prot · GR0935 · 2003-11-25 00:00:00 — Sedan jag flyttade hit har vi inte haft några ordentliga strukturinvesteringar, bortsett från vad jag nämnt om tågen Mälardalsbanan och så vidare. Det senaste stora strukturella inslaget, som enligt min mening är en förutsättning för bostadsbyggande, är bland annat utbyggd tunnelbana. Annars blir det enorma trafikproppar. Detta är något som de olika regeringarna är ansvariga för. Jag ska strax avsluta mitt inlägg så att jag inte drar över talartiden. Jag vill bara avslutningsvis säga att ett problem är att man nu försöker med en skenlösning. Det hade ju varit bra med en skenlösning, men biltullarna är ett alldeles felaktigt grepp. Det är att börja i fel ända. Man måste börja med infrastrukturen och bygga ut så att folk kan bo runtom i och jobba i respektive tvärtom. är på väg att bli en av de regioner som har sämsta tillväxten i hela landet. Det är inte bra. 56 (): Det var bra att gjorde ett tillrättaläggande, för man kunde missförstå henne man kunde tro att hon ville att det ska byggas utan att det finns en efterfrågan. Jag var närapå beredd att för en gångs skull hålla med om farhågorna i det sammanhanget. Men har vi klarat av den saken; det var alltså inte det som det var fråga om. Spåren av att bygga där det inte finns en efterfrågan förskräcker. Då måste vi ju riva på skattebetalarnas bekostnad, och det är vi inte ute efter. Vi lämnar således detta. För att allt ska fungera i behövs det tillväxt i . Detta har vi diskuterat i denna kammare. Tillväxt i ger tillväxt i hela . Det är ju inte så att det som inte kommer till garanterat kommer till , eller . I stället hamnar det kanske i eller . Det hela bygger alltså på att tillväxtmotorn fungerar, för då kan det fungera för hela landet. Alla människor som jobbar i kan naturligtvis inte bo i . Som flera har varit inne på bor man i stället allt längre bort från . Det är bra. En del tycker att det är attraktivt att bo en bit bort och pendla in till med allmänna kommunikationsmedel eller med egen bil. Där tycker jag att regeringens politik är ett hinder för att det ska fungera. När det gäller spårbunden trafik har vi det gamla bekymret med Getingmidjan och , som inte berör bara utan hela för att det ska kunna fungera bättre. Vad händer med detta? Ja, det nästan villkoras: Om vi gör si och så i kan vi möjligtvis få pengar till detta. Detta villkorande kan vi inte ha! Vidare gäller det kringfartsleder. Det finns väl ingen stad i som inte har kringfartsleder förutom , huvudstad. Där sitter regeringen, vars politik är ännu ett hinder. Ett tredje stort hinder är trängselavgifterna. Om vi tänker oss att man vill bo utanför och jobba i behöver man kanske bilen för att livet ska fungera. Inte främjar man denna möjlighet genom att införa trängselavgifter! Tvärtom hindrar man faktiskt. Det blir då mer så att alla som jobbar inne i vill bo i . Men det finns egentligen ingen möjlighet för alla att göra det. Detta är ännu ett sätt att hindra tillväxten i och därmed tillväxten i hela . 57 Statsrådet (): Jag ska inte upprepa den debatt som vi hade här i kammaren. Inte heller ska jag koncentrera den här debatten till infrastrukturinvesteringarna. Sådana frågor och interpellationer borde rimligen ställas till den för infrastrukturen ansvariga ministern. I ett avseende håller jag dock med interpellanten. Vi är alla betjänta av att rädda bostads- och arbetsmarknadsregionerna. Det är nödvändigt för att vi ska kunna klara tillväxtfrågorna och för att få en balanserad utveckling i landet. För detta krävs det infrastrukturinvesteringar. Det handlar dock inte bara om . Jag är väl medveten om problematiken vad gäller Mälardalsbanan och andra behov som finns i och för att just få nämnda breddade arbetsmarknad och bostadsregion. Det handlar också om andra delar av landet. Det är klart att har en stor betydelse för att bredda en bostads- och arbetsmarknadsregion som tar sin utgångspunkt i den vitala staden . Med får man rimliga pendlingsavstånd till och med från