prot · GR0946 · 2003-12-10 00:00:00 — Sanningen är att övriga landet också i hög grad bidrar till huvudstadens utveckling och tillväxt, på samma sätt som huvudstaden är viktig för övriga landet. Ett exempel på vad övriga landet bidrar med till huvudstadsregionen är utbildade ungdomar. Den kommunala kostnaden för skola, barnomsorg, fritidsverksamhet etcetera för en ung människa är . Bara flyttade 5 700 ungdomar till om huvudstaden hade stått för deras utbildning hade detta alltså kostat . Ett viktigt område som staten har ett stort ansvar för är att se till att den statliga verksamheten decentraliseras över landet. Det ansvaret lever staten tyvärr inte upp till . Inte ens nytillkommande statliga myndigheter lokaliseras i någon högre grad utanför , trots att vi har tagit beslut i den riktningen i denna riksdag. Det är hög tid att ta det här på allvar. Det finns också anledning att göra en genomgång av befintlig statlig verksamhet för att se vad som kan omlokaliseras till andra delar av landet. Det är viktigt, därför att det skulle stärka de lokala arbetsmarknaderna runtom i vårt land och minska trycket på . Över huvud taget är det att ge kommuner, län och regioner ett ökat självbestämmande. Det kan ske genom att vi förändrar skattesystemet så att den kommunala skattebasen stärks. Det är också hög tid att börja avveckla de närmast koloniala strukturer som finns i det svenska samhället genom att stärka det lokala inflytandet över naturresurserna. Som jag ser det är det närmast absurt det har jag sagt tidigare i denna kammare att , där man har av vattenkraftsproduktion, ska tvingas ha landets högsta kommunalskatt. Bygden har släppt till sina nio i till storsamhället och det välfärdssamhälle som vi har men får i princip ingenting tillbaka. Det är dags att den här åtminstone vågar utreda förutsättningarna för ett system för återbäring på vattenkraft och att vi lär av våra grannar i väster. Varför skulle inte vi i kunna ha ett sådant system när man har haft det i i full politisk enighet? Många norska kommuner och fylken får möjlighet att utvecklas tack var det här systemet. presenterades för övrigt en rapport från , ett underlag som visar att myndigheter och samhällen i över huvud taget är mer intresserade av den lokala utvecklingen än deras svenska motsvarigheter. Det är dags att vi också visar samma intresse för att utveckla hela landet. Det är hög tid att ge en politik som tar hela landet i bruk, som ger alla våra landsdelar förutsättningar att utvecklas. 35 (): Först vill jag yrka bifall till förslaget i dess helhet i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Sedan vill jag säga att det ändå är en rad frågor som vi i text är tämligen överens om över partigränserna, men ändå, herr talman, ser man, när man läser om fördelningen av pengarna i de olika budgetalternativen, att det spretar betänkligt. vill minska utgiftsramen för allmänna regionalpolitiska åtgärder med 550 miljoner. liberalerna vill minska med 512 miljoner. vill minska med 240 miljoner, och vill öka med 592 miljoner. Då jämför jag naturligtvis med det budgetförslag som vi socialdemokrater, är överens om. Det avstamp som den regionalpolitiska utredningen var resulterade sedermera i propositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet med start . Detta följs nu upp och genomförs kontinuerligt. En oerhört viktig och övergripande fråga för utveckling är naturligtvis frågan om att skapa fler jobb och att studera framtidsutvecklingen i hela landet, såväl lokalt som regionalt och nationellt men också internationellt. Arbetslösheten är fortfarande alldeles för hög. Vi vet att frånvaron är låg på arbetsmarknader med ett brett utbud av jobb. På arbetsmarknader där näringslivet är svagt och pendlingen är låg är frånvaron hög. Många orter som har genomgått en snabb strukturomvandling har också stor arbetsfrånvaro. Det här, herr talman, gäller inte enbart små samhällen, utan även i storstadsregioner finns det här problemet. Invandrartäta