prot · GQ0991 · 2003-04-15 00:00:00 — Sedan förra valet har vi här ikammaren diskuterat frågan om regelbördan för fö-retag och den tillsatta Simplexgruppen, som skulleförenkla reglerna. Medan ledamöter i gruppen i enständig ström har hoppat av i protest eller leda ägnarsig regeringen åt att förhala och underminera riksda-gens beslut. Simplexenheten får nämligen först nuefter "medel för att granska den be-fintliga lagstiftningen" - den lagstiftning som de harvarit satta att granska . Det är fantastiskt,är fantastiskt!Det är inte konstigt att nyföretagandet minskar.Man vägrar att göra någonting åt diskrimineringen avsmåföretagen. Varför ska småföretagarna ha lägreföräldraersättning när de är hemma med sina barn änandra människor? Jag förstår inte rättvisan i det.Sverige behöver i stället en politik som förstärkerden långsiktiga tillväxtförmågan och individenssjälvbestämmande. Det är sådant som vi jobbar medtillsammans med partierna från opposition. Det inne-bär att det finns sammanhängande förslag på dettaområde.Herr talman! Regeringen låtsas att det är arbetsgi-varnas fel att sjukskrivningarna har ökat. I fem årstid, medan kostnaderna har fördubblats motsvarandeett och ett halvt försvar, så stor är ökning, har Center-partiet och jag själv i den här talarstolen gång på gångvisat på att här är ett jätteproblem. Det kommer att ätaupp alla andra satsningar vi vill göra, och vi kommerinte att klara någonting om vi inte löser detta pro-blem. Regeringen har valt att passivt se på. Jag tyckeratt det är ynkligt att så mycket görs för att skjuta överskulden och notan till företagen när regeringen självhar ignorerat problemet och sedan funda-mentalt helt misslyckats med ett fungerande rehabili-teringsarbete. Budgetens rubrik Ansvar i en orolig tidär helt fel. Den borde heta: Övervältrat ansvar påoroliga småföretagare.Regeringen erkänner i vårbudgeten att "de högamarginaleffekter som möter dem som försökerta sig in på arbetsmarknaden är ett hinder". På vanligtspråk betyder det: Arbete lönar sig inte. Och det är ettproblem.Man konstaterar: "Dessa marginaleffekter uppstårofta i samspelet mellan skattesystemen och bidrags-systemen." Det betyder på vanligt språk att vi be-skattar låglöneinkomsttagare i på ett sådantsätt att de inte kan ta sig ur fattigdomsfällan. Det ären välkommen insikt, men finns det något lösnings-förslag? Nej, det finns det inte på det här områdetheller.Vi har sagt att man borde ändra inkomstskatten såatt människor får en bonus, i vårt förslag uppemot900 kr , för att gå från bidrag till arbete.Det går bra att ansluta sig till vårt förslag.I stället väljer regeringen att göra precis som manhar gjort med sjuksidan, att sitta passivt bredvid ochse på, och så får vi besked att man på lämpligt sättska se över hur marginaleffekterna vid inträde i ar-betskraften kan minskas. Det vet vi begravs i en ut-redning.Herr talman! Tillväxt och miljö kan gå hand ihand. I vår, när startade sin tredje största teknik-satsning i modern tid, efter rymdprogrammet och IT-samhället, genom att satsa på forskning, utvecklingoch ingenjörskunskap runt alternativa bränslen mär-ker inte regeringen ens detta. Vi har fått ett nytt ord isvenska språket, Eskilstunamorän. Kom ihåg det, detkommer ni att höra mycket om. Eskilstunamoränbestår av gjutsand, slagg och järnfilsspån och i stortsett allt annat från det periodiska systemet. 40 000förorenade platser finns det, och vi kommer att nåhalvvägs till målet 2005 om att ha avslutat 50 projekt.Där drar man in anslagen. Känns det bra, ?Herr talman! avvisar det budgetför-slag som har lagts fram . Det kanske har fram-gått av mitt anförande. är i skriande behov avförändring. Tyvärr återfinns inget av det nytänkandesom behövs i den här propositionen. Om ett par veck-or kommer vi att lägga fram ett förslag från Center-partiet där vi presenterar åtgärder för ökad tillväxtgenom företagande och självbestämmande. Det gåratt satsa på utveckling och företagande i kombinationmed miljötänkande. Det går att minska ohälsan ge-nom att ge människor bättre villkor och högre själv-bestämmande. Vi kommer att visa vägen.