prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Jag tror till exempel att det jagtidigare aviserat, nämligen att jag vill göra en översynav bötesbeloppen totalt för alla trafikbrott, är en vik-tig del också för de här frågorna.Jag tror att man också ska fundera över vad manmer kan göra för de enskilda vägar som erhållerstatsbidrag och hur man kan tillämpa lagstiftningenför överlastavgift i de frågorna. Men det finns ocksåadministrativa hinder.I dag är reglerna väldigt tydliga. Den som svararför en väg och som har byggt och underhåller den ärockså den som får ta upp de avgifter och uppbördersom kan komma av vägen. Tittar man enbart på en-skilda vägar utan statsbidrag är det en helt ny fråga.Den har inte beretts tillräckligt tidigare.Med det säger jag inte att jag inte är medveten omde konsekvenser som överlasterna för med sig i formav slitage och mycket annat.Jag är beredd att titta på vad vi från regeringenssida kan göra för att minska den trend av allt störreoch allt fler överlaster som vi nu ser på det allmännavägnätet. Jag har ingen anledning att tro att det serannorlunda ut på det enskilda vägnätet. Det finnsanledning för oss att fundera över vilka åtgärder sombehövs för att minska den utvecklingen.Jag tror att en del av det handlar om att se överhela bötesbeloppen när det gäller brott mot trafiken.Anf. 13 ():Fru talman! Jag hade inte väntat mig annat än attstatsrådet anser att det är av stor vikt att vägnätethåller en god standard. Det instämmer jag givetvis i.Jag instämmer i statsrådets tal om att det är bramed en översyn av bötesbeloppen i hela trafiksitua-tionen. Men det är synd att statsrådet gömmer sigbakom att det finns administrativa hinder.Det här är ett problem för en mängd enskilda väg-hållare. Många enskilda väghållare drabbas av ökadekostnader. Jag tycker att det vore på sin plats att stats-rådet visade att man ska ha likhet inför lagen, och integömde sig bakom talet om administrativa hinder.Tjällossningsperioden är nu ganska nära på mångahåll. Vi kommer inte att kunna lösa den här fråganinnan dess. Det skulle vara intressant att veta omstatsrådet ser någon möjlighet att lösa frågan förenästa tjällossningsperiod. Då skulle vi spara myckethuvudbry och sömnlösa nätter för enskilda väghålla-re.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Jag är beredd att försöka hitta en lös-ning fram till nästa tjällossningsperiod. Men jag trorinte att lösningen är enkel. Jag är inte övertygad omatt alla enskilda vägar ställer sig positiva till eventu-ella överlastningsavgifter.Jag tror att nästa fråga per automatik blir vem somska få ta del av avgifterna. Ska vi ha en lagstiftningsom reglerar det betyder det att man i vissa avseendenbegränsar friheten för de enskilda vägarnas ägare.Vi ska bemöta problematiken att vi ser alltmer avöverlastning på våra vägar - både de allmänna och deenskilda - och fundera över hur det kan hänga ihopmed bötessatserna för trafikbrott totalt sett. Dessutomska vi se till att de pengar som har beslutatom för förbättringar och nya investeringar i infra-strukturen också får en effekt inte minst när det gällertjällossningen. Tjällossning är ett oerhört stort pro-blem i en del län där man har tjällossning flera gång-er.Det som pekar på är en viktig frå-ga. Men en lagstiftning som reglerar möjligheten attockså ta ut avgifter på enskilda vägar kommer attuppfattas som en del i en begränsning av friheten fördem som äger vägen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:150 omklassning av som skogslänAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder och arbeta för att Dalslandklassas som skogslän och, om jag inte är det, hur jagdå avser att ta ansvar för att vägnät blirfarbart även vintertid.De vägavstängningar som görs för tung trafik un-der tjällossningsperioderna innebär stora problembåde för skogsindustrin, för turismen och självklartför de boende. Regeringen föreslog därför i infra-strukturpropositionen att skulleanvändas till åtgärder för tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion på vägnätet mellan 2004 och 2015.Regeringen har också initierat en satsning i närtid påinfrastrukturen med under perio-den , varav äravsedda just för tjälsäkring, bärighet och rekonstruk-tion.Sammantaget innebär regeringens politik en avse-värd ambitionshöjning när det gäller att förbättravägar som stängs av under tjällossningsperioden.Dalsland, som hör till de landskap där flest vägarbrukar stängas av, kommer därmed att få förbättradeförutsättningar. Jag är medveten om att det är oerhörtefterlängtat.Vägverket har regeringens uppdrag att upprätta ettförslag till nationell väghållningsplan för perioden2004-2015. I regeringens direktiv till ståratt den långsiktiga strategin när det gäller tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion ska utgå från det vägnätsom bedöms vara viktigt för näringslivet i respektiveregion.Vägverket ska i den geografiska fördelningen avramen för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktionbeakta de brister som finns. De ska också ta hänsyntill graden av svårighet för den tunga trafiken attunder tjällossningsperioden nå sina destinationer. Detinnebär att regioner med glest vägnät ska ges störretyngd i fördelningen av de pengar som finns.Vägverkets förslag är nu ute på remiss hos kom-muner, län och andra myndigheter och intressenter.Det slutliga förslaget från ska lämnas tillregeringen . Fram till dess ärdet som har ansvaret för att driva dennafråga.När den politiska processen att granska och fast-ställa planerna vidtar blir en av regeringensuppgifter att gå igenom om förslag angå-ende de till tjälsäkring, bärig-het och rekonstruktion stämmer överens med riksda-gens och regeringens intentioner. I slutet av åretkommer regeringen att anta den nationella planen.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret på min fråga om kan klassas somskogslän.Förra veckan höll jag ett anförande om sjöfylleri-lagen. Då hade jag anledning att botanisera 20 årtillbaka i tiden i gamla riksdagsprotokoll. De problemjag tar upp har förmodligen pågått , menjag nöjer mig med att gå tillbaka i tiden.Det tog , , innan regeringenblev klar med sin vägproposition, som lades framhösten 2000. Det finns mycket övrigt att önska i denpropositionen. ansåg i en interpella-tionsdebatt 2001 att begreppet skogslän inte hadenågon reell betydelse eftersom olika landsdelar be-döms på likadana grunder i planeringen. Bevisligenhar inte gjort den tolkningen eftersom 189miljoner kronor omprioriterats i Region just förskogslänsjustering. De pengarna har alltsåinte tillgång till.Situationen i är lika svår som . väg i var under densenaste tjällossningen avstängda för tung trafik. I dettotala vägnätet om uppgår avstängningen till35 %.Inom parentes kan nämnas att i , som ärett av skogslänen, var 15 milavstängda av en total vägsträcka om . Plastpå-sarna som dras av från vägmärkena vid varje tjälloss-ning visar att det inte är fråga om en enstaka företeel-se. Under den hittills värsta vintern förekom sju tjäl-lossningsperioder.Dalsland är hårt drabbat av den största andelenavstängda vägar i landet på grund av det stora antaltjällossningar som ständigt inträffar. Stora problemuppstår för företagen, inte minst för den dalsländskaträindustrin. Exempelvis har Nössemarks Trä aviseratatt man nu på grund av vägproblematiken tvekar infören utvidgning. Det är den enda tyngre arbetsplatseninom flera mils omkrets. 