prot · GQ0965 · 2003-03-04 00:00:00 — Visträvar efter en budget i balans, och viförsöker se till att styrkan får de medel manbehöver för att fortsätta att utveckla verksamhetenoch ha en budget i balans. Vi har understru-kit att vi noga följer upp om det behövs ytterligaremedel.Anf. 34 ():Herr talman! Tack för det svaret. Jag tror att det ärpå tiden att besöker Nationellainsatsstyrkan. Det är det enda sättet att få en väldigttydlig information om hur arbetet är och vad det ärsom saknas utrustningsvägen, utbildningsvägen och iantal anställda.När den här förflyttningen förhalades under ettantal år var det också många som lämnade den natio-nella insatsstyrkan. Vi ska komma ihåg att orsakentill att vi var så många i den här kammaren som stredför att skulle flyttas frånStockholms länspolis till var attderas kompetens inte togs till vara på det sätt som vi ser att den kan göra.Precis som säger har vi gångpå gång kunnat ta del av och följt Nationella insats-styrkan när de har gjort för ovärderliga insat-ser. Ingen av oss, vare sig justitieministern eller jag,har någon som helst aning om vad som väntar oss . Det är här jag tror att det finns en otålighethos att verkligen få sätta sigin i ytterligare frågor och förbereda sig på sådant somkan drabba . De har en jätte-hög kompetens, men de skulle behöva ha mycket merav insyn och kunskap om till exempel hur våra olikabyggnader ser ut, för att sedan kunna verka på ettfullödigt sätt när en krissituation uppkommer.Jag tycker att interpellationens första fråga, somhandlar om ifall justitieministern har vidtagit de åt-gärder som behövs för att försäkra sig om att den härstyrkan har tillräckligt med resurser, har vi egentligenmissat. Den har inte heller svaratpå. Han skriver i svaret till mig att han tycker att detär viktigt att vi har denna nationella insatsstyrka. Atttycka att det är viktigt är en sak, men att försäkra sigom att de har tillräckligt med resurser, utrustning,utbildning och möjligheter att utöva den träning somde behöver för att kunna ligga på toppnivå har justi-tieministern inte riktigt gjort.Jag tycker att det är tråkigt, därför att det här är enstyrka som jag känner mig oerhört stolt över. Jag ärstolt över att äntligen har förstått innebördenoch vikten av att ha en nationell insatsstyrka. Vi vetatt det finns en mängd andra länder som läggermycket mer pengar. Vi kan bara gå till vårt grannlandNorge för att se hur mycket pengar de satsar på sinnationella insatsstyrka. Om vi då i står häroch tror att vi skulle skyddas på ett bättre sätt änNorge gör vid eventuella terroristangrepp tror jag attvi slår oss för bröstet.Jag tror att det är dags. Jag hoppas att detta besökockså ska leda till att justitieministern verkligen tartag i och kämpar för mer pengar tillhela rättsväsendet, där också Nationella insatsstyrkanär en så viktig del.Jag kommer tillbaka till det att man inte gång pågång bara kan säga att det är somfördelar pengar. Det är ungefär som om jag hemmaskulle säga till mina barn att mamma inte har merpengar till godis att ge dem därför att pappa inte hargett mig mer pengar, att jag inte har fått mer i lön, iarv eller vad det nu är. Det handlar ju om hur mycketpengar jag har att fördela.Då gäller det att strider för attRikspolisstyrelsen har mycket pengar att fördela såatt kan få mer pengar till sittförfogande.Anf. 35 Justitieminister ():Herr talman! Att jag säger att det är Rikspolissty-relsen som har begärt pengar beror på att det är justde som har begärt pengar, och inte den nationellainsatsstyrkan. Men i underlaget finns med bland annatbehovet av den och att vi skavara skyddade mot terroristattacker.Jag får alltså information. Vi lär oss alla hela tidenkontinuerligt. Jag vill inte på något sätt säga att jag ärfullärd - jag kommer säkert att lära mig mycket nästavecka. Jag kommer därefter inte heller att vara full-lärd, utan det är någonting som sker, ocksådet i takt med utvecklingen.När det gäller skyddet mot terroristattacker var detså att regeringen