prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — Jag vill först bara säga till TomasHögström att han inte talade om att statsrådet i inter-pellationsdebatten sade att kommuner och landstingskulle få 4,3 miljarder extra 2004 men att Moderater-na i den reservation som han hänvisade till sade nejtill detta.Herr talman! Kommunerna och landstingen harhand om de grundläggande välfärdsverksamheternaskolan, vården och omsorgen. Det är tre grundstenarsom välfärden vilar på. Det är oerhört viktigt förmedborgarna att skolan, vården och omsorgen är avbästa kvalitet, att de kan känna sig trygga för sinabarn i skolan och för sina äldre när dessa blir gamlaoch svaga.En bra utbildning och trygga uppväxtvillkor föralla barn och ungdomar är viktigt för tillväxt ochframsteg, och detta är något som alla kommuner börkunna erbjuda sina medborgare. Landets kommuneroch landsting har dock mycket olika förutsättningarför att kunna bereda sina medborgare en bra kommu-nal service. Det kommunala utjämningssystemet är enförutsättning för reell självstyrelse i landets allakommuner. Det handlar om att alla invånare i Sverige- från norr till söder - ska kunna få en bra skola samtgod vård och omsorg. Det behövs därför en rättvisfördelning av landets tillväxt, och då måste vi ha enutjämning mellan kommunerna och landstingen.I en jämförelse står sig våra svenska kommunerväl mot kommuner i de flesta andra länder. Vårakommuner har - vad som än har sagts här fråntalarstolen - starkare självstyrelse, de tar ett störreansvar och de ger som regel också sina medborgaremycket bättre service. Den svenska kommunsektornhar också internationellt sett en mycket hög andelegenfinansiering av verksamheter i form av skattein-täkter.När det gäller regionala skillnader visar uppgifterfrån på en stor skillnadmellan de fattigaste och rikaste regionerna i flertaletländer. Enligt uppgifter är det landsom har den minsta spridningen mellan olika regio-ner. De regionala klyftorna förefaller i varamindre än i flertalet övriga länder i EU. En av för-klaringarna till att vi har mindre regionala klyftor ärjust vårt kommunala utjämningssystem, genom vilketdet sker en långtgående utjämning av skatteinkomsteroch sådana merkostnader som kommunerna inte själ-va kan påverka.Däremot är det viktigt att vi uppmärksammar deregionala obalanser som finns i . Desenaste åren har storstäderna med i spet-sen och flertalet större städer vuxit kraftigt. Jämsidesmed detta har närmare 200 av numera 290kommuner en minskande eller stagnerande befolk-ningsutveckling. Kommuner och landsting som tapp-ar befolkning får efter hand allt svårare att upprätt-hålla en hög kvalitet inom skolan, äldreomsorgen ochsjukvården. finns därför ett särskilt statsbi-drag för kommuner och landsting med befolknings-minskning, vilket ju bland annat är motståndare till. Utjämningskommit-tén har som en uppgift att analysera hur kommuneroch landsting med kraftig befolkningsminskning kanges likvärdiga förutsättningar att tillhandhålla vård,omsorg och utbildning.Kommunsektorns finanser förbättrades under desista åren av , och denna positiva utveck-ling fortsatte även av 2000-talet.De förbättrade kommunala finanserna var främst ettresultat av en god tillväxt, en ökad sysselsättning ochstatliga resurstillskott som förstärkte inkomsterna ochminskade kommunernas kostnader för arbetsmark-nadspolitiken och socialbidragen.Den ekonomiska utvecklingen präglas nu av osä-kerhet och internationell lågkonjunktur. Konsumenter håller igen. Tillväxt och sys-selsättning påverkas negativt. Osäkerheten i ekono-min sätter också sina spår i kommunerna.För att stärka kommunernas ekonomi föreslår re-geringen att det tillfälliga sysselsättningsstödet tillkommuner och landsting förlängs till att gälla ävenunder . kommer hela stödet att utgåsom ett generellt stöd och uppgå till 3 miljarder kro-nor. Regeringen föreslår dessutom ytterligare 300miljoner kronor till kommunerna för attförstärka det tillfälliga sysselsättningsstödet.