områden saknar till exempel ofta bra förbindelser med en värld där det talas svenska och där jobben finns. Det krävs nytänkande, erfarenhetsutbyte, många aktörer, utbildning, kompetensutveckling, kunskapsöverföring och inte minst visioner för att klara framtidens arbetsmarknad och därmed också en välfärd för alla. Vill man och det vill vi socialdemokrater ha en bra regional tillväxt måste grunden vara att man ser till att alla medborgare får en grundläggande välfärd och en rimlig tillgång till den samhällsservice som vi har rätt att kräva. Jag tror, herr talman, att vi är ute på mycket tunn is om vi inte ser helheten i regionalpolitiken utan börjar ställa olika delar av landet mot varandra. Inte minst gäller detta storstäder som ställs mot landsbygd. Man nästintill tävlar om vem som har det värst. I vår kärlek till vår hemort kan uttrycken närmast tolkas som: Överallt går det att komma framåt men inte här. Här är uppgivenheten stor. Det här är en kärlek som får motsatt effekt. Det är en farlig tankeväg att färdas, och den ska vi akta oss för, var vi än befinner oss. En ort, en socken, en bygd eller en stad som svartmålar sig själv i avsaknad av självförtroende och nytänkande och där man tycker att ingenting går har nog också svårt att locka till sig andra aktörer. Tillväxt och livskraft i hela landet innebär att vi måste skapa starka regioner i alla delar av landet. Infrastrukturen är ett viktigt instrument i regionalpolitiken. Det handlar om kommunikationer på tvären och längden, om att kunna komma till jobbet, om att kunna få ut sina produkter på marknaden, om bostadssituationen och om en väl fungerande sektor. Allt måste fungera i samverkan. Regioner som förmår att samla olika aktörer, näringsliv och forskare och samhällen, i innovativa miljöer har bättre förutsättningar för tillväxt. Därför är regionalpolitiken mer än vad som framgår av utgiftsområde 19. När det gäller ramarna har, som sagt, samtliga fyra borgerliga partier olika uppfattningar, därav de särskilda yttranden som finns i betänkandet där respektive parti framhåller sitt budgetalternativ. De borgerliga vill dra ned resurser för regionalpolitiken medan vill öka på i det sammanhanget. När man läser reservation 1 kan det kanske var lite svårt att direkt se i texten vad vi egentligen är oense om. Vi pratar om decentralisering och hållbar tillväxt i hela landet, och där är det väl inga motsättningar. Vi talar om en landsbygd och om en skärgårdspolitik som fungerar, och där är det väl inga motsättningar. Vi pratar mycket om förbättrade möjligheter för företagande och arbete. Många av de frågorna ligger också under utgiftsområde 24 och kommer att behandlas . Men man kan se mellan raderna, och i slutet av den här reservationen kommer de gamla vanliga frågorna upp. Det handlar om skatter och om en flexiblare arbetsmarknad, och där är det ideologiska skiljelinjer mellan oss. Regionalpolitik och regional utveckling måste syfta till att ge likvärdiga levnadsvillkor för människor i olika delar av landet. Det ska vara möjligt att arbeta och bo i hela vårt avlånga land. Det måste skapas en uthållig tillväxt och en jämn fördelning av välfärden i hela landet, så att regionala obalanser motverkas. Därför tycker vi socialdemokrater också att det är oerhört viktigt med en skatteutjämning. Jag är väldigt förvånad över den diskussion som uppstår. Framför allt gäller det och , som är väldigt kritiska till skatteutjämningen. pratar för en skatteutjämning, och vi socialdemokrater ser också vikten av en skatteutjämning. Sedan kan jag inte heller, herr talman, låta bli att till slut säga att i den här regionalpolitiska debatten som vi nu befinner oss i så är jag, från , den som kommer längst söderifrån. 