(Applåder)Anf. 8 ():Herr talman! Ledamöter och åskådare! Efter valethösten har vi haft en ganska trött och dysteropposition av borgerlighet i . Det kan man välförstå. Det var inget lysande val de flesta gjorde.Folkpartiet gick visserligen upp, men de andra tappa-de ordentligt. Vi har inte sett några storaförändringar heller. Men jag tycker att den serut att piggna till lite grann. Jag får hälsa dem välkom-na in i diskussionen lite mera. Detta är inte att undrapå för nu ser man här, efter några ganska goda eko-nomiska år i där det har funnits ett utökatutrymme för att genomföra reformer, att detmåste genomföras besparingar, neddragningar avutgifterna för att klara budgeten. Då brukar det gå litebättre för oppositionen när man inte längre får brottasmed en regering som kan vifta med nya pengar tillmånga grupper.Läget är faktiskt ganska besvärligt, betydligt merbesvärligt än vad de flesta inklusive regeringen och vibedömde . Vi har fått en utdragen konjunktur,en konjunkturförsvagning som har pågått i ett par åroch inte ser ut att förbättras utan snarare blir ännunågot sämre . Det är däremot fel att kalla det fören kraftig lågkonjunktur eller någon kris i sig. Det äratt ta till alldeles för stora ord. Det handlar om enförsvagning av konjunkturen, och att den drar ut påtiden är ett problem. Det är problem inte bara i Sveri-ge utan i praktiskt taget hela världen. Vi har en ovan-ligt synkroniserad konjunktursituation, skulle jagsäga.Problemet för oss är ju inte att vi ligger sämst till.Ekonomiskt sett har faktiskt legat ganska bratill. Vi har hyggliga sysselsättningstal och inte alltförstor arbetslöshet, men vi har en känslighet när detgäller statens finanser som är lite större än i mångaandra länder.När konjunkturen påverkar lite nedåt, när företa-gen inte längre går lika bra och när arbetslöshetenökar lite grann slår det väldigt snabbt och ganska hårtmot statens finanser. Det gör att man måste ta till rättså beska piller för att klara den ekonomiska situatio-nen och en balanserad budget. Anledningen till att vigör det är att vi vill att förtroendet ska vara fortsatthögt för svensk ekonomi. Vi vill att omvärlden ocksåfortsättningsvis ska anse att svenska politiker klararav att hantera situationen. Vi vågar fatta nödvändigabeslut och låter inte det hela rinna ut genom fingrarnapå oss.Vi från såg väldigt allvarligt på dettainnan förhandlingarna om budgeten kom till stånd. Vityckte att vi hade ett ansvar för att fatta ordentligabeslut och att inte acceptera ett tricksande och teknis-ka justeringar av budgettaken som inte har någongrund i det system som har byggts upp. Vi har ocksåfått med oss de andra partierna på detta, och det tyck-er jag är bra. De har varit väldigt ansvarsfulla.Man kan naturligtvis tala om att andra partiermedverkar till ett svek när de inte lyckas genomföraallt som de sade i valet att de ville göra. Men san-ningen är också att vi allihop har gett löften om attförsöka klara svensk ekonomi, och det måste nog gålite före. är man kanske tvungen att skjuta påandra reformer som man hade velat genomföra. Jagtror att de allra flesta i har stor förståelse fördet, även om det innebär att man skjuter upp en ochen annan åtgärd eller reform något år.Läget i övrigt är det att när det gäller det offentli-ga är det inte inom statens finanser som destora problemen finns ,utan det är i landstingen och i kommunerna som be-kymren är mycket stora. Om ingenting händer undernärmaste tiden och om det inte blir en väldigt snabbkonjunkturuppgång med ökad sysselsättning, störreinkomster och högre tillväxt kommer vi att få se yt-terligare skattehöjningar, besparingar och nedskär-ningar i kommuner och landsting. Det ska man varaväldigt medveten om.Det var också utgångspunkten för oss när vi i dehär förhandlingarna valde att prioritera just kommu-ner och landsting, det vill säga den offentliga sektornskärnverksamheter, och