Även den så kallade 200-kronan, som alla skatt-skyldiga betalar i inkomstskatt, kommer också nästaår att överföras till kommuner och landsting. Detinnebär att kommunsektorns ekonomi förstärks med1,. Sammanlagt tillförs kommuneroch landsting för att ge ytterliga-re möjlighet att utveckla verksamheten och förbättrakvaliteten. Detta är och Centerpartietemot.Den särskilda satsningen på vård och omsorg fort-sätter 2004 med ca . Vidare avsätts1,för att korta väntetiderna ochförbättra tillgängligheten inom sjukvården. Till dettaska sedan läggas den kraftiga satsningen på skolanunder . Bidraget ökar med 1miljard kronor till dess att det når en nivå om5 miljarder kronor . Här, ,har uppföljning visat att fler lärare haranställts, framför allt i . Kommunerna harockså satsat på mer personal till elevvård. Nästan3 000 heltidstjänster har tillkommit under det förstabidragsåret.Herr talman! Det är glädjande att just , den11 juni, invigs den kommunala databasen som ytterli-gare ska underlätta uppföljningen av den kommunalaverksamheten. Förutom att presentera själva databa-sen med nyckeltal kommer också Rådet för kommu-nala analyser att publicera två studier. Den ena studi-en är en jämförelse av kommunala verksamhetermellan kommuner med olika ekonomiska resultat,och den andra studien är en analys av kostnader,volymer och kvalitet med utgångspunkt i de nyckeltalsom finns i databasen. Med den kommunala databa-sen blir det möjligt att jämföra kommuner med var-andra på ett rationellt och tillförlitligt sätt. Databasenkommer också att underlätta kommunernas egenuppföljning och utvärdering liksom statens uppfölj-ning av sektorn som helhet utifrån nationella mål förolika verksamheter.Som sades tidigare finns det i betänkandet 29 re-servationer. Som också har sagts avvisar Moderaternaoch förlängningen av det tillfälligasysselsättningsstödet. Det innebär att kommunernamed vårt förslag - Socialdemokraterna, - får 3 miljarder mer i generelltsysselsättningsstöd för att möta en ansträngd ekono-misk situation. Jag är övertygad om att kommunernahellre tar emot ett tillfälligt stöd än inget stöd alls,som skulle bli fallet om och Centerpar-tiet finge bestämma.De borgerliga partierna har lagt fram var sin re-servation angående utjämningssystemet. Det spretarsom vanligt åt fyra olika håll.Jag förvånas över att , JörgenJohansson och , som i reservationenskriver att "dagens utformning av utjämningssystemetfungerar generellt sett bra", ändå tror sig kommaöverens med som anser att det kommu-nala utjämningssystemet bör avskaffas. Det går inteihop, ! Ni samarbetar med detkommunala utjämnningssystemets största fiende. NärLena Ek skriver att systemet ska utjämna såväl skill-nader i skattekraft som strukturella skillnader, somjag också instämmer i, är det just det som Moderater-na är helt emot och därför vill att systemet avskaffas!Utskottet anser, som så tidigare, attdet inte är aktuellt att ompröva de grundläggandeprinciperna för det nuvarande utjämningssystemet.Jag vill också erinra om att det pågår en utredningvars främsta syfte är att se över målen för kostnads-utjämningen samt vid behov föreslå förändringar isystemet. Uppdraget ska redovisas . Jagser fram emot livliga diskussioner omutredningens förslag.De borgerliga partierna har lagt fram var sin re-servation angående pengsystem och alternativa drifts-former.Längst går , som snart sagt vill ha enpeng till allt: skolpeng, äldrepeng, friskpeng och såvidare - allt för att den enskilde ska gå runt och väljaden "producent" man föredrar.Kristdemokraterna anser i sin motion att närings-livet måste vitaliseras för att använda skattepengar påett effektivt sätt och ta till vara nya sätt att bedriva enviss verksamhet.Det verkar mer och mer som att vård, skola ochomsorg skulle kunna vara en inkomstbringandebransch för näringslivet - om man läser de borgerligamotionerna, där man bortser från det som är kärnan ivälfärden, nämligen att kommunernas och landsting-ens huvuduppgift är att ge alla kommuninvånare enbra service med hög kvalitet inom skolan, vården,barn- och