36 () replik: Jag hör till dem, , som har erfarenhet av både och glesbygd, eftersom jag bodde här och sedan har flyttat bort. Jag inser precis som du att problem finns överallt. Du nämnde fördelningen av pengar och att vi har dragit ned med 512 miljoner. I stället har vi satsat 500 miljoner mer på vägar och 1 miljard på rättsväsendet. Det bidrar också till att ge en bra regional utveckling att man stöttar de områdena. Fler jobb vill vi alla ha, men vi kanske har lite olika vägar. Vi vill gå lite snabbare fram när det gäller förenklingar för företagen. Vi vill också ha lägre arbetsgivaravgifter inom mål 1-området. De sänktes ju i viss grad, men medger ytterligare sänkning. Det tycker jag att man ska försöka titta på mera. talar om helheten. Vi är väldigt överens om väldigt mycket, men skillnaden är att vi framför allt vill att avvecklingen av de selektiva stöden går lite snabbare än vad regeringen och stödpartierna vill. Det talas om motsättningar. Jag tror inte att motsättningarna är så förskräckligt stora. Det är som sagt medlen mer än målen och hastigheten i verkställigheten som det handlar om. När det gäller skatteutjämningen kanske jag uttryckte mig oklart. Jag anser att man ska ha en solidarisk fördelning av pengar över landet. Men det nuvarande skatteutjämningssystemet fungerar inte bra. Jag är inte säker på hur man ska göra för att göra om det. Men jag tror att det behöver ytterligare översyn. Jag tycker inte att det förslag som utredning har gett verkar vara riktigt bra om det genomförs som det ser ut. Vi får se hur det blir med det. 37 () replik: Vad gäller utvärdering av de regionala företagsstöden, den regionalpolitiska utredningens rekommendationer och vidareutveckling är det ganska ordagrant beskrivet, som tog upp, på s. 20 i betänkandet. Det är text som vi faktiskt är överens om. När det gäller transportstödet som också tog upp i sitt tidigare anförande finns det väldigt väl beskrivet på s. 44 i betänkandet. Jag behöver inte stå och rabbla kring det. När man strävar efter skattesänkningar och skär ned så drastiskt på de regionalpolitiska medlen är inte och då rädda för att man inte kommer att klara av den delfinansiering som är så oerhört viktig när det gäller EU:s strukturfondsmedel? 38 () replik: Jag är inte speciellt rädd när det gäller delfinansieringen, eftersom vi vill ha en något annorlunda inriktning av EU:s strukturfondspolitik . 500 miljoner i den här budgeten är mestadels de selektiva stöden som vi vill minska på. Jag kan inte se att skillnaden är särskilt stor. Jag vet att persontransportstöd finns beskrivet. Det nämnde jag också i mitt anförande. Jag ville bara stryka under att jag tycker att det är viktigt att man verkligen ser över det. Jag har också noga angivit att ITPS har gjort undersökningen av hur stöden slår. Där betonar de att de inte får särskilt stora effekter. Det var det jag ville säga. 39 () replik: Som säkert vet är en översyn av många av de här stöden på gång. Man ska se över det. Självklart är vi alla intresserade av att pengar används på rätt sätt. Men när man så här drastiskt vill vidta förändringar med sänkta skatter och dra ned på pengar finns det en stor fara, inte minst för den region som företräder, att man kastar ut barnet med badvattnet. Det tycker jag man ska vara rädd för. 40 () replik: Du, , tog upp vad partierna ville dra ned på i utgiftsområde 19. Det lät drastiskt. vill dra ned 240 miljoner, sade du. Sanningen är den att vi har tagit bort en del poster som inte nyttjades tidigare, bland annat landsbygdslånen som inte har utnyttjats och en del poster som regeringen har sagt att man vill disponera över. Så länge man inte kan komma på vad man ska använda pengarna till tycker jag att de kan vara på andra konton. Som du hörde i mitt anförande föreslog jag att 100 miljoner flyttas över till utgiftsområde 24 och turistmarknadsföring av . Det tycker vi vore en väldigt bra insats för just lands- och glesbygden. Vi vet att om vi skulle skapa 15 00020 000 nya jobb inom den branschen så skulle mycket av det hamna på landsbygden där vi har de unika möjligheterna att skapa lite speciell turism här i . Varför ska vi satsa bara en tredjedel av vad våra nordiska grannländer satsar på marknadsföring? Begriper inte ni socialdemokrater att en vettig marknadsföring skulle ge resultat? 