efter tillsatte enutredning, som leds av justitierådet . Vikommer förhoppningsvis att få svar på många frågorinom och se hur vi även fortsättningsvisbäst kan skydda oss mot eventuella terroristattacker ivårt land.Anf. 36 ():Herr talman! För att få en fullödig information omvilken verksamhet det än är, är det absolut förnämstasättet att besöka verksamheten och att ha en kommu-nikation med dem som finns och arbetar i verksam-heten. Så försöker jag arbeta när jag vill ha reda påhur polisverksamheten fungerar. Jag har besökt polismyndighet efter polismyndighetför att ta reda på hur verkligheten ser ut.Därför menade jag när jag sade att jag tycker attdet är att kommer tillNationella insatsstyrkan, därför att det är det endasättet att få se och höra hur verkligheten ser ut.Jag tycker att det är oerhört viktigt att tartag i frågan när det gäller vårt försvar. Här kan jagkänna en viss oro när försvaret nu börjar prata omsina försvarsstyrkor, hur det ska ske i förhållande tillden . kän-ner säkert till hur de tongångarna går.Jag vill slå ett slag för att vi ska vara väldigt månaom den och den kompetenssom de har skaffat sig. Vi ska slå vakt om att de skafå finnas kvar. Vi ska se till att de får resurser för attkunna arbeta vidare på det sätt som de har startat uppoch som också är väldigt nöjdmed.Om de inte får de resurser de behöver och inte fårdet stöd de behöver kommer jag att ligga i som entätting här. Jag ger mig inte. För mig har det blivit litegrann av en hjärtefråga. Jag har drivit den här underså , och jag tänker fortsätta att göra det.Sverige behöver , och jag troratt också är medveten om det.Kom ihåg det! Jag ger mig inte, utan det är bäst att setill att de får pengar.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:195 omframtidens tingsrättsorganisation i . 37 Justitieminister ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor i anledning av rapporten i län.Sedan några år tillbaka bedrivs ett omfattande ar-bete med att reformera domstolsväsendet. Det över-gripande syftet med reformarbetet är att säkerställa attverksamheten även bedrivs på ett rättssä-kert och effektivt sätt.Regeringen har ställt upp ett antal mål för föränd-ringarna i tingsrättsorganisationen. Dessa mål är attbibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för enstärkt beredningsorganisation, skapa förutsättningarför återkommande kompetensutveckling, öka möjlig-heterna att specialisera verksamheten, säkerställamöjligheterna att rekrytera personal och förbättrasamordningen med rättsväsendets övriga aktörer. Föratt förena dessa mål krävs olika lösningar för olikadelar av landet.De organisationsförändringar som har ge-nomförts har i första hand rört de mindre tingsrätter-na. I en skrivelse till , Reforme-ringen av domstolsväsendet - information och upp-följning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112), an-förde regeringen att det finns skäl att överväga omden nuvarande organisationen i storstäderna är ända-målsenlig. Enligt skrivelsen finns det anledning att seöver organisation, arbetsformer och ledningsfunktio-ner i . Vid behandlingen av skri-velsen uttalade tillfredsställelse över attorganisationen i storstäderna nu kommer att övervä-gas (bet. 2000/01:JuU29 s. 9).I den av nämnda rapporten (dnrJu2002/7970) som lämnades i slutet av förra åretredovisar utredaren, generaldirektören , sitt förslag till ny organisation av tingsrätterna iStockholms län. Syftet med rapporten är att den skautgöra underlag för ett principbeslut i organisations-frågan. Rapporten har remissbehandlats.Vi överväger nu förslaget inom Justitiedeparte-mentet. En utgångspunkt är att skapa en långsiktigthållbar lösning. För att åstadkomma det bör länet sessom en helhet. är en samman-hållen region vad gäller arbetsmarknad, bostäder ochkommunikationer. Fördelarna med detta bör tas tillvara.Det är min förhoppning att jag snart ska kunna geett besked om hur regeringen ser på den framtidatingsrättsorganisationen i län.Anf. 38 