äldreomsorgen.Finansutskottet anser att frågan om hur kommu-nerna väljer att organisera sin verksamhet inom deramar som ges av de nationella målen och kvalitets-kraven i hög grad är en fråga för den kommunalasjälvstyrelsen.Moderaterna och har en gemensamreservation om självstyrelse. Finansut-skottet instämmer i uppfatt-ning i denna fråga, nämligen att det generellt settgäller att staten och kommunerna samverkar på skildaområden och i olika former för att uppnå gemensam-ma samhälleliga mål. Utifrån det synsättet är detvarken lämpligt eller möjligt att en gång för alla draorubbliga preciserade gränser i grundlag kring enkommunal självstyrelsesektor.Samtidigt kan jag inte låta bli att undra över attLena Ek, och harskrivit ihop sig med i denna fråga. Mo-deraternas syn på självstyrelse handlar omvad som blir kvar när de har infört nationell skolpeng,äldrepeng, med flera pengsystem, och dessutom harinfört en "lagstadgad utmaningsrätt som skall geprivata företag möjlighet att framtvinga upphandlingav sådan verksamhet som inte utgör myn-dighetsutövning".Vart tar då den kommunala självstyrelsen vägen,? Med syn på kom-munal självstyrelse finns det inte mycket kvar förvare sig eller andra kommunpolitiker attstyra över. Funderar inte alls övereventuella skillnader mellan och Modera-ternas synsätt vad gäller innehållet i den kommunalasjälvstyrelsen?Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till förslageti finansutskottets betänkande och avslag på reserva-tionerna.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag vill helt kort vända mig till SoniaKarlsson eftersom hon inledningsvis gjorde en storsak av regeringens förslag och regeringens politiksom bygger på att man är alla goda gåvors givare.Hela hennes anförande präglades av detta.Det är lite märkligt när hon recenserar statsrådetLövdéns interpellationssvar utifrån att det finns ettgenerellt sysselsättningsstöd som är bra för kommu-nerna och 200-kronan - en annan generell insats.Men statsrådet säger att generella tillskott inte ärtillräckligt för att vända utvecklingen.Om nu generella tillskott inte är tillräckligt för attvända utvecklingen hade det varit intressant att höraSonia redovisa vilka övriga åtgärder manavser att föreslå och genomföra. Av statsrådets svarkan man utläsa att det behövs andra insatser. Vilka ärde andra insatserna? Vilka är de genomgripande för-ändringarna som Socialdemokraterna anser behövergöras men som inte redovisas? ochjag kan vara helt överens om att det behövs genom-gripande förändringar. Upp till bevis!Anf. 48 () replik:Herr talman! Varför jag sade att statsrådet hadetagit upp frågan om de vardärför att underlät att säga detta.Jag har läst interpellationen. Där stod det så.Detta är självklart inte tillräckligt, men det är enhjälp på vägen - som dessutom Moderaternasäger nej till. Det ligger mer på attförklara varför han tycker att 4,3 miljarder inte är tillnågon hjälp.Det är självklart att kommuner och landstingbland annat måste se över sin kostnadsutveckling.Problemet är ju nu att de har mindre inkomster menfortfarande lika höga kostnader som tidigare, när dehade en högre ersättning från skatteunderlaget än justnu på grund av den lågkonjunktur som råder.Anf. 49 () replik:Herr talman! Vi har i vår reservation med anled-ning av det tillfälliga sysselsättningsstödet konstate-rat: "Kommuner kan dock inte bygga sin verksamhetpå tillfälliga stöd utan de behöver tydliga och stabilaspelregler för en hållbar och balanserad ekonomi. "Det går inte att köra en politik utifrån vad vi ser Soci-aldemokraterna göra , i den situation som är, atttillfälligt lappa och laga i ett system som håller på attfalla sönder.Kommunförbundets rapporter visar att det som framstår som oroande kommer att bli än värre omdrygt ett tiotal år. Då är det väl också dags att vi nubörjar göra de förändringar som är nödvändiga - ochdet är genomgripande förändringar som behövs. MenSonia och socialdemokratin väljer att mör-ka, väljer att inte lämna besked.