41 () replik: Begriper inte kd:s företrädare här att turism och marknadsföring naturligtvis är en väldigt viktig del men att det också är oerhört viktigt med de direkta insatser som man gör? Hur tror att man skulle kunna klara av till exempel vinterturismen och allt som har med utvecklingen av vinterturismen att göra, skidliftar och dylikt, utan regionalpolitiska insatser? Vi har gått in med speciella insatser när det gäller innovationsfrågor, fisketurismen med mera. Listan kan göras lång. Marknadsföringen kommer upp under utgiftsområde 24. Där har vi överfört 10 miljoner. Men vi vet också att regionerna själva bedriver en väldigt stark marknadsföring. För verksamhet, där branschen är med, har man tagit fram ett framtidsprogram som man jobbar efter. Är det inte väldigt viktigt att det som staten och näringslivet själva har kommit överens om ska fullföljas? Vad säger att om vi lägger ut 100 miljoner till på marknadsföring så kommer det inland till del? 42 () replik: De positiva saker som du nämner har inte vi något emot. Jag sitter själv med i Nuteks regional-, vad heter det? ((): . Vi sitter där båda två.) Ja, vi gör ju det. Där har vi beslutat om flera olika stöd till sådana här anläggningar. Det är vi inte emot. Men vad hjälper det om vi så skulle bygga hundratals anläggningar om inte världen vet att de finns? Varför tror du att och är så mycket duktigare på turism? Det beror delvis på att man har marknadsfört sina tillgångar ute i världen så att folk hittar dit. Du tycker tydligen att 100 miljoner skulle vara osäkert. Det behövs bara en halv procents ökning av utländska turister för att finansiera det. Finns det någon säkrare investering? Turistbranschen tror själv att turismen skulle öka och att man skulle omsätta 22 miljarder mer med en kraftfull marknadsföring. Att inte turistföretagen själva ska göra det beror på att de är så små vart och ett att det bara blir småplotter. Det är bättre att staten satsar på det här för att marknadsföra landet . De får marknadsföra sina olika anläggningar. Jag är förvånad att ni inte tar den här idén som er. 43 () replik: Jag tror att vi ska hålla oss till en viss realism i de frågor som vi nu diskuterar. Jämför gärna hur det ser ut på turistområdet i våra grannländer och hur antalet gästnätter och så vidare är fördelade. Vi ser nog ganska tydligt att inte ligger i bakvattnet. Vi kan ha fått färre utländska turister efter då flygindustrin har fått sina speciella bekymmer. Men överlag ligger vi inte sämre till än våra grannländer när det gäller den här delen, inte med resultat men däremot i fråga om hur man fördelar pengarna. Jag tror inte att om vi skulle satsa mer pengar på marknadsföring så kommer kommunerna och regionerna att ha samma andel som . Naturligtvis får det också andra effekter runtomkring det. Låt oss värna om det som är specifikt för oss. Vi satsar på vinterturism. Vi gör specifika insatser på vissa delar av vårt område. I våra regionalpolitiska program finns turismen med på varje område. Där hittar vi också samordning mellan olika delar för den här verksamheten. Det är inte så att jag eller vi socialdemokrater inte vill satsa på marknadsföring av . Men vi ser inte pengar till som den enda och viktigaste uppgiften. Staten och näringen har tagit fram ett handlingsprogram eller framtidsprogram som ska utvärderas , och det tycker vi är ett samarbete vi ska vara med i och vidareutveckla. Vi ska arbeta tillsammans, inte med enskilda insatser. 