till , så i den delen av är det från tillväxtsynpunkt viktigt att byggs. I min region, i , är det viktigt att kommer till stånd, för det skapar fantastiska möjligheter till pendling från övriga delar av och också bättre möjligheter till pendling till hela MalmöKöpenhamnsområdet, som också från tillväxtsynpunkt är centralt för hela . Det behövs infrastrukturinvesteringar i för att bredda bostads- och arbetsmarknadsregionen där. tillväxt är nämligen också central för hela . Det gäller att ha den bilden klar för sig. Jag delar alltså synsättet att breddade bostads- och arbetsmarknadsregioner är bra och nödvändiga för att vi ska både ha en balanserad utveckling och klara tillväxtpolitiken. Det är väl egentligen min enda kommentar. träffade lite grann huvudet på spiken när han sade att det väl har funnits brister också i den rent kommunala planeringen och i regionplaneringen det som kommuner och landsting och delvis också länsstyrelserna är ansvariga för. En lite större vidsynhet behövs alltså. Det går inte att bara se till den egna kommunens väl och ve. Det är ju inte alltid som det är så väldigt centralt att både företaget och bostadsområdet ligger i den egna kommunen. Har man en större och mer vidsynt regional planering kan man åstadkomma både en mänskligare miljö och en mer balanserad utveckling. Vi har alltså inga delade meningar om behovet av infrastruktursatsningar och inga delade meningar om behovet av att bredda bostads- och arbetsmarknadsregionerna. Men det gäller då inte bara i . Tillväxten i har betydelse för hela . Tillväxten i har betydelse för hela . Tillväxten i har betydelse för hela . Tillväxten i har naturligtvis också betydelse för hela utveckling. 58 (): Jag tycker faktiskt att det är bra med interpellationsdebatter. Det är bra med sådana, för då kommer nya tankar, nya idéer och nya infallsvinklar in. Vidare tycker jag att det är bra att ha en vidsynthet. Men ibland måste man så att säga krympa världsbilden och titta lite grann på hur det ser ut runtomkring där man själv bor och på vad som är det egna ansvaret för att lyfta upp den regionen och de kommunerna. Statsrådet har ett dubbelt ansvar eller hur? Det handlar ju om att dels vara bostadsminister och ansvara för det området, dels vara kommunminister. Det gör att jag tycker att det är intressant att diskutera med statsrådet om just kommunerna och om vad som ligger i deras intresse. När jag fokuserar på och bryter ned denna vidsynhet till att, just , handla om enbart norra visar det sig finnas ett problem där något som jag tror att kommunminister är väl informerad om. Tyvärr finns det för många äldre; man lever ju längre . Dessutom saknas det unga människor. Det här blir inte bra. Detta jobbar man väldigt aktivt med just för att se till att få en vidare åldersfördelning. Statsrådet hänvisar i sitt svar till att kommunerna har ett eget ansvar för att samarbeta. Javisst, det är riktigt, och det gör de också. De samarbetar verkligen. Jag följer det arbetet, vilket väl vi alla gör. Det är ständigt kontakter med kommunföreträdare. har man också börjat jobba med Se framåt, vars bok jag tidigare visade. Jag tänkte helt snabbt ge några ögonblicksbilder från vardagen i mitt län tre vardagsbilder som har poängterats i . En rubrik lyder: För få poliser vid helgens bråk. Därefter står det: Storbråk i prioriterades bort tre poliser skulle täcka hela Norduppland. Vidare kan man läsa: När ett bråk utbröt på i kom ingen polis till platsen. Polisens resurser räckte inte till. inträffade flera händelser i Norduppland. Åtminstone en, ett mordförsök i , var av ovanligt akut karaktär. Detta är en bild. Nästa bild gäller vad som står under rubriken på tåget för Knivstabor: för att stående transporteras till jobbet. Det gillas inte av Knivstaresenärer som åker 07.21 mot . En protestlista är insamlad. En annan bild: Tingsrätten kan läggas ned. Jag citerar slutet av den artikeln: Personligen har jag en känsla av att det kommer att dröja ganska länge innan det händer något. Före