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag sade i min inledning att det tilloch med 2001 har varit en god utveckling i kommu-nerna. har skatteintäkter ochstatsbidrag tillsammans ökat med 100 miljarder kro-nor. Det beror på att det har varit en hög tillväxt ochen minskad arbetslöshet, och vi har fortfarande mins-kade kostnader för socialbidragen. Att skatteintäkter-na till kommunerna minskar beror på att vi nu har enlågkonjunktur.Fortfarande har de svenska kommunerna enmycket stor andel av sina intäkter via skattebasen.Det som är viktigt är, vilket vi alla går och väntar på,att denna lågkonjunktur vänds till en högkonjunktur.Då kommer också underlaget för kommunernas eko-nomi att växa. Sedan är det viktigt att man samtidigttittar på innehållet i sin verksamhet, om man är såeffektiv som möjligt och använder pengarna på bästasätt.Anf. 51 () replik:Herr talman! I mitt inlägg uppehöll jag migmycket kring det kommunala självstyret. Tittar vi påden gamle förtroendemannen för några decenniersedan, var det en ärbar man med mycket stort förtro-ende. är det en person som ska stå till svars fören massa frågeställningar och saker som någon annanhar beslutat om. Situationen för våra förtroendevaldaute i kommuner och landsting är alltså i det närmasteohållbar, som jag ser det. Det kommer, om den härutvecklingen får fortsätta, att bli allt svårare att re-krytera folk till de här uppdragen.Min fråga är då: Anser du det vara rimligt, somSkatteutjämningsutredningen har kommit fram till, attdet finns 127 specialdestinerade statsbidrag,som i detalj styr hur kommunerna ska agera? Frånkommunalt håll får man lägga ned enorma summorför att över huvud taget kunna rekvirera de pengarna.Är detta förenligt med ett bra kommunalt självstyre?I fråga om finansieringsprincipen är det sammatema, att man genomför reformer som inte är finansi-erade fullt ut. Det finns exempelvis en sak som dennakammare har beslutat om, nämligen att vi ska ha enfolkomröstning . Kostnaden för folkomröstning-en får respektive kommun stå för. Det är inte kom-munerna som har sagt att vi ska folkomrösta omEMU, utan det är den här församlingen. Är det interimligt att det är den som tar besluten som också stårför kostnadsbilden?Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja tillägga för JörgenJohansson att jag hoppas att det också är enärbar kvinna som står för förtroendet i kommunerna,så att det inte bara är män. Jag tycker att utvecklingenhar gått framåt.På frågan om de specialdestinerade bidragen kanjag svara att det finns en andel sådana, men den allrastörsta delen är de generella statsbidragen i påse, somvi har varit överens om att införa. Det är fortfarandede generella statsbidragen som är huvuddelen ochsom gäller. Sedan måste i vissa delar hamöjlighet att också ge riktade bidrag, exempelvis tillskolan, om vi tycker att det är en viktig verksamhetsom vi behöver stötta tillfälligt. Sedan ska de också ini de generella statsbidragen.Vad gäller folkomröstningar har vi haft sådana ti-digare, och kommunerna är med och betalar dem.Anf. 53 () replik:Herr talman! Vad gäller statsbidragen till skolanär de så utformade, att oavsett om behovet atttillgodogöra sig statsbidragen och få behålla demfinns eller ej måste man trots allt bygga ut. Man be-skär kommunernas möjlighet att använda skolan i dentotala omstruktureringen. När man då ställer kravetom en ekonomi i balans måste man också ge kom-mun- och landstingspolitikerna tillräckliga redskapför att de ska kunna arbeta med sin verksamhet. Sombidragen är utformade finns inte den möjlighe-ten.Jag vill också passa på tillfället att svara på denfråga som du ställde i talarstolen vad gäller Center-partiet och utjämningssystemet. Vi har betonat att detnuvarande systemet har skönhetsfläckar och behöverses över. Men vår målsättning är givetvis att höjaskattebasen för kommuner och landsting så att mankan minska den här typen av utjämningssystem. Detblir ju följden. Såväl bidrag som utjämningssystemminskar ju. Jag tror att vi är överens om att manmåste ha ett skatteutjämningssystem som jämnar utstrukturskillnader och som jämnar ut skillnader iskattekraft för att kunna erbjuda en lika vård, en likaomsorg och en lika skola - precis det jag framhöll imitt anförande.