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret på mina frågor. Det var tre frågor, ochjustitieministern ger ett svar.Regeringen har angivit ett antal mål, och visst ärjag medveten om det. De målen för tingsrättsorgani-sationens utveckling eller förändringar har nyligenockså utvärderats. När man läser den utvärderingen -som man kan ha en hel del synpunkter på förutsätt-ningarna för - framgår det ändå att det inte finnsnågot entydigt stöd som talar för att målen uppnåsgenom just sammanläggningar. Det tycker jag är ettmemento att ta fasta på för regeringen i den fortsattaprövningen.Det andra är att justitieministern säger att manöverväger ett antal saker. Då är det två signaler somministern ger i svaret. Det ena är att det ska vara enlångsiktig lösning, och det andra är att Stockholmslän är en helhet.Låt mig kommentera långsiktigheten. Stockholmstingsrätt har haft uppenbara bekymmer under en långtid. Det är rätt och viktigt att se över frågan omStockholms tingsrätts organisation, men frågan är omde direktiv som givits ger utrymme för att göra dettapå ett sätt som verkligen är långsiktigt. Man har jufokuserat på de tingsrätter som fungerar väl och görförändringar i den delen.Sedan gäller det länet som helhet. Det är väl all-deles uppenbart att det pågår en utveckling som be-strider det synsättet. Länet är mycket mer mångfaset-terat. Det är flera regionala kärnor och en utvecklingmot en ökad kontakt med . Det pågåralltså en helt annan regional utveckling än den somregeringen verkar hålla fast vid.Låt mig ta som ett exempel. Det är ettområde med 80 000 invånare och 80 olika språk. Detär långt ifrån en helhetsbild som ges i det samman-hanget. Ändå verkar det som att regeringen tycker attStockholms län är en enhet där man enkelt kan hante-ra allt på samma sätt. Detta säger jag som en kom-mentar.Men ministern svarar inte på mina frågor, och jagvill bara upprepa dem:Vilka ytterligare åtgärder är justitieministern be-redd att vidta för att pröva i vilken mån storskalighetinom domstolsorganisationen förbättrar rättsväsendetutifrån ett medborgarperspektiv? Den frågan harnämligen inte prövats ännu, och ändå är storskalighetkännetecknet för den verksamhet som föreslås. Attgöra domstolsorganisationen i till enexperimentverkstad för domstolar av en storlek somsaknar motsvarighet i landet i övrigt skulle vara ettansvarslöst vågspel med människor, pengar och yt-terst medborgarnas tilltro till rättsväsendet. Därförvore det värdefullt om man verkligen prövade ochvisade intresse av att ifrågasätta den kultur som up-penbarligen är rådande i dagsläget.Min andra fråga är: Är justitieministern beredd attförnya uppdraget i syfte att pröva alternativa vägar irättsväsendet och bevara de nuvarandetingsrätterna i ? Det finns ju alltidflera sätt att lösa ett problem. I utredningföreslås bara två varianter på samma tema, inte andralösningar som det också har pekats på i olika sam-manhang.Jag tycker att det finns alla skäl i världen för rege-ringen, om man söker medborgarperspektiv och när-het, att verkligen ta fasta på dessa frågor och göra enförnyad studie.Anf. 39 ():Herr talman! Jag har en erfarenhet som jag delarmed en stor majoritet av svenska folket. Jag har fak-tiskt aldrig varit inkallad till en tingsrätt. Jag tror attdet är viktigt att ta fasta på att det är vanligt att kom-ma till en tingsrätt för en domare, en advokat ochnågra andra, men det är mycket ovanligt för de flestamedborgare i vårt land, och det ska vi vara väldigttacksamma för.Jag tror att det är väldigt viktigt att tänka på dettanär man ser på vad man kan rationalisera här i livet.Minutvalsen blir, som bekant, naturligtvis inte bättreav att man spelar den lite fortare. Vi ska ta fasta på attdet är en ovanlig företeelse att komma till en tingsrätt.De finns de som företräder synen att vi ska ha enstorskalig verksamhet, och den utredning som gene-raldirektör har lagt fram präglas just avsynsättet att effektivitet i rättstillämpningen och rätts-utövningen uppnås bättre av storskaliga lösningar,framför allt i geografiskt hänseende.Jag tror att detta är en felsyn. Jag tror för min delatt en hel del av de uppgifter som generaldirektörentar fram i sin egen utredning visar att det är högreeffektivitet i rent matematiska termer på de mindretingsrätterna, särskilt på de allra minsta. Med statistikkan man bevisa mycket, men jag säger inte att dettaär korrekt, för det är skillnad mellan ett tvistemål iNorrtälje tingsrätt och Penserfallet i Stockholmstingsrätt. Det är oerhört olika saker som tar olikaresurser i anspråk.