prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Men avdet följer inte att trängselavgifter är den naturligaåtgärden i vilken storstad som helst. Den fråganmåste besvaras från plats till plats, och man måstefundera över vilket det egentliga problemet är ochvilka tänkbara andra styrmedel som finns. "Per Kågeson har också pekat på ett konkret alter-nativ, nämligen att förmånsbeskatta de fria parke-ringsplatserna. Då minskar efterfrågan på gatuut-rymmet i innerstaden i rusningstid.Fru talman! Det finns ytterligheter i den här de-batten. En del säger ja till trängselavgifter oavsett huroch när de införs. Jag tycker till exempel inte att man,som tidigare gjorde, kan jämföraStockholm och i det här avseendet. Proble-men är helt olika.Det finns också de, fru talman, som säger nej tillallt sådant här. De kallar trängselavgifter för biltullaroch säger nej oavsett hur och när de ska införas.Jag vill påstå att hållning ärmera sansad. Vi säger att om en kommun vill införaträngselavgifter ska den få göra det, men då skapengarna stanna i regionen och gå till kollektivtrafikoch infrastruktur. Det kommunala självbestämmandetär viktigt för oss kristdemokrater. Det är på lokal ochregional nivå man ska bestämma - inte i politiskkohandel för att behålla makten och därigenom på-tvinga en kommun detta system. Det är så regeringenhar använt frågan. Den har sagt ja till Miljöpartietskrav på trängselavgifter i för att få stöd attregera vidare. Det är inte särskilt demokra-tiskt mot stockholmarna. har vi kristdemokraterfått gehör för våra krav i utskottet, och därför har vivalt att inte reservera oss utan står bakom utskottetsställningstagande i denna del.Det innebär alltså att frågan om trängselavgifterska avgöras av stockholmarna i demokratisk ordning.Om de väljer ett ja ska pengarna stanna kvar i regio-nen och användas till kollektivtrafik och infrastruktur.Väljer de nej ska det respekteras av riksdag och rege-ring.Slutligen, fru talman, vill jag säga något om re-servation 6, som handlar om biodrivmedel.I två motioner har och Kristdemokraternakrävt en tydligare och mer långsiktig satsning påbiodrivmedel. Visst forskas det en del på detta områ-de, men de långsiktiga målen saknas, och i praktikenär det svårt att få upp en infrastruktur på området. Detborde också vara lättare att köpa fordon som är av-sedda att drivas med biodrivmedel. Även om viljanfinns så saknas förutsättningarna. Här borde regering-en ta ett större ansvar, och därför reserverar vi ossmot utskottets ställningstagande.Fru talman! vill mycket itransportpolitiken. En del har vi fått gehör för, menmycket återstår att genomföra. Det får vi ta efter nästaval.Anf. 10 ():Fru talman! I det här betänkandet har Vänsterpar-tiet flera reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall bara till reservation nr 8 om kollektivtrafik iglesbygd.Det i särklass viktigaste i det här betänkandet är,som flera har påpekat före mig, att fem av riksdagenssju partier har enats om en positiv inställning tillträngselavgifter. Före valet var det bara tvåpartier i den här kammaren som förespråkade träng-selavgifter, och . För oss iVänsterpartiet har det länge varit en självklarhet attpriset på trafiken måste regleras, så att de transport-politiska målen uppnås.Det är första gångenanslöt sig till principen om att de externa kostnadersom ett transportmedel ger upphov till ska internalise-ras i priset för den som utför transporten. Detta besluthar upprepats , men när tagitställning till de skatter och avgifter som skulle kunnaomsätta principen i praktisk handling har plötsligt denpolitiska viljan svikit.Vilket som varit den väsentligaste orsaken; bil-och väglobbyns arbete, okunskap eller feghet vill jaglåta vara osagt. Men faktum kvarstår att för person-bilstrafiken i städerna, för den tunga trafiken pålandsbygden och för flyget gäller att de skatter ochavgifter som de erlägger täcker bara en bråkdel av dekostnader som de ger upphov till i form av klimatpå-verkan, ohälsa, vägslitage, buller med mera.Bland de 121 punkter som regeringssamarbetetvilar