prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Jag villpåminna om att när vi diskuterade nu gällande till-stånd så uttalade alla - och då menar jag både bered-ningsgruppen och ledningen för till exempel publicservice-bolagen - att vi riksdagsledamöter skulleintressera oss för public service-bolagen och kontinu-erligt följa deras verksamhet. Ett sätt är just åter-kommande riksdagsdebatter.Fru talman! Jag vill kort nämna något om någraav de kristdemokratiska reservationerna. En av vårareservationer berör ljudsignal före program i SverigesTelevision med våldsinslag. Det kan tyckas lite petigtatt ha synpunkter på en sådan sak, men jag tycker attvi kristdemokrater faktiskt har en poäng, särskilt medtanke på televisionens särskilda genomslagskraft, somjag talade om här, och med tanke på att vi vill sättabarnens situation i centrum.Jag vill först säga att när det gäller antalet våldsin-slag i TV-sändningar står public service-kanalerna ien klass för sig. Jämförelser visar att det förekommerbetydligt mindre våldsinslag i äni övriga kanaler. har vi ett särskilt ansvar för pub-lic service varför det är befogat att ha särskilda kravpå just dem. har också, tyckerjag, en bra policy på området. är det dock så attdet visas allt grövre våldsskildringar i andra kanaler,och risken finns att tröskeln för vad som kan ansesvara motiverat våld sänks, även inom Sve-riges Television.Vi vuxna har ett stort ansvar när det gäller att sov-ra i TV-utbudet, särskilt ihop med våra barn. Ett antalbeslut har därför fattats för att underlätta för oss att tavårt ansvar. Radio- och TV-lagen säger att det i ljudska förvarnas om det är program som innehåller våld.Sveriges Television har valt att göra detta i tal vidpåannonsering av programmet.En ljudsignal skulle vara betydligt effektivare. Entalad varning förutsätter att man sitter framför TV:ntillsammans med barnen. Så är det ju inte. En ljudsig-nal kan däremot dra uppmärksamheten till sig ävenom föräldern inte befinner sig alldeles i närheten. Viföreslår därför en ändring av radio- och TV-lagen pådenna punkt för just barnens skull.En annan reservation handlar om en översyn avVåldsskildringsrådet. Detta tror jag att vi kristdemo-krater har tagit upp åtminstone ,men ingenting händer. Detta viktiga råd har ett antaluppgifter som har legat kvar alltsedan det bildades1990. På eget initiativ har rådet utarbetat en rapportom sin verksamhet, och denna rapport överlämnades idecember 1998 till kulturministern. I rapporten begärrådet självt att en översyn av rådets uppdrag ska görassamt en översyn av rådets sammansättning. I budget-propositionen lovade regeringen att göradenna efterfrågade översyn. Ingenting hände.I budgetpropositionen utlovades återigenen översyn. anser jag att majoriteten är skyldigbåde och oss reservanter ettrimligt svar varför inget har hänt. Mediesituationenhar drastiskt förändrats, och därför anservi att det är angeläget att regeringen äntligen görnågot åt rådets begäran. Det finns därför mycketstarka skäl för att göra ett uttalande om attöversynen ska komma till stånd.Anf. 121 ():Fru talman! satt jag och jobbade påmitt arbetsrum och tittade ut genom fönstret, och dåsåg jag att det snöade. var TV:n på, menutan ljud eftersom jag skulle koncentrera mig på attförbereda mig inför dagens debatt. Det blev väder-rapport, och jag blev intresserad av att se om snöan-det skulle fortsätta. Det kunde jag se eftersom väder-kartan talade sitt tydliga språk. Men bör-jade meteorologen att vifta med armen, upp och nedlängs kartan. Vad var det? Jag förstod ingenting.Genast flög tankarna till de drygt 500 000 medbor-garna i landet som är hörselskadade. Det är så de sersvenskspråkiga TV-program.Jag fortsatte att låta ljudet vara avslaget och för-sökte att lista ut vad nyhetsprogrammet handlade om.Det mesta fick jag gissa mig till. Inte förrän manintervjuade irakier om kriget kunde jag förstå, för dåfanns det en textremsa. valde jag själv att intehöra vad som sades och kunde sätta på ljudet när jagville. Men hur känns det för alla hörselskadade sominte har den möjligheten? De kan inte diskutera i dagdet som sändes på TV i går. De har bara bilderna pånäthinnan men inga ord att komplettera dem med.Hur känns det att bli diskriminerad och ställd utanför?Okej, jag vet att väldigt många svenskspråkigaprogram sänds i repris en annan dag. Men jag skulleverkligen inte känna mig tillfreds med att inte kunnadiskutera ett program förrän efter det attdet ordinarie programmet har sänts, när den textadereprisen har visats.Vi har diskuterat detta tidigare i denna kammare.Vi kom fram till att SVT innan avtalstidens slut skatexta av svenskspråkiga förstagångssänd-ningar, precis som vår ordförande talade om i sittinledningsanförande. Hur ser det då ut? Jo, 2001textades av programmen. 