vi lyckades väl sådär. Vi fickfram 4,3 miljarder till kommuner ochlandsting trots att det rör sig om en besparingsbudget,en tilläggsbudget där utgifterna måste minskas. Ur detperspektivet måste man se detta som ganska bra.Men det räcker inte för att vi ska klara kommun-och landstingssektorn , utandet måste till ytterligare insatser - det måste man varaberedd på - om vi inte ska acceptera att sysselsätt-ningen ökar och att nedskärningarna kommer attpåverka äldreomsorg, skola och barnomsorg. Det ärmånga kommuner och landsting som har dessa be-kymmer. Prognoserna för inkomstutvecklingen inomlandsting och kommuner under åren 2003 och 2004pekar på betydande inkomstminskningar.Åtgärderna i denna budget har också en hyggliginkomst- och fördelningsprofil, tycker jag. De somhar fått bära de tuffaste neddragningarna och som harfått leva med uppskjutandet av utlovade reformer ärframför allt vi hög- och medelinkomsttagare. De allrafattigaste människorna på klotet har faktiskt intedrabbats. Jag tycker att vi med en viss stolthet kansäga att visserligen med små steg men ändåsuccessivt närmar sig anständighetsmålet på avBNI i bistånd till fattiga länder.Höjningen och är inte obetydlig. Detsvenska biståndet ökar faktiskt från 2002 till 2004med . Det är ganska mycket pengarom man också betänker att vi måste spara på andraområden. Jag tycker att det är en riktig prioritering.Vi i måste ha råd att nå upp till ett anständigtbiståndsmål, vilket är av BNI. Det är också en avde viktigaste prioriteringar som det gröna partiet gör.När det gäller människor i har vi valt attockså här i första hand se till de som har det sämstställt. Därför har vi inte värnat en höjning av taken iförsäkringssystemen, utan vi har främst velat gå på enhöjning av golven så att de som har de allra lägstainkomsterna ska få något mer. Det kommer också attgenomföras i föräldraförsäkringen . Det ärett vallöfte som vi har gett, och vi kan nu säga medgott samvete att vi har råd med detta därför att detfinns andra som bättre kan ta smällarna.Avslutningsvis handlar besparingarna i den härbudgeten framför allt om ohälsan och om att klara degalopperande utgifterna i sjukförsäkringssystemet.Om det inte blir ett trendbrott inom det områdetkommer vi inte heller att klara statsbudgeten under denärmaste åren. Därför är det helt nödvändigt att riktabesparingar till det här området.(Applåder)Anf. 9 Finansminister ():Herr talman! Efter det jag har hört är det lätt attinstämma i det som säger om en tröttopposition. Jag instämmer också gärna i beskrivning om att de borgerliga ofta flyr tillväxlingskontoret där de försöker att växla varje hund-ralapp i tre femtiolappar. Men, , medett svenskt EMU-medlemskap behövs det inga väx-lingskontor. Det vore också ett sätt att komma undanden borgerliga växlingstekniken.En osanning blir ju inte mer sann därför att denupprepas. De fyra borgerliga talarna säger alla attregeringen sviker sina vallöften.Regeringen och socialdemokratin tog fram ettvalmanifest som presenterades för hela svenska folketi valrörelsen. På första sida står det allra första vall-öftet, som inte något av de borgerliga partierna tycksha läst: "Socialdemokratin kommer aldrig att med-verka till att ekonomi undermineras. Därförmåste reformer vara finansierade." Det är ju någon-ting som man kanske inte förknippar med borgerlig-heten. Vidare står det: "I första hand måste nya resur-ser användas för att öka tryggheten och rättvisan. Detmåste gå före stora skattesänkningar. "Detta är det alldeles övergripande socialdemokra-tiska vallöftet, inte minst nedskrivet i vårt valmanifestmed tanke på de utomordentligt dåliga erfarenhetersom vi har av den borgerliga regeringen i början av90-talet som körde sönder ekonomi.Om de borgerliga vill säga att vi kan fortsätta havallöften som är ofinansierade vill jag bestämt pro-testera. Jag vill också bestämt protestera mot påståen-det att Socialdemokraterna inte genomför sina vall-öften. Vi genomförde alla våra vallöften under denförra