prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Naturligtvis stöder jag övriga re-servationer, men för att spara tid åt oss alla nöjer jagmig med att yrka på vår första reservation som ärgemensam med och som handlar om kon-sumentpolitikens mål och inriktning.Just i den frågan går det faktiskt en väsentlig ochangelägen skiljelinje mellan å ena sidan mer liberalakrafter och å andra sidan mer eller mindre socialis-tiskt influerade förslag. För så tycker jag faktiskt attdet är. Trots att vi intellektuellt, akademiskt och inteminst efter empiriska erfarenheter i slutet av 80-taletoch avpolletterade idéer om hårtreglerade ekonomier och socialism är vi fortfarandeoroväckande benägna att nästan som denhär kammaren jobbar i praktiken bygga politiken påde idéerna.Mycket tydligt blir detta på det politiska fält somkallas för konsumentpolitik. Jag säger kallas konsu-mentpolitik. I själva verket handlar det alltför ofta omatt flytta makt från konsumenterna till politiker, myn-digheter och tjänstemän. Det är framför allt de senaresom vi med beslut här i kammaren ger makt ochmandat att i statens namn och finansierat av folketsarbete ha synpunkter på och ge direktiv om hur män-niskor spenderar frukterna av sitt arbete, det vill sägaden delen som den enskilda människan får behållaefter att staten, kommunen och politikerna först tagitsin väl beskärda del.Fru talman! Jag ogillar att vara frasradikal, men såser socialdemokratins nya fält för den politiska mak-tens kommandon ut, 2000-talets socialism. Borta ärkrav på att förstatliga , eller ICA. Men i stället plöjer man andra fåror i nya fält.Som jag sade: Först beskattar man folket hårdast ivärlden, sedan bygger man ut konsumentpolitikensregelverk och driver en aktiv statlig finansiell opini-onsbildning för att tala om hur den enskilda männi-skan ska spendera de surt förvärvade slantarna som ärkvar efter det att den politiska apparaten tar sitt.Det här är allvarligt. Staten ger sig in i en mycketprivat sfär, en inte oväsentlig del av människors livs-stil och möjlighet att odla sina egna intressen genomkonsumtionen. På det här fältet måste staten, om inteannat så av anständighetsskäl och respekt för denenskildes integritet, backa tillbaka till förmån förkonsumentens egen vilja och kapacitet.Något som också är frapperande när man läserbetänkandet är vilken fullständigt felaktig fokus sominriktningen på konsumentpolitiken har fått. Det somkan sägas vara objektivt viktigt, verkligt viktigt, föralla människor, vård, skola och omsorg, är de sekto-rer som Socialdemokraterna vill stänga ute från verk-lig konsumentmakt. Där ska inte de hårda lagar ochkrav som gäller andra företagare och entreprenörergälla. Dessa viktiga områden, som domineras avstatliga aktörer, ska spela under andra mer skyddadeoch mindre kravfyllda villkor. Det är faktiskt full-ständigt horribelt.Mina vänner! Jag tror att vi silar mygg och sväljerkameler. Udden riktas alltför ofta mot företeelser somär viktiga att uppmärksamma men som i det storahela är fenomen på marginalen, även om undantagförstås finns. Vi borde göra tvärtom. Man behöverinte vara ett geni på samhällskunskap för att se varkonkurrensen och konsumentmakten i vårt samhälleär som sämst. Det handlar om de viktiga tjänster somutförs i vården, i skolan och i omsorgen. Det är vikti-ga tjänster i alla människors liv, men det är de som ärmest socialiserade, mest skyddade. Detta är bekläm-mande. Här kunde politiken på allvar verkligen kunnagöra skillnad, men här jobbar Socialdemokraternaaktivt mot. Den enkla frågan är förstås: Varför då?Fokus borde snarare ligga på det motsatta somfinns i konsumentpolitiken. de stora kame-lerna, vård, skola och omsorg, i stället för att lägga sågott som all kraft och krut på att jaga myggorna. Detär i den totalreglerade ekonomin som konkur-rensproblemen är som störst och konsumentmaktensom minst. Det hoppfulla är återigen att det går attgöra någonting åt detta - om vi vill.Fru talman! Men då är det mer av marknadseko-nomi som behövs. Då är det