30 anställda i en glesbygdhar en stor regionalpolitisk betydelse. Egna företagaresatsar och erbjuder arbetstillfällen.Vägverket anslår nu 11 miljarder till de sjuskogslänen, medan övriga 17 län får dela på ca 2miljarder. En enkel lösning för del vore enskogslänsklassning eftersom man då får ta del avVägverkets tillskottspengar.Ulrica besvarar inte denna fråga utanstatsrådet hänvisar till ansvar att drivafrågan fram till . beslutardäremot inte om klassning som skogslän men dispo-nerar medel utifrån sådan klassning. Därför är detbetydelsefullt att få svar på denna fråga.Anf. 17 ():Fru talman! innan den här interpellationen ställde jag en fråga tillstatsrådet i samma ärende. Det kan inte skönjas någraåtgärder i något av svaren.Att som tala om att regeringen tarinitiativ till satsningar såväl i närtid som för näst-kommande planperiod ter sig nästan lite löjligt närman vet hur stort behovet egentligen är, bland annatav bärighetshöjande åtgärder. Det gäller i så gott somhela landet, inte minst i Dalsland.I förslag till nationell plan, som ärute på remiss, tillgodoses inte mer än en femtedel avde dalsländska vägarnas behov av bärighetsförbätt-ringar och tjälsäkring. Dessutom ligger merparten avresurserna i den senare delen av planperioden. Än engång kommer i strykklass - en region somför övrigt har större andel avstängda vägar undertjällossningen än övriga regioner i landet.Under den hittills värsta vinter-vår-säsongen hadeDalsland sju tjällossningar, vilket nyssnämnde. I , vars vägnät omfattar , ärunder en normalvinter av vägnätet avstängt förtung trafik. Detta slår givetvis mycket hårt mot denmassaindustri och det flertal sågverk som ligger just iDalsland. Dessutom försvårar de dåliga vägarna denödvändiga pendelresorna. Behovet av sådana harblivit allt större efter ett flertal nedläggningar av fa-briker med mera, inte minst i Bengtfors, som liggerlängst in i det dalsländska landskapet.Fru talman! Om , vilket hade varit detnaturliga, hade klassats som skogslän, hade anslagetuppskattningsvis blivit fördubblat. Tycker statsrådetUlrica att det är rimligt att skogslandskapetDalsland och inte minst näringslivet i ska gåmiste om de medel som går till skogslänen bara där-för att man enligt modell tillhör fel regi-on?Anf. 18 ():Fru talman! är ett litet men otroligtvackert landskap, som väcker känslor. Det är därförså många av oss deltar i interpellationsdebatten. Detfinns också fler saker som väcker känslor. När SJ fårproblem frampå hösten är man där så förvånad överatt det har blivit vinter. Också kan bli förvånatöver att det blir vinter, då det helt plötsligt blir blöt-snö på ledningarna. Kraftbolagen kan förvånas överatt det inte kommer något regn och kan därför höjapriserna. blir förvånat över att det eftervarje vinter blir vår och över att det blir tjällossning iår igen.I är i princip varannan meter väg av-stängd för tung trafik. Man skulle nästan vilja påståatt detta inte bara gäller bildligt utan också bokstav-ligt. På bilder av dessa vägar finner man på nästanvarannan meter en stor påle i vägen. I varje fall är detnästan så i praktiken.I den bärighetsplan som är föreslagen för Dalslandframöver fördelas ungefär ett hundratal miljoner . Man har varit tvungen att prioritera broar föratt över huvud taget få någon bärighet. Det kommer ilängden att innebära att de miljoner som är avsatta förDalsland ändå inte kommer att räcka till vägarna.I den här diskussionen, där vi pratar om skogsläneller inte skogslän, menar att man inteutgår från den klassificeringen. Den finns med närman sätter av pengar, men menar att manfördelar medlen efter var behoven finns. Jag skulledärför vilja börja med att fråga om duanser att det har någon betydelse för satsningen påDalslands vägnät om skulle klassificerassom skogslän.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med . Mitt svar på den frågan är: Nej, det ska inte hanågon betydelse, därför att ska fördelapengarna utifrån de behov som finns. Jag är ocksåoerhört mån om att man också gör det.Vi har alla läst om de reaktioner som har kommitpå de förslag som föreligger. Jag är medveten om attVägverkets regions förslag har väckt starka känslor,men jag kommer inte att kommentera dem eftersomdet är fråga om tjänstemannaförslag från Vägverket.Jag kommer däremot att kommentera de förslag somVägverket lämnar över till mig . Frånoch med och fram till dess att regering-en fattar beslut före nyåret är det regeringen som ägerden politiska processen. Då får vi väga, granska ochgöra en bedömning av om vi upplever att de förslagsom har lämnat in svarar mot de mål somriksdagen har slagit fast. Det