på anser att trängselavgifterna ärden mest prioriterade av dem som har med trafik attgöra. Så är fallet av följande skäl.Miljömålen kan inte nås om man inte inför träng-selavgifter. Det finns inte heller någon möjlighet attfölja EU:s direktiv om miljökvalitetsnormer, kväve-oxid och partiklar om man inte inför trängselavgifter.Det var väldigt betecknande att när redogöra för trafikpolitik fannsmiljön inte med som ett av målen. Jag undrar hur detkan vara fallet.Också statens ekonomi är ett väldigt viktigt skältill att införa trängselavgifter. Vi har ingen möjlighetatt med skattemedel finansiera det utbud av kollek-tivtrafik som skulle behövas för att få till stånd enrationell trafik. Vi behöver intäktskällor. I varje fall ärinte vi beredda till skattehöjningar för detta ändamål.Jag undrar om de partier som säger nej till träng-selavgifter också kan tänka sig en skattehöjning föratt finansiera den infrastruktur som behövs.Vi är för trängselavgifter därför att det har meddet sjätte delmålet, det senaste transportpolitiskamålet, att göra. Det har också med tillgänglighetsmå-let att göra. Ett ökat utbud av kollektivtrafik är enförutsättning för att transportutvecklingen ska ske iriktning mot båda dessa mål.Bilinnehavet är större hos män än hos kvinnor.Kvinnor är i större utsträckning beroende av en fun-gerande kollektivtrafik för att få sina transportbehovtillgodosedda. Kvinnors värderingar ska enligt detnyinrättade jämställdhetsmålet i större utsträckningbeaktas i transportpolitiken. har genomfördaundersökningar visat entydigt att kvinnor i allmänhetvärderar en väl fungerande kollektivtrafik högre änmän. Ska tillgängligheten öka för funktionshindrade,ungdomar och dem som av andra skäl än ålder saknarkörkort är en ökning av kollektivtrafiken den logiskaföljden.Det handlar också om rationella lösningar. Me-delhastigheten på i högtrafiktid ärmellan sex och . Innan maninförde trängselavgifter i gick det lika fort attta sig genom centrum som man var hän-visad till hästdroskor, . Jag vetinte av vilken anledning som och Mode-raterna med näbbar och klor kämpar för att behålladet här trafiksystemet, som dessutom gör att godstra-fiken måste ha många fler lastbilar och chaufförer ännödvändigt för att klara sina transporter. Danzas re-dovisade för oss i trafikutskottet i går hur mycketbättre man skulle kunna ordna med varudistributionenom man inte hade det här överutnyttjandet av person-trafik.Trängselavgifter är en förutsättning för att stadenska bli en god bebyggd miljö. Det är ett mål somriksdagen här har beslutat om, där det bland annat ståratt andelen hårdgjord yta inte ska öka. Ska man dåkunna bygga mer och få mer grönområden så måsteman ha ett mer rationellt sätt än att varje persontransporterar sig i en bil till och från sitt arbete.Slutligen är det förstås goda erfarenheter från and-ra länder som påverkar oss. Här vill jag citera OlleSvenning i : "Trafikhelvetet i de europe-iska storstäderna civiliseras av europeiska vänster-borgmästare. I öppnas väldiga grönområden idet centrum som tidigare härjades av aggressiva bi-lister. bygger ut kollektivtrafik och stryper bi-lismen för att det antika centrumet ska återuppväckasfrån bensinångorna. " - iLondon - "går längre. Inte en gratisbil i stadskärnan.- - - av centrumbilisterna är höginkomst-tagare. Underklassen, ordet passar dessvärre i Lon-don, tar buss eller tunnelbana. Trängselavgifterna skadra in miljarder som slussas rakt in i kollektivtrafi-ken. "För dem av oss som inte anser att dagens skatte-system tillräckligt omfördelar från rika till fattiga ärdet förstås mycket tillfredsställande att man införträngselavgifter.För cirka ett och ett halvt år sedan fattade riksda-gen beslut om en plan för hur 364 miljarder kronorska användas till infrastrukturinvesteringar . ställde sig där-med bakom en proposition med beteckningen In-frastruktur för ett långsiktigt hållbart samhälle. Ti-teln är inte slumpvis vald utan kan ses som ett uttryckför insikten om att miljöbelastningen från transpor-terna är det största hindret för att