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag är tacksam för att och tycker det. Det var också det jagunderströk. Mitt bekymmer är det sällskap ni harkommit i, när ni håller med , som heltvill avskaffa det här. Det var det som var problemet.Jag tycker att ni ska fundera på det, särskilt nu införer stämma.Vad gäller skolpengen har det varit viktigt, somjag sade, att rikta pengar till en verksamhet som viverkligen har känt behöver värnas. Vi kan nu ocksåkonstatera att man har ökat antalet lärare och andrainom skolan med 3 000 inom det första bidragsåret.Men det är givetvis . Jag håller med om att detska in i de generella statsbidragen sedan, för attkommunerna på ett bra sätt ska kunna avgöra hurverksamheten ska se ut.Vad gäller skattebasen har, precis som jag sade,kommuner en bred skattebas.Den är bredare än i de flesta kommuner i andra län-der. Av kostnaderna täcks av skatteintäkternaoch av statsbidragen.Anf. 55 ()replik:Herr talman! När man hör utta-lande om situationen när det gäller lärare i skolan ärdet lite grann som om man var förflyttad och romanen , där vi lever i den bästa avvärldar och odlar vår trädgård. Så är det inte riktigt,tyvärr.Det är bra att kommunerna har fått extra tillskottav pengar till personal. Men trots att de har fått dettaär av dem som undervisar i våra skolorinte behöriga för det de undervisar i. Det är klartkonstaterat, bland annat från ,att det finns ett tydligt samband mellan elevernasresultat, elevernas förmåga att lära sig och den ut-bildning som den undervisande läraren har. Det här ärett stort problem.Vidare är det ett stort problem att vi om ett par årkommer att sakna 55 000 behöriga lärare i våra sko-lor, alltså ännu fler än . Vi kan se att ett antallärarutbildningar inte får tillräckligt med sökande, tillexempel till språklärarutbildningar. På ett par håll pålärarhögskolor och liknande läggs språklärarutbild-ningar ned därför att man inte hittar tillräckligt mångasom vill söka. I förlängningen innebär det att språk-undervisningen i det här landet kommer att drabbasoerhört. Vi har svårt att rekrytera lärarkandidater tillutbildningar i framför allt de naturvetenskapliga ochtekniska ämnena. Även här - och det här är oerhörtviktiga ämnen för framtid - kommer det attfinnas en brist.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag kan understryka att utbildnings-utskottet har haft en stor debatt och har ettsärskilt betänkande som handlar om lärare, lärarut-bildning och hur man ska få fler lärare. Det har nogaberetts. Det kanske inte riktigt är finansutskottetsområde.Gunnar och reservation ärju skriven med anledning av de extra pengarna tillskolan. Det är ändå så, som jag har sagt, att det förstabidragsåret har det blivit 3 000 fler anställda, till stordel lärare. Och inom den här perioden kommer vi attfå 15 000 fler anställda bara av den delen. Det anserjag är väldigt bra. Sedan är det mycket arbete, somsärskilt utbildningsutskottet gör, just med hur manska få fler att vilja bli lärare och att vidareutbilda sig.Anf. 57 ()replik:Herr talman! Givetvis är detta i första hand ut-bildningsutskottets fråga, men vi diskuterar ju härläget i kommunerna. Och lärare är ändå en av kom-munernas nyckelgrupper när det gäller anställda. Deär basen i en av de viktigaste verksamheterna somkommunerna bedriver. Det är klart att man måstevara bekymrad när det finns prognoser som visar attvi får oerhört svårt att fylla platserna där.Anf. 58 () replik:Herr talman! Då vill jag understryka för GunnarNordmark att det är av det skälet som vi har riktatsärskilda pengar till kommunerna, just till skolansområde, till fler lärare och annan personal.Anf. 59 () replik:Herr talman! Det är inte bara kommunernas eko-nomi, utan även diskussionen, som behöver ett litetmått av sanering, tycker jag.Jag börjar i den ena ändan. När det gäller egna valsäger att vårt