mer av avregleringarsom är nödvändiga. Då är det mer av konkurrens medrättvisa spelregler som är angeläget. Det borde vi alla,här och , vara överens om - om inte annat så avsolidariska skäl. Det är intressant att notera mot vilkamänniskor i samhället som de växande konsument-politiska regelverken låter sig genomföras. Alltso-moftast är det mot de människor som har sämst möj-ligheter att göra sina röster hörda. Regleringar kostar.Alltför rigida påbud ovanifrån om hur varor ochtjänster ska se ut eller utföras och med vilka garantierde ska förses med kostar. Tro inget annat: Det kom-mer alltid att vara någon annan som betalar. Detkommer alltid att vara konsumenterna som får stå förnotan.Låt oss föra debatten i kollektiva termer. Om detär någon grupp som har missgynnats av höga krav påvaror och tjänster är det den med lägre löner. Har enmedborgare ont om pengar - och det är dessvärrealltför många i vårt land - har man i stället relativtgott om tid att välja mellan varorna. Då finns det risk att han eller hon egentligen föredrar produk-ter eller villkor som har slagits ut genom alltför om-fattande riktlinjer. Den grupp som i stället troligengynnas är de arbetande och stressade höginkomstta-garna, till exempel riksdagsledamöter med lite tidmen mycket pengar.I dag tillgodoser konsumentpolitiken högin-komsttagararnas villkor genom att förbättra möjlig-heterna att snabbt välja varor av bra kvalitet där prisetinte spelar så stor roll. Men, fru talman, detta kan intevara syftet med konsumentintresset. Eller är det så detär tänkt? I så fall borde vi tala om det för dem medlåga löner.Alternativet till dagens centralistiska och kom-mandostyrda konsumentpolitik är den fria ekonomin,mångfalden och medborgarmaktens samhälle. Baradär får också konsumentmakten verkligt genomslag.Där är det enkelt att utmana det etablerade och domi-nerande. Där ligger makten inte hos överheten, utandet är människors verkliga efterfrågan och behov somstyr vad som finns på hyllorna i butiken och i vilkenkostym välfärdstjänsterna ska sys.Valet för oss här är, återigen, mellan marknadse-konomi med lika och tydliga spelregler eller en avlagar och förordningar sönderreglerad blandekonomidär konkurrensen sätts ur spel.Fru talman! Jag är övertygad om att det först-nämnda är det överlägset förmånligaste för alla Sve-riges nära nio miljoner konsumenter.Anf. 150 ():Fru talman! När man betraktar situationen förSveriges konsumenter ser man en tvetydig bild.Å ena sidan har vi i vårt land höga lag-stiftningsambitioner för att stärka konsumentskyddet.Stora statliga resurser satsas på att myndigheter skafölja och bevaka konsumentfrågor. , å andrasidan, har konsumenter på många sätt dragiten nitlott. Slutna marknader och undermålig konkur-rens har gjort att matpriserna i ligger mellan11 och över EU-genomsnittet beroende på vil-ken beräkningsmetod man väljer. I reda pengar bety-der det att den dåliga konkurrensen tvingar svenskakonsumenter att betala 10 miljarder kronorför mycket för maten. Det blir omdagen eller . Värst slår dettanaturligtvis mot de konsumenter som har minst iplånboken.Ett annat exempel är att den offentligt finansiera-de sektorn svarar för mer än hälften av Sverigesbruttonationalprodukt. Men så snart det handlar omoffentligt finansierade varor och tjänster har medbor-garna i sin egenskap av konsumenter små möjligheteratt ställa krav på att få det som har utlovats. Det ärdags att lägga om kursen på det konsumentpolitiskaområdet och lyfta fram betydelsen av mångfald,konkurrens och frivilligorganisationerna vid sidan avde statliga myndigheterna.Målet för den liberala konsumentpolitiken är attstärka den enskilda människans makt och valfrihet,som konsument, i vardagen. Den bästa förutsättning-en för att tillgodose konsumenternas önskemål ombra produkter till låga priser med god service ärmarknadsekonomin. Den bästa konsumentpolitiskainsatsen är därför att vårda marknaden. Fritt in- ochutträde till marknaden, fri prisbildning och fri konkur-rens, god information och