44 () replik: sade att hon som stockholmare var den sydligaste företrädaren i den här debatten. Själv är jag uppvuxen i , har bott i , sedan i och i . Jag tror alltså att jag har lite förmåga att se den här utvecklingen ur olika perspektiv. Vi är överens om att det är viktigt med ett brett utbud av sysselsättning och starka lokala arbetsmarknader i hela landet. Hur får man då det? Delvis handlar det naturligtvis om det vi diskuterat tidigare, att stimulera och underlätta för företagen att växa. Men staten har också ett stort ansvar för att sprida sin egen verksamhet. Då vill jag fråga : Är det inte dags att göra en ordentlig översyn av den statliga verksamheten och se vilka verksamheter som kan omlokaliseras ut i landet, just för att stärka de lokala arbetsmarknaderna så att varje region får en starkare position på det området? hamnar även nytillkommande statlig sysselsättning till i , trots de beslut som har tagits här i . Är det inte dags att göra något konkret åt den här utvecklingen och gärna se över befintlig verksamhet också? 45 () replik: Det var inte elakt sagt, , att det bara var norrlänningar här. Det var snarare ett konstaterande. Även representerar ju här i ett norrländskt län. Det var alltså ingen elakhet utan mer ett konstaterande i sammanhanget. Sedan tar upp detta med myndigheternas lokalisering. Det står en del om detta i propositionstexten om utgiftsområde 19: Det är viktigt att myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Det handlar primärt om att noga pröva om nya myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter eller i anslutning till de regionala stödområdena. säger att detta är sådant som vi är överens om och länge har sagt men att ingenting händer. Jag kan också hänvisa till en interpellationsdebatt om den här frågan som hölls ganska med . Det finns naturligtvis en del i detta som man kan åberopa, framför allt när det gäller nya delar. Men tittar vi på andelen av befolkningen, antalet människor, i förhållande till hur myndigheterna är placerade kan vi använda statistiken på ett annat sätt. Jag vill inte vara riktigt så fräck att jag helt och hållet kräver detta, men jag och vi socialdemokrater står bakom den här texten. Vi tycker att den är riktig, och vi är eniga om den. 46 () replik: Ja, texten låter ju bra. Men det gäller också att se till att det händer någonting i praktiken, och där har vi mycket som återstår. Jag tror att det vore bra att se över även den befintliga statliga verksamheten. Det vore också bra även för att inte allt koncentrerades hit. Sedan vill jag passa på att fråga om en annan sak. Vi har motionerat om återbäring på vattenkraften, något som man har i och som stärker just de många glesbygdskommuner som har vattenkraft. Det är en unik energikälla där man släpper ifrån sig sina naturresurser på ett sätt som påverkar andra näringar som turism, fiske och så vidare. I dagens läge är vattenkraftverken fjärrstyrda och ger knappast någon sysselsättning alls till det lokala samhället. Det innebär att all den rikedom som skapas lokalt i princip hamnar på andra håll. finns det återigen en fempartimotion där vi vill att man åtminstone ska utreda hur ett sådant system efter norsk förebild skulle kunna se ut för svensk del. I är man enig om detta över alla partigränser. Man ser hur det kan stärka små lokala glesbygdskommuner. Är det inte dags att åtminstone utreda frågan, ? 47 () replik: När det gäller utlokalisering av myndigheter har jag sagt att vi står bakom den här texten. I ett tidigare anförande togs det upp detta med att skattemyndigheten nu läggs ned och blir ett skatteverk. Finns det någon omorganisation som slår väldigt hårt mot den här staden, , så är det denna. Det blir åtskilliga arbetstillfällen som flyttas ut från i samband med att man gör ett skatteverk efter att ha haft en skattemyndighet. När det sedan gäller detta med vattenkraften hänvisar jag mycket till skatteutjämningen. De här frågorna hänger samman. Vi har ett gemensamt ansvar, där också kunde vara med i bilden, när det gäller skatteutjämningen. Vi socialdemokrater är för en skatteutjämning. Det görs också vissa jämförelser med i övrigt och kanske i synnerhet. Jag har själv tittat lite grann på statistik och resuméer från Nord Regio när det gäller de här frågorna. Där säger man bland annat att den regionala bilden i efter kan karakteriseras som den mest balanserade i . Det jag tycker att skulle oroa sig för är sina borgerliga kolleger och deras neddragningar av regionalpolitiska medel. Med neddragningar av regionalpolitiska medel kan väl knappast den målsättning som eftersträvar upprätthållas. 