utvecklingen ska bliekologisk och hållbar. Inriktningen i propositionen ärett led i den i flera regeringsförklaringar uttaladesträvan att ska vara ett föregångsland vadgäller ekologisk omställning.Vad kan då en glesbygdsinvånare göra för attmiljöanpassa sina transporter? Att ersätta vissa bilre-sor med gång, cykel och spark är förvisso möjligt ihela med tanke på att andelen mycket kortabilresor är förvånansvärt hög. Av hälsoskäl är detdessutom mycket angeläget att så blir fallet. Men förlängre resor måste det finnas fungerande kollektivtra-fik om bilresorna ska kunna minska i antal och om-fång. Det finns mycket berättigad kritik att rikta motkollektivtrafiken i de större tätorterna, men situatio-nen för glesbygden är mycket värre. Därför undrar viom möjligheten att färdas miljövänligt och säkert skabli ett privilegium för stadsborna. Vi menar att manakut måste ordna med finansieringen av kollektivtra-fik i glesbygd i väntan på att Kollektivtrafikbered-ningen blir färdig med sitt förslag.Det räcker inte med att sätta upp radikala miljö-mål och investera i hållbara transportslag för att ställaom till hållbar utveckling. Nya spår har inget egen-värde, vare sig i eller någon annanstans. Detmåste finnas tågtrafik på spåren och busstrafik påvägarna. Planer för att minska bilanvändningen lär hasvårt att bli fullföljda när kollektivtrafiken inte kanombesörja invånarnas resor ens till och från arbetet.Därav vårt bifall till reservation nr 8.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att lyssna på KarinSvensson och . Det alltid intres-sant att lyssna på dina inlägg. Det är så klara beskedom att det är en helt annan politik än den som före-träds av de borgerliga. Det var ju precis det jag sade imitt inlägg: Man ser så klara skillnader i att du tror påföretagande och tror att fri företagsamhet skapar enbättre möjlighet att bo och leva både i glesbygd och istad.Jag blev lite fundersam över påhoppet angåendemiljön. Jag tyckte att jag såg att var vaken under hela mitt anförande. Jag hadeen ganska ordentlig genomgång på miljösidan ommiljösatsningarna på trafiken, de miljökrav som gäl-ler för hela , tomgångskörning, bullerproble-matiken och rena drivmedel. Det ska också prägladen svenska transportpolitiken. Vi kunde ha gåttmycket längre. är vi inte i miljöutskottet, men vihar mycket klara skrivningar i om trans-porter och andra miljöpåverkande fenomen i naturen.Men den fria konkurrensen - hur är det med den?Visserligen har jag sålt sparkstöttingar , mentänk att jag tror inte på sparkstöttingen i alla fall somett alternativ i den svenska glesbygden. I Folkpartietsprogram har vi en punkt som säger: Erkänn bilen! Jagtror faktiskt att det är så att vi måste lära oss, även iVänsterpartiet, att det inte är möjligt med kollektiv-trafik i vartenda litet hörn. Vi måste erkänna bilenoch bygga vägar.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Till att börja vill jag ta upp den rentideologiska frågan, som jag väldigt gärna diskuterarmed . Tron på fri företagsamhet ärett uttryck för marknadsekonomi. Det som är huvud-poängen i det här betänkandet är ju att vi vill införamarknadsekonomiska principer när det gäller vägut-rymmet. Det är, precis som nämndetidigare, så att om man har begränsad tillgång till envara så sätter man ett pris så att utbud och efterfråganmöter varandra. Alternativet är att man med statssub-ventioner bygger en överkapacitet för det som intebetalar sina kostnader, och det betraktar jag som - jagvet inte om det är vänsterpolitik, men det är i alla falldålig ekonomisk politik, och har absolut ingentingmed marknadskrafterna att göra.När det gäller attityden till företag påtalade jag imitt inlägg att ett av de starka motiven för införandeav trängselavgifter är att man ska få en rationell dist-ribution av varor. har vi inte det. Alla åkerierredovisar att de behöver fler lastbilar och fler chauf-förer, att de står och köar på olika ställen och att deinte kommer till i sin leverans. Det bekräftades ocksåav när vi var i Holland.De vill införa trängselavgifter i vägsystemet för att deangelägna näringslivstransporterna skulle kommafram. Jag vill därför med bestämdhet hävda att vi idet sammanhanget är mer rationella och företagsvän-liga än vad är.Detta är en förutsättning för att nå miljömålen.Det räcker inte med att fordonen blir miljövänliga.Den totala volymen vägtransporter måste minska föratt man ska nå miljömålen. Här brister iatt föreslå de åtgärder som behövs för att miljömålenska nås.