marknadsvårdande instan-ser är de viktigaste förutsättningarna för en väl funge-rande marknad. Den liberala konsumentpolitikensyftar till att stärka konsumentens ställning på mark-naden och göra konsumenterna medvetna om attderas val spelar en roll.Tycker inte alla så? Skulle inte alla ställa upp pådessa högt stämda ambitioner? Ja, möjligtvis i hög-tidstalen. Men när högtidstalen möter verklighetenvisar det sig alltsomoftast vara konsumentens intres-sen och konsumentens valfrihet som får stryka påfoten för andra politiska intressen.Vi har i kammaren haft en stor debatt ominförandet av elcertifikat. Det är ett krångligt ochbyråkratiskt system som pådyvlar konsumenten endold politisk agenda genom att politikerna bestämmervilken energi som ska anses vara särskilt grön.Det finns en skrivelse från regeringen som handlarom miljömålet i konsumentpolitiken. Vi är helt medpå att det är viktigt att lyfta fram miljöaspekterna ikonsumentpolitiken, men vi är däremot mycket be-kymrade över regeringens inställning att miljömåletkan användas som förevändning för att till exempelmisstänkliggöra den fria prisbildningen.Vi har regeringens och den rödgröna majoritetensförsvårande och misstänkliggörande av vinstdrivandeföretag inom den offentligt finansierade sektorn, ochdärigenom också misstänkliggörandet av den mång-fald som ökar valfriheten för enskilda medborgare.Vi har den rödgröna majoritetens motstånd mot attha samma konsumenträttsliga regelverk så långt möj-ligt både på den privata sektorn och på den offentligtfinansierade sektorn. Genom att förneka medborgarnamöjlighet att ställa krav på de varor och tjänster somproduceras och finansieras av den offentliga sektorngör majoriteten i denna kammare att medborgarmak-ten får stå tillbaka för politikernas och tjänstemän-nens makt.Folkpartiet liberalernas konsumentpolitik handlarom att se de hinder som försvårar för konsumenternaatt ha valfrihet och försvara sina intressen och att rivadessa hinder. Den konsumenträttsliga lagstiftningenska ses över så att konsumentens ställning stärksockså inom den offentligt finansierade sektorn.Plan- och bygglagen ska ses över, så att konkur-rensintresset ska lyftas fram tydligare och vi på detsättet ska få en konkurrens inom livsmedelshandeln.Vi säger ja till euron, bland annat eftersom vi troratt det är bra för konsumenter med en ge-mensam valuta inom hela den europeiska unionen.Det underlättar prisjämförelser och sätter press påpriserna nedåt.Jag skulle vilja stanna upp ett tag vid EU-frågorna. firade EU:s marknad . Frirörlighet av varor, tjänster, kapital och arbetskraftskulle bli verklighet för unionens invånare och un-derlätta för konsumenterna. Och visst har myckethänt, men den öppna, inre marknaden är fortfarandeinte fullt ut en del av vardagen. Att inte så är falletförsvårar för konsumenterna att kunna dra nytta av demöjligheter som den inre marknaden ger.Som exempelvis ekonomie doktor visat har den svenskamarknaden länge bestått av oligopol eller monopolsom begränsat konsumentens valmöjligheter. Kon-sumenterna vänjer sig vid detta. När den inre mark-naden öppnas tar det tid att lära om och dra nytta avde möjligheter som den ger för konsumenterna.Det är ett faktum att konsumenterna i EU kännersig betydligt mindre trygga när de handlar över grän-serna än när de handlar i sitt eget land. Detta berordelvis på att konsumentlagstiftningen inom EU baradelvis är harmoniserad.Vårt recept är därför entydigt: För konsumenter-nas skull behövs en hög och gemensam nivå på kon-sumentskyddet i hela EU. Arbetet måste i större ut-sträckning än vara inriktat på att harmoniserabestämmelserna fullt ut. Bara så kan konsumenternakänna sig säkra på att de regler som gäller i hemlan-det också gäller i andra EU-länder.Denna hållning förutsätter givetvis att det i kom-missionen och i flertalet EU-länder finns lika högaambitionsnivåer för konsumentskyddet som vi ärvana vid i . Här har mycket hänt inom EU.Därför tycker vi att det är beklagligt att majoriteten iutskottet vill att regeringen ska fortsätta den här ensmula principlösa hållningen, att man inte klart utvisar att det är en harmoniserad lagstiftning vi vill ha.