prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:120Onsdagen den 11 juniKl. 09.00 - 17.1120.30 - 20.32Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 juni.2 § Utökning av antalet suppleanter i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i skulle utökas från 31 till 32.Kammaren medgav denna utökning.3 § Val av extra suppleant i EU-nämndenFöretogs val av extra suppleant i EU-nämnden.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i EU-nämndenAnne ()4 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeFörste vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den 16 majinkommit.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:Fi30-Fi33 till finansutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFinansutskottets betänkande 2002/03:FiU20Konstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU22Näringsutskottets betänkanden /03:NU137 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den10 juniUU10 Verksamheten inom Europeiska unionenunder 2002Punkt 2 (och Köpenhamnskriterierna)1. utskottet2. 1 (v)Votering:268 för utskottet39 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 44 fp, 28 kd, 17 cFör res. 1: 25 v, 14 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 7 (Fri rörlighet för arbetskraft från anslut-ningsländerna)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd, c)Votering:155 för utskottet153 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 vFör res. 3: 49 m, 44 fp, 29 kd, 17 c, 14 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 8 (EU:s yttre gränsskydd och människohandel)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:276 för utskottet29 för res. 42 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 43 fp, 23 v, 17 c, 14 mpFör res. 4: 29 kdAvstod: 2 vFrånvarande: 14 s, 6 m, 5 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 14 (, EU:s säkerhets- och försvarspoli-tik [ESFP] samt den transatlanstiska länken)1. utskottet2. 9 (m)3. res. 10 (fp)Förberedande votering:51 för res. 943 för res. 10214 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:188 för utskottet49 för res. 972 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 kd, 25 v, 17 c, 15 mpFör res. 9: 49 mAvstod: 44 fp, 28 kdFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mpIngvar () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 16 (Mandatfrågan i samband med unionenskrishanteringsinsatser)1. utskottet2. 13 (v)Votering:221 för utskottet41 för res. 1347 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 m, 44 fp, 29 kd, 17 cFör res. 13: 1 m, 25 v, 15 mpAvstod: 47 mFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mpGunilla () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Marietta de () anmälde att honavsett att avstå från att rösta men markerats ha röstatnej.Punkt 18 (Alternativ till EU:s säkerhets- och för-svarspolitik)Yrkanden:1. utskottet2. 20 (mp)Votering:274 för utskottet15 för mot.19 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 44 fp, 29 kd, 5 v, 17 cFör mot. : 15 mpAvstod: 19 vFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 2 mpPunkt 19 (EU:s handelsavtal med )1. utskottet2. 14 (v)Votering:269 för utskottet39 för res. 1441 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 44 fp, 29 kd, 17 cFör res. 14: 25 v, 14 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 24 (Transportpolitiken och utsläpp av växthus-gaser)Yrkanden:1. utskottet2. 18 (mp)Votering:269 för utskottet15 för mot.24 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 49 m, 44 fp, 29 kd, 1 v, 17 cFör mot. : 15 mpAvstod: 24 vFrånvarande: 15 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mpPunkt 25 (Livsmedel och miljö)1. utskottet2. 