är då så att behovet skastyra fördelningen av pengarna.Sedan kan vi alla tycka att man skulle ha merapengar. Det kan också jag tycka, men det är ändå såatt den ram som vi har antagit för infrastrukturpropo-sitionen innebär en stor höjningför åtgärder i infrastrukturen. Till exempel innebärdet länsanslag som finns nu för tjälsäkring jämförtmed det anslag om som före-slås i propositionen nästan en fördubbling. Det visaratt vi har insett att det finns ett stort behov av åtgärderför tjälsäkring och för att öka bärigheten.Som alla de tre talarna har sagt här i debatten ärdet så att vägarna i är extra utsatta på grundav det geografiska läget och mot bakgrund av att mandär kan ha så många tjällossningsperioder. Det ärunikt jämfört med många andra platser i landet. Detär klart att detta också måste synas i de planer som viska fatta beslut om.Nu har tillsammans med näringslivet,kommunerna och andra aktörer pekat ut ett vägnätsom man kallar "Robusta stråk i " och sombestår av de vägar som man är överens om är de allraviktigaste för den tunga trafiken, alltså för näringsli-vet. Man har pekat ut som de allra vikti-gaste och mest prioriterade.Redan i år genomför nu större tjälsäk-ringsobjekt på några av de sträckorna, till exempel påväg 172, delen mellan Skällsäter och Stora Bön, ochockså på sträckan mellan och hoppas att det finns en uppslutning i Dalslandkring att den prioritering man har gjort är riktig. Vifår nu vara överens om att allt eftersom beta av deåtgärder som är nödvändiga.Det kan alltså finnas andra skäl till att Dalslandmer skulle betraktas som ett skogslän. Man kan påmånga sätt jämföra med andra län som be-traktas som skogslän, till exempel , sominte alls ligger långt därifrån. Men när det gäller för-delningen av pengar, utifrån de beslut som riksdagenhar tagit och de direktiv som regeringen har gett, ärdet behovet som ska styra.Anf. 20 ():Fru talman! I botten finns givetvis en otillräckligram och en försumlighet från regeringens sida attåtgärda ett vägnät i utsatta delar av landet. Från Väst-ra ser vi att de flesta tunga upprustningarbortprioriterats. Det gäller E 20, E 6 och det aktu-ella fallet Dalsland.Eftersom näringslivet är så beroende av ett farbartvägsystem förhindrar det givetvis utvecklingen i enbygd. Enligt beräkningar får staten in308 miljoner i vägtrafikskatter från dalslänningarna.Det är då inte orimligt att medel återinvesteras i detdalsländska vägnätet.Ulrica bejakar kritiken i sitt svar och för-står att det är efterlängtat för att få sitt väg-nät upprustat. skriver också om för-bättrade förutsättningar för , och det är posi-tivt.Men mina följdfrågor blir: Hur? Därfinns också en fråga om är beredd attha en dialog med just om tolkningar avbegreppet "skogslän". Eftersom vi ser att det i prakti-ken har tolkats olika är det viktigt att man löser denproblematiken.Kan också ge besked om andraextrainsatser för att tillförsäkra ett upprustatvägnät inför nästa vinterperiod? Eftersom det då blirytterligare en vinter med problem man har att se framemot så är det oerhört akut.Anf. 21 ():Fru talman! Det låter ju förtroendeingivande, detstatsrådet säger, och jag hoppas att man efter den 4augusti tittar noga på hur det ser ut i Dalsland.Statsrådet nämnde näringslivet. Ja, det är viktigtför näringslivet, men vi ska inte glömma pendlings-trafiken. Jag blir uppringd nästan i dessatider av människor som kör sönder sina bilar. Vägar-na är alltså otroligt dåliga.För tre veckor sedan var vägar i Dalslandavstängda för tung trafik. Då hade inga andra vägarstängts av för tjällossning i övriga delar av , inga i och inga i Värmlandslän - som klassas som skogslän.Dalsland är alltså unikt i detta avseende.Om vi hade klassat som skogslän såhade vi fått uppskattningsvis ungefär dubbelt såmycket pengar. Enligt bärighetsplanen får nu Dals-land 266 miljoner, men huvuddelen är efter 2010. Detär alltså långt till dess. Det verkliga behovet underplanperioden enligt är 900 miljoner. Jagvill bara fråga: Hur tror statsrådet att invå-nare ska