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga några ordom resegarantisystemet.Resegarantisystemet är viktigt för att ge konsu-menterna ett skydd när man köper resor av olika slag.Men dagens system snedvrider konkurrensen, efter-som det innebär ett större åtagande proportionellt settför småföretagare än för större företag. Dagens sys-tem måste ses över, och regeringen bör få i uppdragatt undersöka hur man ska kunna få fram ett konkur-rensneutralt system som tar hänsyn både till små ochtill större företag.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla Folkpar-tiets reservationer men yrkar nu bifall bara till reser-vationerna 2 och 15.Anf. 151 ():Fru talman! Det finns mycket att säga om områdetkonsumenträtt, som detta betänkande handlar om.Först vill jag påpeka att jag självfallet står bakomsamtliga reservationer från , menför tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reserva-tion nr 7, som handlar om vikten av att också denoffentliga servicen omfattas av konsumenträtt. Därkommer jag alltså att avgränsa mitt lilla anförande häri kammaren.Många offentliga tjänster omfattas inte av konsu-mentmakt, konsumentskydd och produktsäkerhetslag,som gäller för till exempel kläder, bilar eller resor.Det finns ingen som prövar hur barnomsorgen harerbjudit sin service till barnet eller hur skolan harskött sin uppgift att ge en god undervisning i . Är dessa tjänster mindrebetydelsefulla för konsumenten än köp av en mattaeller ett par skor? Konsumenten måste hamöjlighet till trygghet att hävda sig mot producentenom man inte är nöjd också när det gäller offentligatjänster. Men i dessa tjänster är man helt hänvisad tillpolitiker och vissa administratörer.Konsumenten är utsatt i flera avseenden när detgäller tjänster som samhället har att ansvara för. Oftafinns det en reglering som inenbär att enbart vissa kanfå utföra tjänsten. är inte alls tjänsten tillgäng-lig för alla över huvud taget, och om den är tillgäng-lig kan man inte ifrågasätta kvaliteten.Jag ska ta några exempel.Hulda är och allvarligt sjuk på grundav en långt framskriden osteoporos. behöverett antal tjänster utförda för att kunna bo hemma i sinlägenhet. Hon behöver hemtjänst, vård, hjälp medklädinköp och matinköp och en frisör.Fru talman! Om blir missnöjd medhemtjänsten eller vården kan hon inte få sin sak prö-vad. Vi tycker inte att det är rimligt. Det är inte rim-ligt att människor inte ska få ha ett konsumentskydddärför att det är offentliga tjänster. Alla behöver vi fåden trygghet som det innebär att vara nöjd med entjänst som vi betalar för. Alla måste ha friheten att fåett annat alternativ när tjänsten inte utförs till belåten-het.Tyvärr har Socialdemokraterna organiserat en till-varo som har åsidosatt friheten och där man påstår attdetta är en trygghet. I själva verket har människorgenom att inte få valfrihet i offentliga tjänster fåtterfara en hög grad av otrygghet i stället för trygghet.Vi kristdemokrater vill ha en politik där frihet ochtrygghet är förenade med varandra i våra förslag. OmHulda ska känna sig trygg måste det finnas ett alter-nativ så att hon kan välja när det gäller offentligatjänster. är det dessutom så att vet att omhon hade levt i något av vissa andra länder där manhar en annan frihet, hade hon kunnat diagnostisera sinsjukdom så tidigt att hon aldrig hade blivit så härsjuk. Det är detta som konsumentmakt handlar om.Ett annat exempel är skolan. Alla barn ska lära sigungefär samma saker. Med organisering av storaklasser blir det på ungefär samma sätt och på ungefärlika , alldeles oavsett vad de har för begåv-ning, läggning och intressen.Jag är bekymrad när jag sitter iCarlbeckkommittén och detta diskuteras, att männi-skor behöver få vara trygga i en skola - alla eleverska vara det. Men om eleven inte är trygg därför inte har den begåvningen att man hänger med,inte har den möjligheten på grund av sin läggning