dess väntar bland annat ett jätteprojekt med en delning av som är för stor. som man diskuterar i att sära på tingsrätter därför att de är för stora diskuterar man i andra områden att slå ihop dem. Det här stämmer inte riktigt bra. Den sista bilden är: är vi 300 000 invånare i C-länet. Man spår en positiv och stark tillväxt även framöver, förutsatt att det finns bostäder och bra pendlingsmöjligheter och att det finns grundservice. Den grundservicen anser jag att statsrådet har ett väldigt stort ansvar för. Får vi inte grundservice, får vi inte poliser, tingsrätter, bostäder och bra pendlingsmöjligheter även i de här kommunerna, då kan vi inte heller erbjuda oss att hjälpa till att få det bra i och i . 59 (): I denna väldigt slutna krets skulle jag vilja ge ett tips till statsrådet att är det någonstans man i dagens läge borde ha trängselavgifter är det i tunnelbanan i . Det är enormt trångt där. Där får faktiskt inte alla människor plats på alla tåg. Det skulle ge enorma inkomster. Det finns ett annat alternativ, och det är att bygga ut infrastrukturen, vilket jag kanske föredrar. Det var bara ett tips. Jag håller med om att det är viktigt att idka självkritik. Beslutsstrukturen i den här regionen är inte bra jag står för detta. Jag vill avslöja för statsrådet som kanske inte läser allt riksdagstryck att detta står att läsa i en motion som jag har varit med och författat. Till genomlidna landsmöte, som slutade , har jag skrivit en Stockholmsmotion som hela länsförbundet står bakom. Där diskuterar vi just detta. Vi diskuterar inte bara vad man kan kräva, utan vi diskuterar också hur beslutsstrukturen i hela ser ut. Då måste man säga att det inte är bra. Medan utmärkta investeringar görs i till exempel i och det byggs tunnlar i och vid saknas motsvarande kraftsamlingar i den här regionen. Det är det som är det stora problemet. Jag ser inte att det står i motsats till många andra saker, till exempel , som också är en oerhört viktig sak. Jag vill gärna rekommendera att man inte gör något avbrott i till exempel. Trots att min mamma tyckte att jag var världens snällaste person måste jag säga, när jag lyssnar på statsrådet, att det är en utmärkt retorik. Eftersom jag är så snäll ska jag inte uttala mig om det, utan där får lyssnarna själva dra sin slutsats. Jag menar att det behövs kraftfulla åtgärder i den här regionen, för den är rik. Men så rik att den klarar den här politiken är den inte. 60 (): Jag ska först rätta mig själv. Jag sade , men jag menade . Jag är också född i och kanske därför tänkte på . tar faktiskt själv i sitt interpellationssvar upp infrastrukturen. Det är därför så många kommer in på infrastrukturen, för allting hänger ihop på sätt och vis. förstår jag att statsrådet inte är jättepigg på att diskutera trängselavgifter. Det är väl inte den roligaste saken att prata om för socialdemokrater. När det gäller vad regionen runt själv har lyckats åstadkomma tycker jag att man lyckades åstadkomma någonting, och det var Dennispaketet. Efter många års käbblande, får jag väl kalla det, lyckades man komma överens om någonting. Och det var inte som gjorde att det sprack. I detta paket fanns faktiskt kringfartsleder och mycket annat som skulle hjälpa tillväxten i men också hjälpa tillväxten runtom i . Det är inte så att vi har stått helt handfallna i regionen. säger att han håller med om att det behövs infrastruktursatsningar. Det har vi hört många ministrar säga i den här talarstolen. Än så länge har vi inte sett så mycket av det i . har det varit villkorat på något sätt. Det behövs mer än ord, och det behövs också att regeringens politik hänger ihop. Vill man nå tillväxt, vill man bygga 120 000 nya lägenheter, då behövs också infrastruktursatsningar. Det behövs mycket av dem i . Vi behöver få vår andel av infrastrukturmedel, och det har vi inte fått . Jag tror inte på det förrän jag ser det svart på vitt på papperet. Det har varit väldigt mycket prat men väldigt lite konkret när det gäller infrastruktursatsningar för . 