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Bra vägar och bra järnvägar ska drasdär det bor många människor och där det fraktasmycket gods. Om man nu säger så, så är min fråga:Är det någonting som skiljer oss i fråga om miljö vadgäller att forsla kollektivt eller att forsla på annat sätt?Men det som körs på vägen eller åker på spåret behö-ver inte drivas av staten.Jag ställde en fråga i mitt anförande: Varför ärinte alla lastbilar underställda ? Varför ärdet så att expressbussar går kors och tvärs i landetmed en bra service och bra priser åt folket, i alternativregi?När det gäller miljöpolitiken tror jag att vi kan va-ra överens om att vi har lika bra övergripande mål.Fast vi tror även där på företagsamheten, på männi-skors möjlighet att fixa detta utan statlig kommunalstyrning.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Priser är rätt så väsentliga och bordevara det för marknadsekonomer. Så länge man intebetalar den kostnad som man själv ger upphov till blirdet ingen rättvis konkurrens. Så är faktiskt fallet justnu. Det är det viktigaste skälet till att vi har lastbilarsom i det här fallet kör sönder glesbygdsvägarna. Debetalar inte sina kostnader till , enligtSIKA:s senaste redovisning. Det är därför som de harkonkurrerat ut järnvägen och sjöfarten.Jag vet inte varifrån förslaget att låta lastbilstrafi-ken ligga under kommer, om det är någoni som förespråkar det. Vi har nämligenaldrig sagt det, utan vi förespråkar att staten ska ståför den infrastruktur medborgarna behöver i ett civili-serat samhälle. Det är i första hand Statens järnvägarsom vi värnar om. Några andra anspråk på att statenska sköta utbudet av transporter har vi inte.Men det gäller att hitta en lämplig avvägningmellan infrastrukturen och själva trafiken. När RunarPatriksson pratar om vägar pratar vi om trafik. Dettaär en typisk skillnad mellan män och kvinnor. Det harman sett i flera undersökningar. Vi bekymrar osskanske inte lika mycket om rälsen, utan vi bekymraross om att trafiken fungerar bra. Då är det viktigasteinte att bygga ut vägsystemet utan att underhållavägen. Det viktigaste för kollektivtrafiken är att detfinns ekonomiska möjligheter för den. Så som denekonomiska situationen är i våra mest glesbebyggdalän finns det inte möjlighet till större tillskott frånkommuner och landsting. Man har inte möjlighet atthöja priset så att man möter de kostnader man har,eftersom det är för få som bor där. Då tycker vi attstaten ska ta ansvar för trafiken, och det är vadVänsterpartiet menar med en ansvarsfull politik.Sedan vet vi också mycket väl att man måstekombinera olika transportslag, men hur ska den kom-binationen gå till om man drar in busstrafiken? Dåblir det ingen kombination och inget uppnående avmiljömålen heller.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag blev lite bekymrad när jag hördeKarin säga att det nu är fem partiersom är för trängselavgifter. Sedan målar hon upp enbild av att nu kommer att besluta att träng-selavgifter ska införas. Det är åtminstone inte detbeslutet som jag har ställt mig bakom.Om man tittar på utskottets ställningstagande här ibetänkandet och jämför det med Kristdemokraternasmotion ser man att det finns väldigt stora likheter, tilloch med exakt lika formuleringar. Vad vi har föresla-git är att kommuner som vill införa trängselavgifterska ha rätt att göra detta utan hinder från regeringenoch , som det har varit tidigare.Sedan finns det naturligtvis för- och nackdelarmed avgifterna. Men jag vill ställa en rak fråga tillKarin . Anser i och med det här betänkandet kommeratt besluta att trängselavgifter ska införas i Stock-holm? Eller hur tolkar hon utskottets skrivningar?Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det finns inte så mycket tolkningsut-rymme. Utskottet har bestämt sig för att ställa sigbakom försöket i , om stockholmarna såvill ha det. Jag säger att vi har en positiv inställningtill trängselavgifter. Det är den stora skillnaden nujämfört med hur det var före förra valet.Anledningen till att till exempel kunde resonera om det här var attni hade lyft vissa frågor, att pengarna definitivt ska gåtillbaka till de kommuner och regioner där de tas ifrånoch att det ska räcka med enkel majoritet - egentligenär det konstitutionellt mycket knepigt att besluta omnågot annat. Vi ansluter oss till de två synpunkterna.Därför kunde vi enas om en gemensam text i det härbetänkandet.Men det går bra att läsa protokollet . Jaghar inte sagt att har beslutat att införa dethär. Det jag gjorde sedan var att jag redogjorde för demotiv som vi har till att vara positiva till att man införträngselavgifter.Anf. 17 () replik:Fru talman! Tack för det svaret! Då borde vi kun-na vara överens om att nu kommer att öpp-na en möjlighet för de kommuner som önskar utredaoch eventuellt besluta om trängselavgifter, men någotdirektiv från sida har vi inte gett och skainte heller ge.Den utfrågning som vi hade tyckte jag var väldigtgivande och intressant. Där framkom dels att det ärväldigt svårt och krångligt att införa ett sådant härsystem, dels att problemet kanske inte är lika stortsom man har trott eller utmålat. Jag sade tidigare till exempel inte kan jämföra och Stock-holm, och det hoppas jag att med om.Men jag vill fråga om de-mokratiaspekterna. Anser attträngselavgifter ska kunna införas utan folkomröst-ningar eller utan att kringliggande kommuner får sägasitt, alltså genom direktiv uppifrån, som det är nu?Håller med om att det är nöd-vändigt att också bygga ut kringfartslederna kringStockholm för att lösa problematiken?Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Det var många frågor. Jag ska försökahinna besvara dem alla.Jag tar det sista först. När det gäller kringledernahar , ,som vi nämnt tidigare här, visat att man inte kan lösaträngselproblematiken ens om man använder helainfrastrukturanslaget för vägar till att bygga kringle-der kring . Det man gör när man byggernya vägar - det har erfarenhetsmässigt visat sig i allastora städer - är att man flyttar problemet ochrum, men man löser inte problemet. Så det föresprå-kar vi inte.Det som trängselavgifter ger en signal till Stock-holms invånare om i det här försöket är att de börbyta ut några av sina resor mot ett annat sätt att för-flytta sig, alternativt förlägga dem annorlunda i tidom de kan det. Det är ju inte alltid man kan det. Då ärdet rimligt att kollektivtrafiken har en bättre kapacitetför att kunna ta emot människor, och för det fordrasekonomiska medel. På det här viset tycker vi attträngselavgifter är ett smidigt system när det gäller attge en signal om ett miljöriktigare beteende, och dess-utom alstrar det intäkter för att förbättra kollektivtra-fiken.När det gäller demokratiaspekten står vi bakomdet vi har enats om i det här betänkandet, men detinnebär ju inte att vi från olika partier tycker exaktlika. Vi menar för vår del att miljömålen är överord-nade och att även kommande generationer ska tas ibeaktande när man utformar transportpolitiken. Omvi tillåter en trafik som ökar miljöbelastningen,klimatgaserna, minskar vi möjligheterna för kom-mande generationer att leva ett bra liv. Vi hävdar attdet är överordnat i det här sammanhanget. Morgon-dagens invånare har ingen rösträtt, men vi måste ändåta hänsyn till dem när vi fattar beslut här.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! I vanlig ordning kastar sig som en hök över oss moderater ochfolkpartister och påstår att vi med näbbar och klorförsöker att bevara en infrastruktur som den är iStockholm. Det är faktiskt precis tvärtom. Vi är be-redda att satsa pengar för att utveckla trafiklösningar iStockholm.Karin marknadsekonomiskavänsterpolitik var ett nytt inslag här. Då kan jag välställa en fråga. Vi beskattar nu vägtrafiken - det finnsolika uppgifter om det - med . ÄrKarin med sitt marknadsekonomiskatänkande beredd att även satsa på infrastruktur iStockholm?