attarbeta på samma sätt, är också detta en sak somhandlar om konsumentmakt. Människors vardaginnebär en rad olika offentliga tjänster som de intekan ifrågasätta därför att konsumentskyddet inte gäl-ler dem.Fru talman! Socialdemokraterna har givit oss enfalsk trygghet där vi i mångt och mycket förlorat vårfrihet. Konsumentskyddet handlar ytterst om valfrihetoch trygghet. Därför vill vi ha ett konsumentskyddockså när det gäller offentliga tjänster.Anf. 152 ():Fru talman! Konsumentpolitiken - ibland har jagsuttit och funderat på om det är samma saker vi pratarom här i kammaren . Jag undrar om inte herr vonSydow är ute och cyklar när han påstår att konsu-mentpolitiken handlar om socialism och om att manstyr människors val.I och för sig hade det inte varit skadligt med litemer socialism inom konsumentpolitiken, enligt minmening. Men den konsumentpolitik som Vänsterpar-tiet står bakom, och som står bakom,handlar om konsumenträttigheter och konsument-skydd. Det skulle vara mig väldigt främmande omkonsumentpolitiken skulle handla om att vi i riksda-gen skulle välja att styra människors val på det sättsom redogjorde för här. Den de-batt som handlar om miljöaspekterna får vi ta i kam-maren längre fram då vi har behandlat ett sådantbetänkande i utskottet.Herr talman! Konsumentpolitiken är väldigtstyrd av det som händer inom EU och det samarbetesom förs inom EU. Därför är utformningen av denframtida EU-lagstiftningen väldigt viktig.Vi i ser att nivån på konsument-skyddet faktiskt är i fara, därför att har man en totalharmonisering av de beslut som fattas i EU, kommerdet att innebära, enligt mening, att viinte kommer att kunna ha högre nivå på konsument-skyddet. Jag är nämligen inte så naiv att jag tror attmajoriteten av länderna i EU i ett inledningsskedeskulle välja att ha samma höga konsumentskyddsnivåsom vi har i Sverige.Vad händer då när vi i inte får ha den hö-ga konsumentskyddsnivå som vi har ? Jo, vikommer att tvingas att försämra. Och vilka är det somkommer att drabbas? Och vilkakonsumenter är det då vi talar om? Jo, de som ärminst köpstarka. I den här frågan har vi i Vänsterpar-tiet en reservation, reservation nr 3 under punkt 2.För övrigt, herr talman, står jag givetvis bakomalla de reservationer som har i betän-kandet och kommer att yrka bifall till reservationnr 4, som handlar om effektlandsprincipen. Det ärnämligen den andra delen i det arbete som pågår ochhar pågått ett tag inom EU. Ursprungsprincipen, sominnebär att näringsidkarna kan betrakta och behandlahela EU som en enda marknad, är nämligen den prin-cip som man nu kommer att övergå till.Från tycker vi att man ska fortsättaatt driva det ställningstagande som regeringen harhaft tidigare, nämligen att man ska verka för att ef-fektlandsprincipen inte överges till förmån för ur-sprungslandsprincipen i det kommande lagstiftnings-arbetet. Det handlar också om konsumentskyddsni-vån, och det handlar också om att vi här i skakunna erbjuda konsumenterna en högre konsument-skyddsnivå.Herr talman! Det är en hel rad olika frågor sombehandlas i det här betänkandet. En annan fråga somär väldigt viktig för oss i handlar omreklam, nämligen den reklam som är könsdiskrimine-rande och den reklam som är riktad till barn. Vi villatt regeringen ska försöka arbeta mer aktivt med atttill exempel se över möjligheterna att utreda fråganom en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. har både riksdag och regering faktiskt varit väl-digt tama. har det påpekats att dethandlar om en grundlagsändring, men vi har inskränkningar i grundlagen. Och det kan intevara rätt att ha en lagstiftning som tillåter könsdis-kriminerande reklam.Problematiken är kanske mycket större vad gällerden reklam som är riktad till barn. har vi ettförbud mot sådan reklam i , men det ser heltannorlunda ut i EU, och har i mångt ochmycket har förlorat den kamp som vi har fört. Mankan ändå påpeka att regeringen har varit väldigt tydligi frågan, men tyvärr i många avseenden förlorat gen-temot andra länder i EU.Vi i skulle