klara åren framöver på vägar som inte ärfarbara?Anf. 22 ():Fru talman! Det finns nog ingetlandskap som innehåller så mycket. Därför är det såsynd att vi inte har ett bättre vägnät så att alla kankomma dit och se detta vackra landskap.Ulrica säger att man har gjort en stor höjning, ochvisst: Det har man. Problemet är ju att man har gjortdet från en alldeles för låg nivå. Vägnätet har underså varit så eftersatt att det skulle behövasenorma investeringar för att över huvud taget kommatillbaka till en nivå som vi tidigare låg på.Enligt bedömningar är de pengar somsatsas nu kanske en femtedel av det behov som finns.Ytterligare 1,2 miljarder skulle behövas för att täckadet akuta behovet.Jag tror att det är därför man blir så förbannad iDalsland. har man pratat om det här så länge: Nuska det satsas! Och när det väl kommer pengar, såvisst: De är välkomna, men det skulle behövas såmycket mer för att täcka det som behöver göras, detsom har varit eftersatt under lång tid.Från har vi sagt att ytterligare 2 ½ miljard ska gåtill vägnätet - inte enbart i , utan hela Sveri-ge har vi tänkt oss med den summan. Därför funderarjag: Utifrån din position, : Hur ser dina tankarut för framtiden? Ni har ju lagt fram en vägproposi-tion som är baktung. Kommer ni att försöka ladda inmer pengar tidigare? 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte att jag kan hitta någotpolitikområde som inte skulle behöva mer pengar.Tyvärr är det nog så. Vi kan titta på sjukförsäkringar-na, vi kan titta på tandvårdsförsäkringen och vi kantitta på barnomsorgen. Jag har inga ambitioner attredan i dag, innan jag har börjat fördela en krona avde 364 miljarder som har tagit beslut om,sätta mig ned tillsammans med mina kolleger runtbordet och säga att jag tycker att jag behöver ännumer, innan jag kan tala om till vad vi har använt depengar som har tagit beslut om. När vi harvisat vilka resultat det här ger för regional utveckling,för människors möjlighet att bo på en plats ochpendla till en annan eller för tillväxten: det är då vihar de allra bästa argumenten för att säga att vi behö-ver lägga på ännu är , och mycket kommer atthända. Jag ska göra vad jag kan för att göra satsning-arna framtunga, därför att det finns naturligtvis ettuppdämt behov. Alla vet att vi har dragit ned på tillexempel åtgärder för tjälsäkring och bärighet under90-talet, då vi sanerade ekonomin. Också vägarnasanslag fick vara med och spara då. Det finns alltsåstora behov.Jag var själv i och i går och tittadepå , också en väg med mycket tung trafik. Vi ärockså medvetna om att när vi gör investeringar i devägar som har tung trafik och som går genom tätbe-byggda områden så gör vi också viktiga insatser föratt öka trafiksäkerheten och nå vårt mål om färre dödaoch skadade i trafiken.Jag kommer att lägga ned mycket tid på de förslagsom lämnar till mig , men jag villockså säga till alla som är oroliga att fram till detatt regeringen tar beslut om en ny plan sågäller den plan som ligger. Runtom i vårt landförekommer en rad åtgärder: Man sätter uppvajerräcken, man arbetar med tjälsäkring, man görnya trafiksäkra korsningar och mycket annat. Allt detdär är viktigt. Det är alltså inte så att inget händer ,och sedan kommer allt i och med den nya propositio-nen. Det förekommer en mängd arbeten runtom ilandet , och det kommer att ske än mer närvi fördelar de nya pengarna.Utifrån den nivå som vi har haft är jag väldigt glad åt att vi nu görnästan en fördubbling, därför att det är en viktig åt-gärd, inte minst i de län som har stora problem medtjällossning.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill avsluta med att tacka UlricaMessing för debatten. Jag känner att det finns enförståelse, och jag kan bara till slut vädja om att Ulri-ca tar tag i denna akuta situation för Dals-land. Tack för debatten!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellationerna 2002/03:153 omkostnaderna för trängselavgifter och 154 om bil-tulls- eller trängselavgiftsstationer i Stockholms-regionenAnf. 