20 (c)Votering:277 för utskottet32 för res. 2040 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 44 fp, 29 kd, 25 vFör res. 20: 17 c, 15 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU10 Villkoren för veterinär verksamhetPunkt 1 (och läns-veterinärernas arbetsuppgifter)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:264 för utskottet44 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 49 m, 29 kd, 25 v, 17 c, 15 mpFör res. 1: 44 fpFrånvarande: 15 s, 6 m, 4 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 2 mpPunkterna 2-4Kammaren biföll utskottets förslag.SoU20 Svår akut respiratorisk sjukdom (SARS)Kammaren biföll utskottets förslag.8 § Vissa elmarknadsfrågor m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU11Vissa elmarknadsfrågor m.m. (prop. 2002/03:85).Anf. 1 ():Herr talman! Det är nu tredje gången som har anledning att diskuteraenergipolitiken. Det har gått denenergipolitiska uppgörelsen träffades mellan Social-demokraterna, , sex årsedan fattade sitt energipolitiska beslut.Det energipolitiska beslutet hade i huvudsak tredelar. Den första delen av beslutet var att kärnkrafts-reaktorn skulle stängas senastden . Reaktorn skulle stängasi förtid . Vi kan konstatera attingenting av detta har infriats, utan att det nu är tredjegången som regeringen tillsammans med ochVänstern tvingas återkomma till och med-dela att man har felbedömt situationen.Den andra delen av energipolitiska beslutinnebar en satsning på ett program för förnybar el-produktion och minskad elanvändning. Vi kan kon-statera att också det programmet i huvudsak harmisslyckats. har i stället tappat elproduk-tionskapacitet, och bortfallet av el från den stängdareaktorn i har i huvudsak kompenseratsmed import av smutsig kolbaserad el från Danmark.Den tredje delen av energipolitiska be-slut utgjordes av en satsning på forskning, utvecklingoch demonstration av ny energiteknik. Vi kan kon-statera att inte heller det programmet har avsatt någramärkbara eller användbara resultat.När den energipolitiska uppgörelsen träffadesmellan de här tre partierna minns jag hur den dåva-rande närings- och energiministern i kammardebatten med mig ansåg att man ge-nom uppgörelsen nu hade säkrat en långsiktigt tryggenergiförsörjning för den svenska industrin. Manhade tryggat konkurrenskraftiga priser och givit godaförutsättningar för industrins investeringar.Vår kritik var inte nådig mot som är intressant är att den nuvarande när-ings- och energiministern instämmer ivår kritik. Han har i medierna avslöjat att han närhan tillträdde slogs av den osäkerhet sområder i energipolitiken och hur han fann det nödvän-digt att finna en helhetslösning som ger förutsägbar-het och långsiktighet för kraftindustrin och därmedför hela det svenska näringslivet. Tydligare underbe-tyg till och tidigare socialdemo-kratiska regeringar har inte ens jag kunnat ge.Sanningen är den att energipolitiskaöverenskommelse i allt väsentligt var en kortsiktigöverenskommelse om en eller två reaktorer i Barse-bäck. För tiden utlovade det ener-gipolitiska beslutet egentligen ingenting annat än ettåterkommande partipolitiskt schackrande med för-handlingar, utvärderingar, kontrollstationer ochöverläggningar. Och precis så har det blivit. Varje åreller låser man in , EskilErlandsson och någon socialdemokrat i ett förhand-lingsrum. Sedan får den häpna menigheten vänta påatt det ska komma ut vit rök och på attherrarna - för det är ju herrar - ska komma ut och talaom vad man har kommit fram till.Det här är inte bra därför att det skapar en genuinosäkerhet om villkoren för att investera i industriellverksamhet i , och häri ligger också, vilket jaghar upprepat , den stora kostnaden förden energipolitik som vi bedriver i Sverige.Nu hoppas regeringen, vilket framgår av proposi-tionen och betänkandet som vi nu har att behandla, påatt man ska kunna ersätta den här traditionella årtals-exercisen och det återkommande förhandlandet meden överenskommelse mellan staten och kraftindustrinav tysk modell. Tanken är alltså att man skulle kunnafå industrin att på egen hand förtidsavveckla