61 Statsrådet (): Det är inte bara retorik, . Jag är väldigt klar över att det behövs stora infrastrukturinvesteringar i för att vi ska klara trafikförsörjning, bostadsförsörjning och skapa bra tillväxtförutsättningar. Som också vet pågår ett arbete i regeringen. Vi har haft ute det här i demokratisk ordning på länsnivå och kommunnivå. och har yttrat sig. Vi kommer att lägga fast planerna för infrastrukturen under den kommande planeringsperioden. Då kan man inte förvänta sig att jag , när vi är mitt uppe i beredningsförfarande, ska kunna säga precis hur det kommer att bli. Det finns ett projekt som är oerhört angeläget, men det är inte och det är inte heller , utan jag tror att det heter Mälardalsbanan. Nåväl, vi pratar om samma projekt det hette Getingmidjan en gång. Det är utomordentligt angeläget att det kommer till stånd så att vi kan förbättra trafikflödet. Det är av betydelse även i ett nationellt perspektiv, för mycket av trafiken går genom denna trånga zon. Jag är helt överens med er om det. Jag ger mig inte in på polis- och tingsrättsfrågor. Det finns andra forum att föra den debatten på och andra ministrar att föra den med. Men grundsynen, att vidga och bredda arbetsmarknads- och bostadsregioner, är bra. Det behövs infrastrukturlösningar. Det är den grundsyn vi har. 62 (): Jag tror att det finns anledning att återkomma till sådana här interpellationsdebatter. Jag har fortfarande inte hört statsrådet svara på min första fråga: Vad avser statsrådet att göra för att utjämna för kommunerna i och i nära anslutning till ? Vad anser kommunministern att man ska göra för att behålla den grundservice som är så viktig för alla kommuner för att man ska tycka att det är trevligt, intressant och stimulerande att bo även ute i Norduppland, att bo ute vid kusten, att ha ett bra boende och kunna pendla till sitt arbete? Allrahelst ska man naturligtvis ha arbete där man bor. Jag har inte hört ett ljud om det. Tycker inte ministern att det är problem när man över denna långa sträcka till exempel bara har en polisbil ? Människor säger att det är inte någon idé att jag ringer till polisen, för de kommer i alla fall inte. De som är rånare vet precis var man ska slå ned. De vet att polisen är upptagen i till exempel , och så händer det något i , där vi har en flyktingförläggning, som dessvärre också är ett problem. Inte med ett ljud berör kommunministern vad ministern tänker göra för att utjämna för kommunerna i Norduppland. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:90 om statliga bidrag till vissa kommuner för LSS-kostnader 63 Statsrådet (): har frågat mig dels vilka åtgärder som jag avser att vidta för att kompensera kommuner som kommer att förlora på grund av det nya utjämningssystemet, dels på vilket sätt jag kan säkra att kvaliteten i omsorgen för personer med funktionshinder bibehålls. Låt mig börja med att först klarlägga fakta. Såväl skatteväxlingen mellan kommuner och landsting som de länsvisa mellankommunala utjämningssystemen avser de kostnader och det antal personer som fanns vid överförandet av verksamheten från landstingen till kommunerna. Nivån på skatteväxlingen och utformningen av den länsvisa mellankommunala utjämningen skiljer sig åt mellan länen beroende på hur situationen var i länet vid bytet av huvudman. De tillfälliga statsbidrag som utgått har inte omfattat alla personer eller alla insatser enligt LSS. Syftet med det ena statsbidraget var att utgöra ett högkostnadsskydd för kommuner, medan det andra statsbidraget tog hänsyn till särskilt kostnadskrävande insatser på individnivå. Det utjämningssystem som beslutade om utjämnar för genomsnittskostnader och omfattar alla personer och samtliga insatser som preciseras i LSS. Att jämföra dessa olika system med varandra ger inte en rättvisande bild, eftersom syftet inte är detsamma. När utjämningssystemet träder i kraft gör regeringen bedömningen att avtalen om de länsvisa mellankommunala utjämningssystemen kommer att upphöra. Hur denna