vilja se att man tillsam-mans med handeln tog ett helhetsgrepp för att skyddabarn mot marknadsföring som riktas till dem. Jagutgår från att regeringen kommer att komma tillbakatill med ett förslag i den här frågan och attregeringen lika hårt kommer att driva frågan i EU.En annan fråga som diskuterades tidigare här,bland annat av , handlar om rese-garantisystemets finansiering. vill de borgerligapartierna, som jag har förstått med stöd av Miljöparti-et, att man ska utreda en annan form av finansieringän den vi har . Då skulle jag vilja fråga er var nihar hållit hus någonstans, för att sedanfattade vi beslut i den här frågan i efter detatt frågan hade utretts. Om ni läser innantill i betän-kandet ser ni också att frågan inte är ny. Den harutretts vid flera olika tillfällen, och gång på gång harman kommit fram till att frågan inte är svart eller vit.Det är den inte, men frågan är så pass komplex att deti nuläget inte finns en sådan lösning som ni tidigarehar aviserat, nämligen en fondlösning.Nu är ni lite mer vaga i er reservation och riktarinte in er på den fondlösning som ni tidigare diskute-rade utan vill ha en förutsättningslös utredning. Mendet är ändå beklagligt att ni inte vill invänta det arbetesom pågår där man faktiskt försöker hitta en lösning.Uppföljnings- och utvärderingsarbetet i den härfrågan har tagit väldigt , och man har fortfa-rande inte kommit fram till den bästa möjliga lös-ningen. Vi vet att de nordiska länderna är splittrade.De har olika system. Vi vet att fondlösningen i vissaländer har inneburit att staterna själva har fått gå inoch finansiera, som i Italien.Vad är det då resegarantilagen syftar till? Jo, densyftar till att ge konsumenter på reseområdet ettskydd mot förluster som en researrangörs betal-ningsinställelse eller betalningsoförmåga kan medfö-ra. Det handlar alltså om ett skydd för konsumenter-na. Det handlar inte om att tvinga researrangörerna attbetala in pengar eller att ha en försäkring för någon-ting som de över huvud taget inte har med att göra. Vitycker att utskottets ställningstagande är skäligt. Ut-skottet stänger heller inga dörrar, för i utskottet sägervi att vi tycker att frågan är angelägen och att vikommer att återkomma i den.Avslutningsvis, herr talman, vill jag ändå ocksåkommentera det som var inne på.Det handlar om konsumenternas rättigheter i denoffentliga verksamheten. Där har vi tydligen en ide-ologisk skillnad i synsättet. Vi ser inte människor,medborgare, som konsumenter i det avseende somtydligen och andra borgerligapartier gör. Vi ser människorna, invånarna, folket iSverige, som brukare av de offentliga tjänster som degenom de folkvalda tillsammans beslutar över och såatt säga lyfter upp.Därför vore det konstigt att ha ett system där vilyfter in konsumentlagstiftningen på samma sätt somnär vi klagar över en vara som vi har köpt där vi haröppet köp eller på ett par skor som vi har köpt somhar gått sönder och sådana saker. Den påverkansmöj-ligheten måste vara mycket mer grundlig och mycketmer tydlig. Det tycker vi att den är genom de politis-ka möjligheter som finns att påverka - och ocksågenom de olika klagotillfällen som finns ute i landet och som både landstingen och kommunerna har.Med det här, herr talman, vill jag säga att jag fort-farande yrkar bifall till reservation 4. Jag står bakomalla de övriga yrkandena från . I övrigtstår jag bakom utskottets betänkande.Anf. 153 () re-plik:Herr talman! Jag vill betona det jag sade i mitt an-förande, att jag ogillar att föra politiska debatter ge-nom etiketter eller genom det här lite frasradikalaanslaget. Likväl finns det här en mycket tydlig ochangelägen ideologisk skiljelinje mellan dig och mig,mellan och . Det gällerjust detta med den enskilde medborgarens, eller denenskilde konsumentens, rättigheter gentemot de storaoch väsentliga delar av vårt samhälle som är vård,skola och omsorg. Mina och dina rättigheter där ärklart minimerade jämfört med vad de är i det övrigasamhällslivet och jämfört med vad de är för konsu-menter i övrigt.