sinakärnkraftverk.Regeringen vill uppenbarligen komma bort fråndet återkommande kohandlandet med ochVänstern om exempelvis den exakta tidpunkten för enstängning av . Även den frågan vill mannu hantera inom ramen för förhandlingarna med in-dustrin.Det jag vill påpeka i det här sammanhanget är attden här ansatsen inte verkar särskilt allvarligt menadnär man uppenbarligen tänker förhandlamed industrin under hot. Man signalerar nämligen ipropositionen att om kraftindustrin inte lägger sig,viker sig, och godtar en uppgörelse om en snabbstängning av kommer regeringen atttillgripa den tvångslagstiftning som infördes efter1997 års energipolitiska beslut. Det är klart att denattityden inte lägger grunden till ett gott samarbets-klimat mellan regeringen och industrin.Vi menar - och vi har upprepat det många gånger- att avregleringen av elmarknaden har givit oss för-utsättningarna för att lägga ansvaret för utvecklingoch miljöanpassning av elproduktionsapparaten iSverige där det ansvaret rätteligen hör hemma, ochdet är hos kraftindustrin själv. Så fort man avvikerfrån den linjen och börjar fatta riksdagsbeslut omelproduktionen i enstaka elproduktionsanläggningar iSverige uppstår det osäkerhet, och det uppstår storasamhällsekonomiska kostnader.Låt mig också säga att vi moderater inte tror attregeringens förhandlingsupplägg kommer att lösanågra grundläggande problem. Den här förhand-lingsmodellen innebär en sorts korporativt besluts-fattande i förhandlingar mellan staten och kraftindu-strin, och ett sådant korporativt förhandlande kan likalite som folkomröstningar eller trepartiuppgörelser iriksdagen binda framtida generationers beslutsfattan-de. Jag tycker att det är en ganska tydlig lärdom somvi kan dra av folkomröstning.Folkomröstningen byggde på föreställningenatt det redan då var möjligt att avgöra hur riskdagenskulle bestämma över energipolitiken . kan vi konstatera att inga av de förutsättningarsom förelåg folkomröst-ning längre äger någon giltighet.Ett annat exempel är , när hon varenergiminister. Vi minns alla det så kallade oåterkal-leliga beslutet som ganska efter att det hadefattats i återkallades.I skenet av alla de här erfarenheterna borde lär-domen vara att man inte i en förhandlingsöverens-kommelse med industrin kan träffa uppgörelser somhar räckvidd för decennier framåt i tiden. I självaverket kommer en sådan överenskommelse, om deningås, att upphävas som verklig-heten kommer i kapp regeringen.I det betänkande som ligger på bordframgår det att de villkor som ställde uppför en stängning av kärnkraftsreaktorn 2inte är uppfyllda. Vi delar givetvis den bedömningen.Tillgången på el för industrin är inte tryggad pådet sätt som har stipulerat. Svagheten i deprognoser som regeringen gör över elförbrukningentycker jag tydligast illustreras av att elförbrukningenredan för två år sedan överträffade den prognos somden parlamentariska gjorde i sittslutbetänkande 2010.En stängning av skulle också ledatill en fortsatt ökning av de redan höga elpriserna.Framför allt skulle en stängning av inne-bära skada för miljö och klimat. Redan stängningenav kärnkraftsreaktorn har lett till enkraftigt ökad import av smutsig kolbaserad el frånDanmark, och med en förtida stängning av Barse-bäck 2 skulle beroendet av kolbaserad el från Dan-mark öka ytterligare.Jag vill understryka att man måste elda tre tonstenkol bara för att ersätta den el som fallerbort från en reaktor i , och det motsvararkoldioxidutsläppen från 700 000 nya personbilar.Den här propositionen innehåller utöver regering-ens bedömningar av förutsättningarna för att stängaBarsebäck 2 också förslag om att ändra formerna förmätning av förbrukad el, vilket förhoppningsvis skaleda till bättre och begripligare elräkningar för kun-derna. Men regeringen har valt en lösning som inne-bär betydande samhällsekonomiska kostnader. Manräknar med i storleksordningen 10 miljarder kronor.Det är kostnader som vi inte anser är acceptabla. Viredovisar i en reservation i betänkandet hur vi i ställethade velat utforma ett nytt system för mätning avförbrukad el.Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bi-fall till reservation nr 1 som vi i betänkandet har av-givit tillsammans med . Vi står naturligtvisockså bakom övriga av avgivna reserva-tioner, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall tilldem.Anf. 2 ():Herr talman! Den energipolitik som regeringendriver med stöd av och Centerpartietinnebär stora påfrestningar på vårt samhälle. Den tillhälften genomförda avvecklingen av det väl funge-rande kärnkraftverket i har bidragit till densenaste vinterns effektproblem och till en betydandeosäkerhet inom industrin beträffande den framtidatillgången på el.När nu regeringen genom att vilja stänga Barse-bäck 2 har för avsikt att ägna sig åt kvalificerad ka-pitalförstöring tilltar denna osäkerhet. Investerings-viljan i svensk elintensiv industri hämmas, vilketdrabbar tillväxten, jobben och i förlängningen ävenvälfärden.Elpriset påverkar industrins investeringsvilja, mendet är också kännbart för många enskilda elkunder.Det är inte rimligt att en avveckling av kärnkraftenmed förväntade elprishöjningar ytterligare ska fådrabba den redan hårt ansatta hushållskunden.Kärnkraftsavvecklingen kommer även att öka detsvenska behovet av el producerad av smutsiga fossil-bränslen. Kol- och oljebaserad elproduktion bådeinnanför och utanför gränser kommer attvara det som till största delen kompenserar bortfalletav el när kärnkraften avvecklas. Dettarimmar verkligen illa med det svenska åtagandetenligt klimatkonventionen. De regionala effekterna påhälsa och miljö kommer att bli påtagliga, inte minst isödra delen av . går från att vara korn-bod till att vara sopbod.Satsningar på alternativ elproduktion är förvissobra, men dessa alternativ kommer inte på långa vägaratt kunna ersätta kärnkraften. Det gäller särskilt motbakgrund av att de hittillsvarande satsningarna inomramen för vårt energiomställningsprogram har visatett mycket magert resultat. Vi är i stort sett kvar isamma diskussion som vi hade och där vi var för 25år sedan.Principbeslutet om stängningen av 2måste därför upphävas. diskussionervill regeringen , som vi har hört tidigare, läggaöver hela frågan om kärnkraftens avveckling till enförhandlare som tillsammans med kraftindustrin skaförsöka nå en överenskommelse om det fortsattaavvecklingsarbetet. Vi menar att denna handlingslinjeär högst tvivelaktig, inte minst ur ett demokratisktperspektiv. Det går inte och det är inte rimligt, herrtalman, att på det här sättet binda upp kommandegenerationer som vi försöker göra.Till sist kan man också ifrågasätta om regeringenshot om att tillämpa den här lagen om kärnkraftensavveckling verkligen lägger en god grund för dessaförhandlingar. Man säger: Gör som vi vill. Annarsblir det som vi vill i alla fall. Det påminner, som sagt,om . Han hade devisen: Välj vilken färgdu vill bara du väljer svart.Denna lag borde över huvud taget aldrig ha till-kommit och bör därför avskaffas.Herr talman! Det är ändå så att man, när det gällersvensk energiförsörjning, kommer att vara tvungenatt förlita sig på kärnkraften fram-över.Om vi ska tro den förre näringsministern, , var det . Enligt den nuvarande är detunder . Om regeringen fäster någonvikt vid sina internationella åtaganden på klimatom-rådet har den inget annat val än att låta en klimatvän-lig energiform som kärnkraften spela en mycket vik-tig roll i det svenska energisystemet även under långtid framöver. Alternativa energikällor har mångapositiva egenskaper, men de kommer inte att inom enöverskådlig framtid kunna ersätta kärnkraften.Mot den bakgrunden anser vi i att depolitiska hindren för en fortsatt och utvecklad an-vändning av kärnenergi måste tas bort. Vi anser attdet inte finns några skäl till att ha en bestämmelse,5 § i kärntekniklagen, som förhindrar byggandet avkärnkraftsreaktorer i . bör därförbesluta om att upphäva detta förbud.