avveckling kommer att ske är en fråga för kommunerna i länet att besluta om. Det finns dock möjlighet för enskilda län att avtala om övergångsregler som kan göra att övergången till utjämningssystemet underlättas. Att kompensera kommuner för bortfall av tillfälliga bidrag är inte rimligt med anledning av att bland annat bidragen till den enskilda kommunen har varierat mellan åren, men även att det varit olika kommuner som erhållit statsbidrag. Därför delar jag inte synpunkter att regeringen skulle kompensera kommuner för att det tillfälliga statsbidraget upphör när det nya systemet träder i kraft. Med det nya utjämningssystemet kommer alla kommuner att ges förutsättningar att ta ett särskilt ansvar för LSS. Dessutom försämrar inte utjämningssystemet de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med höga kostnader för LSS. Utjämningssystemet är konstruerat för att bland annat kompensera de kommuner som har personer med stor vårdtyngd. Det bör gynna kommuner som är resurscentrum för funktionshindrade. Mitt svar på interpellantens andra fråga är att systemet inte utjämnar för de faktiska kostnaderna utan för genomsnittskostnaderna i landet. Det innebär att om en kommun vill ha högre kvalitet i LSS som medför högre kostnader än andra kommuner har är det ett val för den enskilda kommunen. Min bedömning är att kvaliteten inte kommer att förändras negativt som en effekt av att utjämningssystemet träder i kraft. 64 (): Tack för svaret, minister , men jag kan inte vara riktigt nöjd. Tvärtom känner jag mig faktiskt lite störd och provocerad av att somliga kommuner som har tagit ett särskilt stort ansvar för handikappomsorgen också ska råka särskilt illa ut ekonomiskt. I den här interpellationen har jag tagit upp exemplet , men det finns några till i . generellt får det ju allt kärvare, men de här kommunerna, som , får en smäll till. Det borde rimligen vara tvärtom. De kommuner som under har tagit ansvar och byggt upp en kompetens kring olika handikapp, som hela landet faktiskt har nytta av, en kompetens som inte gärna heller kan byggas upp i varje kommun, borde rimligen enbart ha plus av att de har tagit på sig denna uppgift. För detta borde övriga ta ett kollektivt ansvar. Trots att alla vill att omsorgen om personer med funktionshinder ska fungera väl går det i det här fallet helt fel. Det kommunala utjämningssystem som ska ersätta det särskilda statsbidraget kompenserar inte för bortfallet av statsbidraget. Trots all kunskap om att de här konsekvenserna kommer går det helt fel. Det är inte så att regeringen kan säga att det här hade vi då ingen aning om. Det är känt att det regionala avtalet i inte har räckt till. Därför har det funnits ett särskilt statsbidrag till de kommuner som har ett särskilt stort ansvar för handikappomsorgen. Vidare har regeringen och riksdagsmajoriteten medvetet valt att det inte ska vara ett statligt övertagande av kostnadsansvaret för LSS- och LASS-reformerna. Det skulle i sig inte kosta mer, endast bringa ordning i att de kommuner som har ett särskilt ansvar för personer med funktionshinder också får en rimlig ersättning för det. Men även det har ni avvisat. Det ska vara det här systemet som ska genomföras. I det svar som har lämnat kan jag inte utläsa någon som helst förståelse för konsekvenserna av hur klumpigt det nya utjämningssystemet slår. Tvärtom kan ansvarig minister till och med skriva att det nya utjämningssystemet inte försämrar de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med höga kostnader för LSS, detta trots en rejäl uppvaktning från där man visar svart på vitt att glappet 2004 mellan bortfallet av det särskilda statsbidraget och infasningen av det nya kommunala utjämningssystemet är minus . Har ansvarig minister ingen förståelse för och ingen ambition att på något sätt justera eller kompensera ? Dessutom gör sig statsrådet skyldig till en märklig motsägelse. I en mening säger han i sitt svar att utjämningssystemet inte försämrar de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med höga kostnader. I en annan mening säger han att systemet inte utjämnar för de faktiska kostnaderna utan för genomsnittskostnaderna i landet. Precis, i det sista blev det helt korrekt. Inte heller ett statsråd kan naturligtvis hävda två motstridiga påståenden . Antingen försämras en ekonomisk förutsättning eller inte. Det kan inte gärna vara bådeoch. Precis detta har noterat. Det blir en väsentlig skillnad mellan faktisk kostnad som har och en genomsnittskostnad i landet. Åtminstone det beskedet borde ansvarigt statsråd kunna ge att han inser skillnaden. 