mandatperioden. Vi kommer att genomföra allavåra vallöften under den här mandatperioden - menfinansierade, och i den tid och den ordning då detfinns en finansiering.I höstas, i budgetpropositionen, gjorde Socialde-mokraterna, och bedöm-ningen att det skulle finnas utrymme för reformer för20 miljarder kronor det här året. 19 av de 20 miljarderkronorna genomför vi . En enda sak, det här taket isocialförsäkringarna, har vi tvingats skjuta upp. Hurkan man då säga, som , att alla Socialdemo-kraternas vallöften sviks? Jag kan förstå att mångamänniskor undrar vad politiker håller på med när vibeskriver varandras förslag på det sättet. ochni andra: Om vi genomför 19 av våra 20 miljarderkronor i reformer det här året, hur kan man då påståatt vi sviker våra vallöften? Vi kommer att genomföraden tjugonde också, det vill säga taken i sjuk- ochföräldraförsäkringen, när vi har pengar för det underden här mandatperioden.Vi har valt att bromsa kostnadsutvecklingen isjukförsäkringen, för vi tycker inte att det är rimligtatt skolbarnen ska få färre läkare och att de sjuka skafå mindre vårdpersonal för att vi inte lyckas bromsasjukförsäkringskostnaderna. Det är inte rimligt attvälfärden ska betala urholkade statsfinanser medsådana indragningar. Det är därför vi helt enkeltmåste bromsa sjukförsäkringskostnaderna.När jag hör kan jag se att hankommer att bli en mycket god efterträdare till BoLundgren. Han har redan anammat principen att till90 % tala om motståndarens förslag, och kritisera det,och till om den egna politiken. Ska jag mäta vardet snarare 91-9 eller 92-8. Han är på väg mot atttala till om andra och ingenting omsin egen politik.Men, , det är faktiskt oerhörtviktigt att konstatera att de offentliga finanserna ärgrunden för hela välfärdspolitiken. När , och är de enda tre länderna i EUsom har ordning på sina offentliga finanser, som harett överskott, så är det faktiskt utomordentligt viktigt.Därför är det märkligt att inte ens tyckeratt vi behöver ha ett överskottsmål. De tycker inte ensatt det är viktigt att vi sköter finanserna på ett sådantsätt att vi har ordentliga resurser. Det är ju så, minavänner, att vi hade ett överskott på hundra miljarderkronor . Dessapengar har vi kunnat utnyttja maximalt genom att vinu har kunnat motarbeta arbetslösheten.Det är ju ingen tillfällighet, , attSverige inte bara är ett av de främsta länderna när detgäller tillväxt, offentliga finanser och ekonomiskareformer utan också har en lägre arbetslöshet än vadexempelvis EU har i genomsnitt.Fredrik har partivänner i . Devann valet på en politik som Moderaternatycker att vi skulle ha haft här hemma också och somModeraterna hade velat genomföra om de hade vun-nit valet. Och vad gjorde partikamrateri efter att ha vunnit valet? Jo, de sänkteskatterna på det sätt som här hemmaockså hade velat göra. har sista plat-sen i ekonomi både när det gäller offentligafinanser och när det gäller ekonomiska reformer. Såsnabbt kunde det gå med en borgerlig skattesänk-ningsregering i . Så snabbt kunde det ha gåtti också om de borgerliga hade fått majoritetoch politik hade fått genomslag här iriksdagen.Nu klagar på att en del av de so-cialdemokratiska reformerna inte blivit omedelbartgenomförda. Inte alla våra vallöften är omedelbartgenomförda. klagar han på att vi har förmycket ökade utgifter. Det går inte ihop på något vis.Det bör kanske vara lite ordning i leden i kritiken.