parti är för att skatte-pengarna helt enkelt, om jag tolkade det rätt, användsför att stimulera näringslivets vinstintresse. För attsanera det missförståndet vill jag citera direkt ur vårmotion. Vi skriver: "i de fall det är fråga om gemen-samma servicetjänster och det bedöms att valfrihet,effektivitet, kvalitet och ekonomi skulle gynnas." Dethandlar alltså om en situation där också skattebetalar-nas intressen av kvalitet och ekonomi gynnas. Denalternativa driftsformen är ett verktyg och inte ettegenvärde.Då kan vi, och jag, diskutera vä-sentligheter i stället för missförstånd.En fråga hänger kvar i luften. Det gäller det härmed urholkningen. säger att det hartillförts pengar. Jag läser ur rap-port där man skriver att urholkningseffekten uppgårtill 2006 och att statsbidragensammantaget därmed försvagas realt med 18 miljar-der kronor . Då kan ju inteKommunförbundet och båda ha rätt.Då undrar jag i all ödmjukhet vem har räknat rätt.Anf. 60 () replik:Herr talman! Allra först vill jag läsa vad som stårpå s. 18 i vårt betänkande:"m.fl.(kd) anför i motion Fi24 attnäringslivet måste vitaliseras så att använda skatte-pengar på ett effektivt sätt och snabbare kan ta tillvara nya sätt att bedriva en viss verksamhet. "Det är direkt citerat från er motion. Det var detena, och det var det jag hänvisade till. Jag tycktekanske att det fick en liten övervikt. Det viktiga måsteändå vara att verksamheten i kommunerna är föreleverna i skolan. Den är för de äldre i äldreomsor-gen, och den är för dem som behöver sjukvård.Sedan gäller det urholkningen av statsbidragen.Under den borgerliga tiden 91-94, om jag får påmin-na om den, gjordes faktiskt statsbidragen nominella -det var det första. 1993 minskade man också det ge-nerella statsbidraget med 7 ½ miljarder kronor. Vi harfaktiskt ökat statsbidragen, och nivån harfrån 1996 till ökat med ca 31 miljarder kronor.Att annat kostar och att detta används är en sak,men då tycker jag att mer skulle frågasig hur det hade varit om regering och riksdag intehade tillfört de här 31 miljarderna under de här åren.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag är glad för varje miljard som till-förs. Det är ett av skälen till att vårt parti tillför ytter-ligare ett antal miljarder mer än regeringspartiet tillden här sektorn och dess verksamhet som vi bådavurmar för.Jag tolkar svar som att bedöm-ningen är att har räknat rätt och attKommunförbundet har räknat fel. Vi får kanske räknaom på olika håll.Jag tänkte också ställa en fråga rörande det härmed skatteandelen som försörjningsandel i den kom-munala sektorn i en internationell jämförelse. Mönst-ret har trots allt varit att den delen har minskat i Sve-rige.Det finns då en oenighet när det gäller statsbidra-gens urholkning eller inte, men den relativa andelenav skattefinansieringen av kommunernas verksamhethar minskat. Är det en utveckling somSonia vill vända på? Och överensstämmerdärmed hennes önskemål med våra, nämligen attkommunerna ska få en större andel egen skattefinan-sierad bas trots att vi redan nu anses ligga lite över deandra länderna, som om de nu skulle vara en norm föross?Anf. 62 () replik:Herr talman! Som jag sade täcktes av kom-munernas och landstingens kostnader 2002 av skat-teintäkter. Sedan var statsbidrag. Man måste välsäga att det är en stor andel av kostnaderna som skat-teintäkterna täcker.Jag tror också att man kan säga, om man tittarnoga på hur det var förr, att vi har ökat basen tillkommunerna. Vi har ju nu minskat egenavgifterna.Två tredjedelar har försvunnit. Det är bara en tredje-del kvar. Det har ökat skatteinkomsterna för kommu-nerna, så jag tror faktiskt att det är lite åt det andrapositiva hållet.Anf. 63 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Under slutet av 1990-talet och för-bättrades kommunsektorns ekonomi. Landstingen harmellan 1995 och 2001 redovisat negativa resultat påmellan 3 och 5 miljarder . Men ökadeunderskottet till närmare 8 miljarder, och bara fem av21 landsting klarade att upprätthålla sin ekonomi ibalans.