65 Statsrådet (): När jag uttalade att det inte försämrar de ekonomiska förutsättningarna syftade det på att det är konstruerat ett särskilt personalkostnadsindex som tar hänsyn till den särskilda vårdtyngden i de enskilda fallen. Jag är medveten om problem. Det är därför jag också säger i mitt svar att det är möjligt för länen att se till att man avvecklar de länsvisa utjämningssystemen i en takt som tar hänsyn till särskilda förhållanden i en enskild kommun i länet. Ett av problemen med situation är att det finns införanderegler och en infasning i det nya systemet som gör att inte första året får ut full effekt av det nya utjämningssystemet. Det handlar om ungefär 5 miljoner. Jag tror att får drygt 36 miljoner första året, men ska efter att systemet är infört ha 41 miljoner. Det är fullt möjligt för länets kommuner att ta hänsyn till den effekten. Det finns ju kommuner i det berörda länet som i förhållande till dagens situation är vinnare i systemet, om man uttrycker sig i termer av vinnare och förlorare. De får ett bra utfall i förhållande till hur det har varit historiskt. Det borde vara möjligt för länets kommuner att se till att man avvecklar det tidigare utjämningssystemet i en takt som tar hänsyn till kommuns speciella problem. Det är inte så att jag inte ser de bekymmer som har, inte alls. Jag är fullt medveten om de problem som kommunen står inför. En del av de problemen skulle kunna hanteras med att man i länet kom överens om att avveckla det länsvisa utjämningssystemet på ett rimligt sätt. Det finns ju andra län i det här landet där utjämningssystemen i princip är avfasade. Det är det som är motivet till att vi inför ett nytt utjämningssystem. Vi kan inte ha en situation där vissa kommuner har nettokostnader på per invånare för LSS-verksamheten medan andra kommuner har kostnader på per invånare. Syftet med det nya utjämningssystemet är just att utjämna de förhållandena så att kommunsektorn som helhet bär i stort likvärdiga kostnader för den här väldigt viktiga verksamheten. 66 (): Det kanske finns någon som undrar om det här är något att tala om, att det rentav bara skulle vara ett utslag av något slags allmänt kommunalt gnällande. , landets socialchefer och ett antal andra har så larmat om kommunernas växande obalanser mellan statens och medborgarnas alla krav och förväntningar och vad kommunerna faktiskt har ekonomiska möjligheter att leva upp till. Det är kanske så att regeringen och riksdagsmajoriteten börjar bli trött och lite har slagit dövörat till. Men jag tackar ändå för att åtminstone muntligt har uttalat en förståelse, även om det egentligen inte finns någon text som avslöjar något om förståelse. Jag tycker att det är oerhört viktigt att påminna om att regeringens ovilja att kompensera de här kommunerna är att knuffa ytterligare några kommuner mot det ekonomiska stupet. i ekonomiskt glapp för låter måhända inte så mycket i en del öron, men för en kommun av storlek motsvarar det i skattehöjning. var också tvunget att höja skatten med , och har precis beslutat att höja skatten med . Precis som andra kommuner har ett svårt kostnadsutvecklingstryck i äldreomsorg och övrig socialtjänst, det vill säga problem är av stockholmska dimensioner. Vi har en angelägen debatt om problem, men det är minst lika viktigt att ha denna debatt. Proportionellt sett är problemen desamma. har riksdagsmajoriteten bestämt sig för utjämningssystemet.