtoch naturligtvis göra allt för att konsumenterna skakunna göra ett aktivt val när de går och handlar sinavaror och produkter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )12 § Reklam för kemiska produkter, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU14Reklam för kemiska produkter, m.m. (prop.2002/03:37.Anf. 55 ():Herr talman! Dagens betänkande innehåller enbehandling av en proposition som kommit med an-ledning av fem EG-direktiv om kemikaliefrågor somska införas i svensk lagstiftning. Inget parti valde attmotionera, och utskottet är enhälligt i sitt godkännan-de av införandet av de fem direktiven.Utskottet behandlar också i detta betänkande mo-tioner från den allmänna motionsperioden. Riksdagenhar valt att i kemikaliepolitiken delegera en stor delav ansvaret till . Detta hargjorts därför att inte rimligen kan ha sak-kunskap som täcker de mycket tekniskt kompliceradekemikaliefrågorna. Denna delegering stöds av riksda-gens alla partier utom ett. , som i betän-kande efter betänkande föreslår förbud av enskildakemikalier, verkar ha nått en insikt som andra partierinte riktigt har nått.Herr talman! Vi delar den principiella uppfatt-ningen att det ur miljösynpunkt är önskvärt att manska minska användningen av bly i samhället. Beslutetom att förbjuda blyhaltig ammunition var dock enligtvår mening illa underbyggt. När beslutadedetta förutsattes att fullgoda alternativ skulle finnastillgängliga för praktiskt jaktbruk. Så är inte fallet . De metallegeringar som provats har inte blyetsdensitet och skottverkan, och följden är att risken förskadskjutning av vilt ökar.Hagel av stål medför flera allvarliga problem vidälgjakt. Stålhagel som tränger in i träd gör virketoanvändbart. Risken för rikoschetter som kan skadamänniskor och djur ökar, och risken för vapenspräng-ning ökar också. Ur djurskyddssynpunkt är det inteheller helt klarlagt hur hagel av stål påverkar djur ochfåglar när de äter upp stålhagel vid födointag.Det finns indikationer på att övergång från bly tillstål i hagelammunition får stora negativa följdverk-ningar för viltet. Övriga alternativhagel har en sämreskottverkan än bly, och några konsekvensbeskriv-ningar av dessa hagels miljöpåverkan har inte hellerpresenterats. Samma förhållanden råder även i frågaom kulammunition, där precision och skottverkan haravgörande betydelse för en ur djurskyddssynpunktacceptabel jakt.Sammantaget finner vi därför att beslutet om to-talförbud för användning av blyhaltig ammunition vidjakt liksom vid skjutbanor var förhastat och därmedfelaktigt. Beslutet bör omprövas och i stället utformasså att blyförbudet träder i kraft först när fullgodaalternativ till blyhaltig ammunition i helhet finns atttillgå. Däremot anser vi att förbudet mot jakt medblyhagel vid våtmarker ska vara kvar.Med anledning av detta vill jag yrka bifall till re-servation 2.Anf. 56 ():Herr talman! Vi lever i ett kemikaliesamhälle. Detinnebär i grunden mycket gott i form av mediciner,säkrare material och nya material, som rentav tagitoss ända ut i rymden. Men till skillnad från i mångaandra sammanhang kan vi inte när det gäller kemika-liepolitiken acceptera att ta det onda med det goda.Här måste säkerhet för människor och miljö alltid hahuvudprioritet. Det är något som jag tror att det finnsen stor politisk enighet om i , och vår vikti-gaste uppgift framöver är därför att få en acceptansför en strikt kemikalielagstiftning också i andra län-der, och då framför allt inom EU.Jag tror att det i grunden är viktigt att inte ha ennegativ syn på kemikalier. Det finns en risk att man,om man har det, automatiskt inte sätter likhetsteckenmellan kemikalier och önskade varor. Det gör att mandå inte ställer samma säkerhetskrav på dessa varorsom på det vi upplever som kemikalier och därmedfarligt, till exempel pesticider.Jag tror att detta kan vara ett av skälen till att vi såsent har fått en diskussion om läkemedels farligamiljöpåverkan. Jag yrkar därför bifall till reservation4, just därför att jag tror att det är viktigt att vi nusätter fokus på de här frågorna. Speciellt viktigt blirdet då många av de nya läkemedel som utvecklas blirmer och mer biologiskt potenta, som det urfarmakologisk synvinkel ofta är bäst om läkemedelinte bryts ned i kroppen utan alltså utsöndras intakt uti naturen.Herr talman! Jag tänker avsluta här och bara slåfast att när det gäller kemikaliepolitiken utgår Folk-partiet liberalerna från samma grundprinciper somalltid, nämligen att försiktighetsprincipen och ettstrikt producentansvar måste gälla.Anf. 57 ():Herr talman! Det betänkande vi nu debatterar be-handlar, som redan sagts, dels en proposition medvissa lagändringar som behövs för genomförande avdiverse EG-direktiv, dels ett antal motioner med ke-mikaliepolitiken som verksam substans.Det är ett enigt utskott som biträder propositio-nens förslag. Det är bra med bestämmelser om kon-sumentinformation i reklam för olika kemikalier. Detär bra med tydliga definitioner när det gäller hanter-ingen av genetiskt modifierade organismer, och äntli-gen kan vi ge regeringen eller lämplig myndighetmöjlighet att meddela de föreskrifter som behövs föratt genomföra skrotbilsdirektivet, så att även trehjuli-ga motorfordon kan lämna detta jordiska på ett vär-digt sätt.När betänkandet sedan tar itu med alla genialaförslag som finns i motionerna från allmänna mo-tionstiden kärvar det dock efter känt mönster ihop sig,herr talman. Samtliga motioner avstyrks med hänvis-ning bland annat till det arbete som sägs pågå pårespektive område. Vi motionärer tycker ju att arbetetgår för trögt och för sakta. Vi tycker att våra social-demokratiska vänner i utskottet duckar och hukarinför Rosenbadkumpanernas dekret. Visst vore detlite intressant att knuffa dom framför sig någon gångdå och då, eller hur , regeringspar-tiets representant här i debatten?Vore det inte lämpligt med lite liv och rörelse isossegruppen i de för hälsan och miljön så viktigakemikaliefrågorna?