Även om nu ägnar av sitt anförande åtatt kritisera så kanske han kunde ha någon ordning påsin argumentation i alla fall.Han talar om de bidragsberoende kommunerna.Den socialdemokratiska regeringen och Vänsterparti-et och tycker att det är viktigt att landetskommuner och landsting får besked om de de får för jobb i skolan,sjukvården och äldreomsorgen. Då säger : "de bidragsberoende kommunerna". Jagtror inte att några lärare, sjuksköterskor, underskö-terskor eller läkare känner sig som bidragsberoendeoch att de arbetar åt några slags bidragsberoendekommuner.Karin tog upp frågan om ekonomiskadrivkrafter. Det tycker vi är viktigt, för vi tycker attdet är bra om man kan stimulera arbetsgivare ochföretag att ägna energi och arbete åt att skapa braarbetsmiljöer så att färre behöver bli sjuka och varaborta från sina arbetsplatser. har vi ett systemdär vi inte tillräckligt mycket uppmuntrar arbetsgiva-re att ta det här ansvaret. Vi skulle gärna vilja se frånsocialdemokratiskt håll att vi får ett sådant systemmed ekonomiska drivkrafter som uppmuntrar ochstöder enskilda företagare. Vi tycker att det är bra attvi i vårpropositionen har kunnat lägga fram ett förslagsom ger småföretagare ett särskilt skydd i det så kall-ade arbetsgivarinträdet eller sjuklönen. Små företagmed 25 anställda eller färre kan på så vis undvika attfå onödigt stora kostnader för sin sjukfrånvaro.Karin är nog den enda, hoppas jag, i denhär kammaren som tror att och Irakkriseninte betyder någonting för tillväxten i - eller ivärlden, om man ska tolka henne på det sättet. Honsäger att det inte har någon betydelse. Man kan inteskylla på när det gäller tillväxten. Menvarför tror att land efter land har räknarned sina prognoser för tillväxten och att hela världs-ekonomin har backat ? Tror inte attdet finns något som helst samband mellan Irakkrisenoch den internationella konjunkturdämpningen såtorde hon nog faktiskt vara ganska ensam på det om-rådet.Jag vill gärna påminna om att viunder den förra mandatperioden inte bara skötte deoffentliga finanserna utan också såg till att betala avpå statsskulden. Statsskulden minskade med320 miljarder kronor. Det betyder att räntekostnadenför vår statsskuld naturligtvis är mycket lägre i dag.Det tycker jag är oerhört viktigt att ha i minnet. Där-med står vi också starkare inför framtiden.Mats säger att hade draghjälp underden internationella högkonjunkturen. Det är klart attvi hade det. Men, , varför hade Sverigeändå bättre tillväxtsiffror än omvärlden? Vi hade såmycket draghjälp - inte bara av omvärlden utan fak-tiskt även av våra egna insatser - att vi tilloch med har haft bättre tillväxtsiffror än EU-länderna,än . Det beror naturligtvis på denpolitik som vi har fört här hemma, på att vi har åtgär-dat budgetsituationen, sanerat statsfinanserna. Vi harskapat offentliga överskott. Vi har skapat tillväxt. Vihar skapat 320 000 nya jobb under den senaste man-datperioden. Det är naturligtvis en del av de fram-gångar som vi har haft och som vi nu kan utnyttja.Mats säger att regeringen lyfter fram detfaktum att har fått fyra guldmedaljer i eko-nomiska grenar. Jag kan säga att i den senaste EU-statistiken om ekonomiska reformer har av100 möjliga medaljer tagit 35, . Finlandoch har också tagit väldigt många. Det ärockså ett uttryck för hur vi har kunnat sköta ekono-min allt bättre. Det är också vår ambition i fortsätt-ningen att kunna ha en fortsatt bra tillväxt, för det ärgrunden för välfärden.Anf. 10 ()replik:Herr talman! Jag tror att det är bra om finansmi-nistern håller en debatt som handlar om vad företrä-darna för partierna har sagt och inte om det som manmöjligen har förberett i skriftliga inlägg före debatten.Det bli så konstigt om man så att säga ska bemötasaker som man själv inte har framfört.Jag pratade om att det finns spruckna vallöften,och det har ju också finansministern nu påpekat, ochatt det är en blåsning gentemot väljarna både vadgäller vallöftena och . Jaghävdar att regeringen har svårt att nå något av sinaekonomiska mål, och det vore kanske intressant atthöra finansministern säga någonting om det i dag.Jag har hävdat att regeringsunderlaget darrar närdet nu ska tas fram lite obekväma beslut. Jag harpåpekat att ni själva har medverkat till att förslappaden budgetprocess som jag tror har betytt mycket föratt vi ändå har kunnat komma till rättamed en hel del av de problem som har befun-nit sig i. Jag påpekade också att det spenderades väl-digt mycket pengar 2001-2002, vilket ju gav ett stortkonsumtionsutrymme till svenska folket inför valet2002. Något annat har jag faktiskt inte hävdat här