Ändå menar jag att det viktigaste i det här sam-manhanget är att se till att man inte gör en god tanketill en avigsida genom att tro att man kan spara peng-ar på detta. I utredning framgår väldigttydligt att man inte har gjort några ekonomiska be-räkningar alls i den hittillsvarande utredningen. Men ide direktiv som statsrådet utfärdade den 1 november2001 tog man just sikte på att lösa de problem somfinns i . Dessvärre har utredning-en kommit att vända på det hela och börjat med desmå tingsrätterna. Hitintills har man undvikit att taupp frågan om vad som ska ske med den stora tings-rätten, nämligen , där de flestaproblemen finns. Jag förstår alla de små tingsrättersom känner oro över att utredaren har valt att slå desmå först, för att vara lite drastisk.Jag tror att man ska tänka sig väldigt noga för in-nan man går på det förslag som utredaren har före-lagt. Det finns också, som var innepå, tänkbara alternativ. Jag ska inte förespråka någonform av specialisering, för det finns vissa nackdelarmed det också, men advokater är, som justitieminis-tern väl känner till, flyttbara mellan olika domstolar.Jag tror att man också måste tänka på att domare kanvara flyttbara mellan olika domstolar. Det kan vara enväl så god tankegång som tanken på att flytta självadomstolen.Anf. 40 Justitieminister ():Herr talman! Låt mig först säga att det är riktigtatt det ligger ett förslag. Det är bara ett förslag. Jagkan inte ge något slutligt svar på den här frågan.Det är någonting som bereds . Vikommer att kunna presentera förslag till en lösninginom kort.Det här är en utomordentligt svår fråga, och detgäller att hitta en bra och långsiktig lösning. Ett avproblemen är att de som arbetar i domstolarna vill habesked om vad som gäller. Det gäller inte bara iStockholms län, utan det gäller också ute i landet. Detär ofta det som vi får höra mest, att man vill veta vadsom händer. När nu ett beslut ska fattas om Stock-holms län gäller det att vi fattar ett beslut som inteomedelbart blir föremål för diskussioner om att manska ändra . Men, som sagt, vi kom-mer att kunna presentera ett förslag till beslut inomkort, dock inte här , tyvärr.Frågan om domstolssammanläggningar tycker jagär en av de allra svåraste frågorna. Det finns för- ochnackdelar. Sammanläggningar av de mindre domsto-larna har ju utvärderats. har av natur-liga skäl inte kunnat utredas. Men först och sedan generaldirektören har, på rege-ringens uppdrag, utvärderat de sammanläggningar avtingsrätter som genomfördes . Det var ettinitiativ som regeringen tog därför att det, när ettantal sammanläggningar hade gjorts, kom rapporteroch åsikter från olika håll. Vi tyckte att det var värde-fullt att stanna upp och se om det blev de fördelarsom man hade trott. Det här är någonting som vihåller på att analysera, men det finns vissa för- ochnackdelar med sammanläggningar.När det gäller själva rättsväsendet blir vi ofta på-minda om att det är väldigt svårt att tillsätta tjänsterpå mycket små domstolar. Det är viktigt. Det är junågonting som vi ständigt kommer i kontakt med.En annan sak som är viktig, och som är en fördel,gäller kompetensutvecklingen. Om man sammanläg-ger domstolar blir det kanske fem, sex domare i stäl-let för en, två eller tre. Det handlar om att kunnaarbeta på ett modernt sätt i fråga om föräldraledighet,att man ska kunna täcka upp för varandra och så vida-re.Men jag tycker faktiskt att det är viktigt att maninte bara ser på