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Vi pratade om ansvar tidigare. Någratalare tog ansvar för detta, och vi försöker ta ansvarbåde för miljön för kommande generationer och förSveriges ekonomi. Vi har inte några pengar somnågon annan har. Vi är inte beredda att höja skatterna.Jag vill upprepa det som jag sade tidigare. Inte ensom man satsar hela väganslaget i kan manlösa problemen genom att bygga ut vägar. Det ärfysiskt omöjligt, och det är alla trafikforskare överensom. Det krävs andra åtgärder också.Nu har ju vi här i ansvar utöver det somär trafikutskottets ansvar. Pengarna ska räcka tillutbildning, sjukvård och en hel del andra saker. Där-för vill vi inte att infrastrukturen ska kosta mer än vadden gör i dag.Vi vill utveckla infrastrukturen men det är framförallt genom att bygga ut kollektivtrafiken. Om vi harrättvisa priser för alla transportslag ger vi människoren möjlighet och frihet att välja det som passar dembäst. Den möjligheten är ju rätt så begränsad i dag.Den är säkert begränsad i de glesbygdslän där manhotar med att dra in kollektivtrafiken eftersom detinte finns medel att betala utbudet av den. Det tyckervi är en inskränkning i människors frihet som vi intevill ställa oss bakom.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! säger att de är bereddaatt bygga ut kollektivtrafiken i . Vad harVänsterpartiet för tidsperspektiv för detta? Hur längeska stockholmarna vänta på en lösning? Vi hörde SL:s representant vår utfrågning. De kan inte ta emot fler människori rusningstid. Vi ska skapa ett nytt kaos. Jag trorStockholms invånare är betjänta av att veta vilkettidsperspektiv ni har på detta nya kaos som ni villskapa.Jag skulle också vilja fråga annan sak. Jag blev väldigt imponerad av Väns-terns marknadsekonomiska tankar. Jag har läst liteteori om det förut, men i praktiken har jag aldrig settdet. Jag ser en ny öppning . Innebär det marknad-sekonomiska tänkande som du vill framhäva att ni iVänsterpartiet tydligt kommer att säga att ni vill av-reglera persontrafiken på järnväg för att konkur-rensutsätta den i vanlig ordning? Jag tycker att det ärmarknadsekonomi. Vänstern borde väl med sitt nyaställningstagande tycka att SJ:s monopol fullt ut skaupphöra.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! blandar ihop tvåsaker. Jag pratar om att ha en prissättning enligtmarknadsekonomiska principer. Jag talar inte om ska upprätta den statsapparat som man från libe-rala ekonomers håll ibland förespråkar, en nattväktar-stat där militären och polisen och inte så mycket merfinansieras av skatter. Jag företräder en modern civili-sation där staten tar ansvar för att det finns ett utbudav ganska mycket mer, av kollektivtrafik och annatsom medborgarna kan benytta sig av och som delvisär skattefinansierat.När det gäller marknadsprissättningen vill jagåterkomma till en liknelse om parkeringsplatser. Låtoss säga att ni skulle tycka att det var statssocialistisktatt ha parkeringsavgifter i : Vi tar bortdem! Det inskränker friheten för bilisterna.Det skulle ge maximal frihet. Men det skulle ock-så ge maximalt kaos. Jag vill hävda att det är denborgerliga sidan i debatten, eller rättare sagt begrän-sad till och , som står för detkaos som skulle uppstå om man gjorde så.Att beskatta eller prissätta användningen av mar-kutrymmet när bilen står stilla kan inte vara principi-ellt annorlunda än att ta ut avgifter när bilen är i rö-relse. Det är minst lika motiverat. Båda borde ske.När det gäller ansvar för kollektivtrafiken vill jagpåtala att den infrastrukturproposition som riksdagenanslöt sig till hade tillkommit genom ett samarbetemellan och regeringen. Vi hade ganskaskilda uppfattningar om en mängd olika saker, mendet vi hade gemensamt var att vi kände ett ansvar föratt man skulle ordna så att vägar och järnvägar blev iett fungerande skick även framöver.