År 1987 infördes en bestämmelse i kärnteknikla-gen, 6 §, som stadgar att ingen får utarbeta konstruk-tionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustningeller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfteatt inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Förbrott mot bestämmelsen, som vi i dagligt tal kallartankeförbudet eller hjärntvättsparagrafen, stadgasfängelse med en straffsats motsvarande det som gällerför vållande till annans död.Herr talman! Tankeförbudet har kritiserats frånprincipiella utgångspunkter alltsedan det tillkom.Förbudet har helt riktigt uppfattats som oförenligtmed de principer om yttrande- och tankefrihet sombör ligga till grund för all lagstiftning. Det har ansettshelt främmande att använda en lagtext för att göraallmänna politiska markeringar.Tankeförbudet har en hämmande effekt på denakademiska friheten. gjorde 102 svenskaprofessorer och andra framstående forskare från sågott som samtliga landets universitet och högskolorett upprop till regeringen om avskaffande av tanke-förbudet. Från forskarhåll har också hävdats att be-stämmelsen får skadliga effekter bland annat genomatt försvåra forskning kring hur man kan utvinnaytterligare energi ur kärnavfall. Det är en forskningsom med framgång pågår bland annat i Förenta sta-terna. Varför, herr talman, skulle den inte kunna fort-gå även i ?Den som skulle vilja undersöka hur en ny kraft-produktion baserad på kärnteknik skulle kunna tillfö-ras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utanatt hotas av fängelse. Det kan till och med ifrågasättasom det över huvud taget är möjligt att presenteragenomarbetade och kostnadsberäknade alternativ tillprövning i den energipolitiska debatten utan att fak-tiskt begå ett lagbrott.I remissvar, bland annat från och för kärnavfallsfrågor, och iolika utredningsbetänkanden rekommen-deras att tankeförbudet slopas. Men det finns fortfa-rande kvar.Skillnaden mellan svensk och finsk inställning tillkärnkraften är monumental. I , som vi i ut-skottet besökte för någon vecka sedan, förberederman sig för uppförandet av ett femte kärnkraftverk. ISverige avvecklar vi dem vi har och förbjuder oss attens tänka på att uppföra nya.Herr talman! Vår uppfattning är att Energimyn-dighetens ursprungliga förslag om stegvis införandeav en mätning av el är välgrundat. Medhänsyn till att kunskaperna om de verkliga elbespa-ringseffekterna av mätning är mycketknapphändiga är det trots allt rimligt att inledningsvisendast inkludera elanvändare vars förbrukning över-stiger . Med utgångspunkter i deerfarenheter som dras av detta kan det sedan övervä-gas om och hur snabbt ytterligare kunder ska omfattasav krav på och senare även krav på timvismätning. Detta kommer också att underlätta byten avelleverantör.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen uttalat attdet ska införas ett sanktionssystem för de nätägaresom försvårar leverantörsbyten. Vi i anseratt det är djupt otillfredsställande att de beställningarsom har gjort till reger-ingen rörande detta ännu inte har genomförts. Fråganhänvisas nu till en ytterligare utredning. Eventuelltförslag till kan vi därför inte få förrän tidi-gast . Detta innebär, herr talman, attregeringen har förhalat frågan på ett helt oacceptabeltsätt. Vi får hoppas att det nu äntligen kommer tillstånd. Vi anser också att genom ett tillkän-nagivande bör uppmana regeringen att omgående gefrågan om leverantörsbyte en lösning.Det energipolitiska omställningsprogrammet harvisat ett mycket magert resultat. Vi anser att de sats-ningar som görs på information och åtgärder föratt spara energi i hushållen är mycket bra. Det äremellertid ineffektivt och mycket opedagogiskt attkombinera sådana satsningar med ett fastighetsskatte-system som