rättsväsendet. Det är viktigt för en ortatt kunna behålla sin domstol, och det måste ocksåvägas in i bedömningen. Så det här är väldigt svåraöverväganden. Jag tycker att det är viktigt att vi inteskyndar för fort. Det var därför som vi stannade uppoch gjorde den här utvärderingen.Reformarbetet kommer att fortsätta. Det kommersäkert att fortsätta oavsett vilken regering vi har,eftersom domstolar, liksom andra myndigheter,kommer att behöva utvecklas på olika sätt, men vi skainför varje enskilt beslut noga överväga vad som ärdet bästa.Det som vi nu först måste ta ställning till är hur viska ha det i . nämner att han inte har varit kallad till domstol.Även jag som har varit verksam i samtliga domstolari tycker att det är ett mycket svårtbeslut.Det kommer att presenteras ett förslag till beslutinom kort.Anf. 41 ():Herr talman! Justitieministern håller fast vid attdet har utvärderats, men den utvärdering som nyligenkom om förändringar av tingsrättsorganisationenhade ett begränsat uppdrag. Uppdraget var inte attstudera i vad mån storskalighet inom domstolsorgani-sationen verkligen förbättrar rättsväsendet utifrån ettmedborgarperspektiv.Det svar som denna utredning ger är inte helt en-tydigt i fråga om de mål som regeringen har satt uppför organisationernas förändring. Det låter också somom vi pratar om små tingsrätter i väldigt minimalform. Men vi är alla medvetna om att flera av detingsrätter i som vi pratar ommed andra mått mätt är relativt stora. Stockholmstingsrätt är landets i särklass största domstol. Om detvore så att storskalighet skulle förstärka möjligheter-na till tjänstetillsättningar, kompetensutveckling ochså vidare skulle rimligen visa attden är den kronjuvel som eftersträvas för tings-rättsorganisationen. Ändå är det som Stockholmstingsrätt visar motsatsen. Man har uppenbara be-kymmer, men jag har inte funnit stöd för att de andratingsrätterna har problem på dessa områden.Det finns alternativa sätt att lösa detta. Det bordevara av intresse för regeringen, speciellt när det finnsen tydlig trend som blåser genom hela ochriktar in sig på storskalighet för att man tror att lös-ningarna finns där. Det borde vara viktigt för rege-ringen att söka ifrågasätta den trenden och se om denverkligen håller för en mer ingående prövning. Detskulle vara en fördel också i detta sammanhang.Ibland jämför man med sjukhus och specialiseringpå sjukhusens område. fick vi en rapport frånSocialstyrelsen som var kritisk mot just ett sådantupplägg. Verkligheten och vi människor är komplexa.Man tappar helhetsbilden och den utveckling som göratt man kan bli bemött som en hel människa och intebara som en delmänniska.Risken är likartad i detta fall, inte minst i demånga frågor som är vanliga i områden som till ex-empel , där bilden är mycket komplex ochviktig att ha med sig. Det är viktigt att man är specia-list på hela människan och inte bara på delar.Jag tycker att det finns all anledning för regering-en och ministern, även om man inte avslöjar vad mankommer att fatta för beslut, att säga om man är be-redd att vidta någon ytterligare åtgärd i akt och me-ning att pröva om storskalighet inom domstolsorgani-sationen verkligen har förbättrat rättsväsendet utifrånett medborgarperspektiv och om man är beredd attpröva alternativa vägar och bevara tingsrätterna iStockholms län. Är en sådan slutsats tänkbar förregeringen? Det borde ministern kunna ge besked om.