25 Statsrådet ():Fru talman! har interpellerat migom frågor som rör införande av eventuella trängsel-avgifter i trafiken. Frågorna gäller bland annat vilkaåtgärder jag avser att vidtaga för att klargöra kost-nadsansvar, ansvar för skötsel och investeringar ivägar och vem som får del av eventuella intäkter.Andrén har också interpellerat finansminister i frågor som bland annat rör kostnader förträngselavgifter. Finansministern och jag är överensom att det är jag som ska besvara båda interpellatio-nerna.Socialdemokraterna, tecknade den så kallade 121-punktsöverenskommelsen. Överenskommelsen inne-bär att partierna är beredda att pröva möjligheten attlåta de kommuner eller regioner som så önskar införaträngselavgifter. Detta måste ske i en samlad bedöm-ning av trafiksituationen i den aktuella regionen. Omnågon kommun eller region ansöker om att få införaträngselavgifter så kommer regeringen att medverkatill en överenskommelse mellan staten och den berör-da kommunen eller regionen.Men uppdrog regeringen i etttilläggsdirektiv till Stockholmsberedningen att utredafrågan om hur trängselavgifter i trafiken kan genom-föras. De frågor ställt kommer på det sättet attgrundligt genomlysas. I uppdraget till Stockholmsbe-redningen ingår nämligen att belysa vilka förutsätt-ningar som ska vara uppfyllda för att det ska varamöjligt att införa ett avgiftssystem. I utredningsdi-rektiven menade regeringen att en förutsättning för attinföra avgiftssystem är att aktuella kommuner, ellerregioner, själva vill införa sådana avgifter. Dennauppfattning aviserades även i regeringens propositionInfrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsy-stem (prop. 2001/02:20), en uppfattning som riksda-gen för övrigt delade.Stockholmsberedningen ska lämna en delredovis-ning av uppdraget om trängselavgifter senast den14 mars. Beredningen ska därefter slutredovisa upp-draget . Regeringen avser att -med Stockholmsberedningens redovisning som ettunderlag - återkomma med ställningstaganden kringde frågeställningar som lyft fram i sina inter-pellationer.Anf. 26 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetMessing för svaret på de två för och Sverigeshuvudstad mycket viktiga interpellationer som jag harställt, dels till chefen för , delstill statsrådet . Det handlar ytterst om hur viska få en bättre trafikmiljö och en väl fungerandehuvudstad.Av svaret framgår att finansministern och statsrå-det är överens om att statsrådet, inte chefenför , ska besvara de frågor somjag ställt till det för skattefrågor ansvariga statsrådet iregeringen. I vanliga fall heter det i statsrådens svaratt ärendefördelningen är sådan att ett frågesvar över-går från ett statsråd till ett annat.I detta fall förhåller det sig helt annorlunda. Härhänvisas inte till någon ärendefördelningen, utan personlig överenskommelse mellan statsråden. Detär utomordentligt uppseendeväckande och kännsmycket besynnerligt för mig som riksdagsledamot.Jag har fram till levt i den föreställningen attskattefrågor hanteras av chefen för . I hanteras de av det skatteutskottsom också jag tillhör. tycks dock en helt annanordning ha införts - personliga överenskommelser.Låt mig i sak karakterisera det svar som statsrådetgett riksdag på de frågor jag ställt - och dåär jag mycket snäll. Den som läser svaret går fråndimbildning till den totala oklarheten. Är trängselav-gifter, eller ransoneringsavgifter som man också i dethär läget skulle kunna kalla dem, en skatt eller enkommunal avgift? Vi får inget svar, bara den totalaoklarheten. Kommer regeringen att tillmötesgåStockholms finansborgarråds begäran att de inve-steringar som krävs betalas av staten - ja eller nej? Vifår inget svar, bara den totala oklarheten.Jag har till statsrådet ställt fem delfrågor,och jag vill läsa upp dem för att de ska komma med ikammarens protokoll.1. Äger kommunen - eller kommuner - beslutaom trängselavgifter?2. Vilka befogenheter - rättigheter att endera mot-sätta sig eller att medverka till - kommunalaträngselavgiftsstationer har ?3.