idag.Dessutom har jag hävdat att det helt och hålletsaknas tillväxtåtgärder i den här budgeten. Jag tror attvilken regering vi än har är det i det här läget där manmåste börja göra jobbet. Vad är det som ska ligga tillgrund för växande företag? Vad är det som ska geincitament och hopp för svenska folket att jobba meroch faktiskt få lite mer över efter skatt?Jag tycker att det trots allt finns ett par saker ibudgeten på detta tema, men de är negativa för till-växten. Det nämns bland annat att taket för att kom-ma undan den tredje veckan i sjukförsäkringen skasättas vid företag som har ungefär 25 anställda. Medfärre anställda slipper man ta kostnaden, men medfler anställda kommer man att behöva bära den kost-naden. Inser att han därmed harskapat ett tillväxttak för företag som vill växa, alltsåprecis en sådan åtgärd som företagare i det här landetinte behöver och som kommer att bromsa ambitionenatt växa vidare, trots att man kanske har en god idésom man vill bygga vidare på? Det är den typen avsaker som naturligtvis gör att företagare i det härlandet ofta ger upp.Dessutom finns konstiga beskrivningar av hurmycket vi ska arbeta. Det börjar i finansplanen medbeskrivningar av hur viktigt det är att vi jobbar meroch att det är en grund för tillväxt. Men sedan, pås. 27, dyker det helt plötsligt upp en formulering därregeringen säger att det är angeläget att korta arbets-tiderna. Jag vet inte vilken teknik ni har haft i desamverkande partierna - om ni skriver en sida varmedan de andra går ut för att sedan kommatillbaka. Sidorna håller i alla fall inte ihop här. Miljö-partiet hade hand om s. 27, och s. 24 skrev BosseRingholm. Intrycket blir att den här majoriteten intevet vart den är på väg. Hur ska vi ha det med jobben?Ska vi jobba mer eller ska vi jobba mindre? Ska vi fånågra åtgärder för tillväxten? Det är det som är läxan,, för att få en växande ekonomi.Anf. 11 Finansminister () replik:Herr talman! Det är viktigt att hålla fast vid deekonomisk-politiska mål som regering och riksdagställer upp. Till de allra viktigaste målen hör natur-ligtvis att hålla ordning på de offentliga finanserna.Det torde inte ha undgått ens , detjag har sagt ett antal gånger nu: är ett av fåländer - 3 av 15 länder - som har ett överskott i deoffentliga finanserna. Detta är faktiskt grunden förhela vår välfärdspolitik.Varför har vi dessutom kunnat stimulera den pri-vata konsumtionen ? Jo, just därför attvi har haft ordning och reda i ekonomin. Det har varitett sätt att hålla tillbaka arbetslösheten.Nu klagar på att folk har fått förmycket pengar i plånboken , att det harvarit för mycket pengar till privat konsumtion och attdet har varit för mycket pengar till olika reformer.Men : Det är ju just för att folk harhaft pengar i plånboken, just för att vi genomförtolika reformer och skattesänkningar som har varitfinansierade - det är inget som brukaranvända, men de här reformerna har varit finansiera-de - det är just därför som vi har kunnat hålla ståndmot den internationella lågkonjunkturen under senareår. Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi kan fort-sätta hålla de målen också.Utgiftstaket är ett av de ekonomisk-politiska må-len. vi har haft utgiftstak - viär inne på det sjunde nu - har de borgerliga ständigtifrågasatt, ständigt misstrott och sagt: Regeringenkommer inte att klara utgiftstaken. Vi har klarat detförsta året, andra året, tredje året, fjärde året ochfemte året, och sade oppositionen under val-rörelsen: Ni kommer inte att klara utgiftstaket. Viredovisade från regeringens sida tillsammans medVänsterpartiet och i höstens budgetpro-position åtgärder för att klara utgiftstaket för 2002.När 2002 nu är till ända kan vi konstatera att vi försjätte gången har klarat utgiftstaket. Tala om att klarasina mål! Ständigt ifrågasatta har vi ständigt klaratmålen.Jag förstår inte synpunkt närdet gäller att regeringen vill hjälpa de mindre företa-gen. Vi har sett att det finns en del mindre företagsom har osedvanligt hög sjukfrekvens.