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tror att det skulle vara värdefulltom statsrådet ville ge någon antydan om sin syn pådet som jag föreslog, nämligen att man inte baraskulle arbeta med att flytta tingsrättsorterna utanockså flytta domarna och därmed ärendena. Detskulle kunna ge en annan form av effektivitetsökningsom man inte hittar i denna utredning. Så har man tillexempel gjort inom skatteväsendet och med storframgång, enligt mitt förmenande. Jag tillhör skat-teutskottet.Det finns en annan synpunkt på detta. Jag förståratt man på de olika tingsorterna nu är i behov av ettbeslut som regeringen måste ta, men detta berorganska mycket på den ordning som utredaren harhaft. Han har gått på de små tingsrättsorterna förstoch inte tagit itu med huvudproblemet som gjort attstatsrådet har tillsatt denna utredning, nämligen deproblem - och möjligheter - som finns inom . För att ge ett perspektiv kan jag näm-na att de andra åtta tingsrätterna i harsammanlagt 70 domare. är i sig själv större änsamtliga de andra åtta tingsrätterna.Kerstin har talat om tingsrätt.Låt mig avsluta med att citera några synpunkter frånNorrtälje tingsrätt. Den mycket erfarne lagmannen skriver följande:"Av utredarens uttalanden framgår . att han an-ser att - som med sin inskriv-ningsmyndighet är en av landets största tingsrätter -inte har något existensberättigande om huvudmanna-skapet för inskrivningsväsendet flyttas från domstol-sväsendet till lantmäteriet. Att på detta sätt bli dömdtill döden i sin frånvaro på grund av omständighetersom ännu inte inträffat känns naturligtvis inte särskilttillfredsställande."Anf. 43 Justitieminister ():Herr talman! Som vi alla känner till har ett antalsammanläggningar gjorts. Sedan har man utvärderatdet. Utgångspunkten har varit att det finns nackdelarmed alltför små domstolar. Man har fåttrapporter, precis på det sätt som , om att antagligen ärför stor. Det har man kunnat konstatera när man jäm-fört med andra domstolar i länet. Det var också ut-gångspunkten för det reformarbete som pågår iStockholms län och som jag inte kan ge något exaktbesked om , men inom kort.När det gäller att flytta domare finns det med iförslagen från . Det är naturligtvisnågonting som vi också får analysera närmare. Det ärviktigt att tänka fritt och pröva olika lösningar för atthär, liksom inom andra områden, strävaefter förbättringar. Det gäller att hitta den lämpligaformen för och också andra delar. Detär det arbetet som pågår nu.Det som gäller och inskrivning-smyndigheten som relativt har flyttat dit finnsi och för sig inte med i förslag.Men detta är bara ett förslag än och ingen-ting annat.Anf. 44 ():Herr talman! Jag noterar att justitieministern intevill ge någon antydan om huruvida man från rege-ringens sida är beredd att pröva den nuvarande tren-den och fråga sig om det är rätt med den storskalighetsom är högsta mode i många olika utredningssam-manhang. Vi får väl anledning att återkomma tilldiskussionen.Stockholms län är mycket mer mångfasetterat änen enhet, vilket jag hoppas ministern är medveten om.Det är inte längre en region på det sättet. Vi har enutveckling mot som öppnar helt andramöjligheter och helt andra kontaktmönster. Lås intein oss i en gammal regionstruktur med statlig nyckel!Det vore trist. Detta har betydelse för hela rättsväsen-dets utveckling framöver.Det finns också en omotiverad likriktningsiver.Det finns uppenbarligen en tro att jämnstora tingsrät-ter, vare sig de är tre eller fem, skulle leda till enframtida målframgång - höll jag på att säga - förrättsväsendet. Men det måste vara tydligt belagt attdet verkligen får sådana resultat. Det är det inte iutredningarna. Snarare visar många tecken på att detär precis motsatt väg som man behöver gå för att fåen framgång ur ett medborgarperspektiv, ur ett rätts-säkerhetsperspektiv och också med all sannolikhetekonomiskt.Det finns alternativ: centrifugera mål eller genom-föra andra lösningar. De kan vara väl värda att prövaom man verkligen vågar ifrågasätta det högsta modet,storskalighet, som gäller inom rättsväsendet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:183 om fi-nansiell samordning för sjukvård och rehabilite-ringAnf. 45 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag har för avsikt att vidta när det gällersamverkan och samordning mellan olika rehabilite-ringsaktörer inom rehabiliteringsområdet.För att understryka vikten av att den negativa ut-vecklingen inom ohälsoområdet vänds och för att ökakraften i genomförandet av åtgärder har regeringenformulerat ett mål för ökad hälsa i arbetslivet.