effektivt håller tillbaka fastighetsägarnasgoda vilja att göra investeringar i olika energieffekti-viseringslösningar.Herr talman! Jag kortar ned mitt anförande någotoch yrkar bifall till reservation nr 5.Anf. 3 ():Herr talman! Det är som vi debatte-rar samma betänkande, Vissa elmarknadsfrågor. Vihade en remissdebatt. kan man känna det somom man upprepar sina egna argument. Jag tänkteförsöka byta spår något och se situationen på elmark-naden ur elkonsumenternas perspektiv.Sveriges elkunder vill ha säkra leveranser ochlåga priser. Det är knappast de prioriteringar som hargjorts av de partier som sköter svensk energipolitik . I stället är det just konsumenterna som får bäraen allt tyngre börda i form av ökande energipriser.Först var det stängningen av somgjordes innan alternativ fanns. Därför ökade prisetoch miljöbelastningen. och fickrejäl kompensation för stängningen, vilket belastadeSveriges elkunder via skattsedeln.Effektskatten, produktionsskatten på kärnkraftsel,kostar konsumenterna per år.Den borde tas bort, både för att den är kostnadsdri-vande för konsumenterna och snedvridande ur kon-kurrenssynpunkt. infördes de gröna certi-fikaten som gör varje kilowattimme några öre dyrare.Det gör åtskilliga hundralappar i hushållsbudgeten förkonsumenterna. Stöd till den förnybara energin ladesutanför statsbudgeten, direkt på konsumentledet. Detblir ytterligare några hundralappar . Detta gjor-des trots att det finns europeiska system som är underutarbetande. Men svenska folket skulle vara försöks-kaniner. Det får konsumenterna betala för. Det blirdyrt.I dag ska vi besluta om ytterligare en ny reformsom konsumenterna ska betala för -elmätare åt alla och tätare avläsningar. 10 miljarder ärmycket pengar som skulle kunna göra större nytta omde investerades i säkrare elnät och riktade insatser påenergibesparingar. Många konsumenter vill säkertlägga tid och kraft på att hitta lägre elförbrukning,men andra som är ointresserade och inte kommer attha någon som helst nytta av det, hos vilka det intekommer att skapas några incitament till besparingareller vars besparingsutrymme är så litet att det ärobefintligt, måste ändå skaffa och bekosta en mätar-anläggning.Herr talman! Det är högst rimligt och troligt att destörre elkunderna kan spara ordentligt mycket energimed hjälp av en bättre mätning. Men det är orimligtatt denna kostnad ska åläggas alla. Den som har entvårumslägenhet har ett begränsat sparutrymme av el.Jag tycker att man kan ifrågasätta om det ska göras enlagreglering i den här typen av frågor. Borde inte dethär kunna skötas av marknaden själv?Man gör ingen ordentlig kostnadsanalys utan infördirekt ett generellt krav. Det omfattar 10 miljarderkronor. Det känns ansvarslöst. Det är ju en enkel sakatt här i kammaren besluta om en reform som inte skafinansieras av statskassan utan av konsumenterna.Det är ganska sällan som gör så lättvindigaövervältringar av kostnader i storleksordningen10 miljarder kronor på hushållen utan att det hörssärskilt mycket protester. Jag är övertygad om attprotesterna kommer så småningom.En undersökning som Gallup genomförde i okto-ber 2001 visar att av kunderna vill ha täta-re avläsningar och debitering på verklig förbrukningom det innebär en merkostnad för dem. Flertalet kun-der vill alltså inte ha tätare avläsningar om det kostarmer - och det kommer att kosta mer. Prislappen harvi hört.Regeringen och de energisamverkande partiernakommer senare här att besluta om just detta motkundernas vilja. Det är en dyrbar energipolitik somåterigen drabbar elkonsumenterna.Min uppfattning, herr talman, är att Energimyn-dighetens ursprungliga förslag om ett stegvis införan-de av mätning av el var välgrundat. Destora kunderna, de som förbrukar , har stora sparmöjligheter genom tätareavläsningar. Det finns en stor sparpotential i Sverige.Minst 15 % av all el i går åt till att värmabostäder och lokaler.