48 () replik: Jag vill kommentera påstående om att med 550 miljoner minskade anslag skulle vara så förödande för regionalpolitiken. Vi har sagt i vår anslagsmotion att vi vill prioritera transportstödet, medfinansieringen till EU och stöd till kommersiell service på landsbygden. Det är viktiga områden, , för företagarna i glesbygd och landsbygd. Basen för tillväxten och utvecklingen på landsbygden är ju ändå att det finns företagare. För företagarna är det faktiskt viktigare att man har fungerande vägar. För den man i som gör grillkol är det viktigare att han kan transportera sitt kol till kunderna och inte får stå där en månad och inte kunna transportera. För honom och för många andra företagare är det viktigare att ha tillgång till polis, åklagare och tingsrätt inom tillgängliga avstånd än att få selektiva företagsstöd. Det är först och främst de selektiva företagsstöden som vi vill ta bort. I stället satsar vi mer pengar på rättsväsende, vägar, skolor med mera. Detta är mycket viktigare för utvecklingen än vad de selektiva företagsstöden är, som inte gör någon större nytta enligt de utredningar som är gjorda. 49 () replik: Återigen hamnar vi i en situation där man pratar om olika stödformer, företagsstöd och dylikt som kommer inte minst inland till del. Man säger: Detta behöver vi inte ha. Vi behöver i stället bättre vägar. Jag försökte också säga att kommunikationerna är en oerhört viktig del i det sammanhanget. Men jag är inte övertygad, inte minst efter att också ha tagit del av en hel del av den stödverksamhet som kommer företagare till del, att man helt och hållet delar uppfattning. Det är ändå så att egenintressen i storstäder inte tiger still i det sammanhanget. Men jag blir inte klok på infallsvinklar. Av hennes inledningsanförande fick jag intrycket att med i spetsen säger att det skulle bli bättre om man tog bort skatteutjämningen vi vill prioritera, men vi vill skära ned. Det är klart att det är väldigt viktigt att man använder pengarna på rätt sätt. Men ser inte en skatteutjämning och även en skatteutveckling som är jämförbar så att man kan ha välfärd över hela landet som en oerhört viktig del också för att företagandet ska kunna spridas över hela landet? 50 () replik: Jo, det är just det jag gör, . Och det är just därför som vi är så kritiska till det nuvarande skatteutjämningssystemet. Det är ett skatteutjämningssystem som splittrar landet. Vi tycker att vi ska ha ett skatteutjämningssystem. Vi ska utjämna de skillnader i skattekraft som finns i landet. Vi tycker att hela landet ska ha lika bra förutsättningar till välfärd, tillgång till sjukvård och skolor, kanske bättre. Vi vill givetvis att det ska vara bättre än med socialdemokratisk politik. Men vi tycker att man ska lösa det genom att det finns ett statligt skatteutjämningssystem. Och vi tycker att det finns fog för att det ska vara ett statlig skatteutjämningssystem just och inte en utjämning mellan kommunerna. 51 () replik: Här skiljer vi oss åt. Vi ser naturligtvis olika fördelar och nackdelar med de olika systemen. Men det är bra att man ställer upp på att vi ska ha ett skatteutjämningssystem som fungerar och också är rättvist och ger en rättvis fördelning. Sedan kommer vi in på skattefrågor. Det är det gamla vanliga: Sänk skatten, skapa flexiblare arbetsrätt så löser vi alla problemen. Men det finns knappast någon som har en så stark flexibel arbetsrätt som vi har här i , så de verktyg som förespråkar håller inte, . 52 (): Det är inte så att folk i glesbygden flyttar. Det är inte sanning. Det som sker är att unga måste ge sig i väg till studier. Att unga ger sig i väg till studier och upptäcker världen är något som alltid kommer att hända och som jag tror att alla måste se positivt på. Det är av värde. Problemet är att de sedan har så svårt att komma tillbaka.