2002 textades 43 %.Wow, vilket lyft! Men säg den glädje som varar be-ständigt. När SVT säger att man textar exklude-rar man morgonsändningarna och SVT 24.Majoritetspartierna säger att vi inte ska gå in un-der den tid som sändningstillståndet löper och krävaatt det ska bli bättre. Till en del kan jag förstå detresonemanget, men jag kan inte ställa upp på det. Vi iCenterpartiet anser att man bör följa upp det somhänder och göra uppmärksam på problemen. Det gäller attöka successivt och att räkna in alla program när manredovisar hur många program som textas.Det finns länder som klarar detta betydligt bättre.BBC, till exempel, textade sedan65 % av det totala utbudet, och då kan man väl kon-statera att BBC säkerligen har betydligt fler programatt texta än vad vi har i . I ska alla TV-inslag vara textade senast 2006.Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 5 un-der punkt 6.Fru talman! Det finns även andra saker som vi villförbättra för att göra public service-programmenbättre tillgängliga för hörselskadade. Det är inteovanligt att SVT och lägger på bak-grundsljud för att förstärka handlingen i programmen.Ibland kan det finns skäl för det, men alltför ofta görman det för att skapa mer effekter och göra det helalite mer konstnärligt utformat.Vi i är beredda att fortsätta att tjataom vikten av att visa hänsyn mot alla människor såatt även de hörselskadade kan känna att de har högprioritet när program sänds i SVT och Ra-dio. Förhoppningsvis är detta ett problem som lösersig av sig självt när de digitala sändningarna är ge-nomförda, men det dröjer till dess, inteminst när det gäller . En del hörsel-skadade kan ju faktiskt lyssna till radio, men bak-grundsljuden gör det svårt. Det är ungefär som i denhär kammaren när vi surrar och talmannen ska försö-ka att göra sig hörd. Då är det inte speciellt lätt atthöra vad talmannen säger.Vi tänker också fortsätta att tjata om uppläsningav textremsa för de synskadade. I SVT:s sändnings-tillstånd står det: Målet är attuppläst textremsa ska kunna erbjudas. Centerpartietvill mer än erbjuda, vi vill säkerställa en uppläsningav textremsan.Fru talman! Det finns oändligt mycket mer somkan diskuteras när det gäller radio- och TV-sändningar, men eftersom det kommer många flertillfällen senare i vår när det blir dags att diskuteradigital-TV och avstår jag från att ta uppsådana frågor i dag.Flera här har pratat om . Vistöder den motionen, även om vi inte yrkar bifall tillden . Det sägs att man ska modernisera uppgifter och att man ska få en störreroll när digital-TV kommer. Men gäller det att setill att det händer någonting med Våldsskildringsrå-det. För hur blir det när vi får digital-TV? Då blir detväldigt svårt att stoppa våldsprogram, och där kanVåldsskildringsrådet ha en stor uppgift när det gällerhur man ska åtgärda det hela.Vi har ytterligare en reservation som vi yrkar bi-fall till, nämligen reservation nr 10 under punkt 12,men den motionen kommer att talaom senare.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tycker att det är intressant att dis-kutera mediefrågorna. Det är viktigt att vi gör detåterkommande, inte bara när vi ska fatta beslut omnytt sändningstillstånd. Sedan är jag av den uppfatt-ningen att vi ska vara mycket försiktiga med att läggaoss i detaljer under sändningstillståndets gång. Mendet är viktigt att vi i den här kammaren har återkom-mande debatter om mediepolitiken.För oss socialdemokrater är grunden för ett välfungerande demokratiskt mediesamhälle en väl ut-vecklad public service. Genom public service kan vigarantera mångfald och kvalitet.Vi lever med en i många delar konkurrensutsattmediemarknad. Då är det viktigt att värna om enpublic service som står för en geografisk spridning,mångfald, redaktionellt oberoende och som har mino-ritetsansvar.För mig är public service inte ett begrepp somman kan sätta på enskilda program, utan för mig ärdet en kombination av bredd och djup. Det är viktigtatt public service speglar samhällets alla yttringarsåsom till exempel kultur, politik, sport och under-hållning. Jag är övertygad om att det är just dennabredd och detta djup som ger vår public service dessstyrka och den medborgerliga förankring som man har.Public service regleras genom ett sändningstill-stånd som meddelades här i 2001. Detnuvarande tillståndet gäller till utgången av 2005.Som jag sade inledningsvis tycker jag att det är vik-tigt att vi inte går in och ändrar gällande tillståndunder . Däremot bör vi ha en levandedebatt om det. Vi kan ha synpunkter på än det enaoch än det andra, men det är min övertygelse att skavi värna en oberoende public service måste vi låtaarbetet löpa under tillståndsperioden.Eftersom detta är ett motionsbetänkande vill jagkommentera några av reservationerna. I Moderaternasförsta reservation vill man lägga grunden till en nymediepolitik. Även om man kan vara överens omdelar - som att säkerställa yttrandefriheten och medi-ernas oberoende - är det ändå en mycket stor skillnadpå den mediepolitik som vi socialdemokrater villvärna om och den som framför.Något jag vänder mig mot är synen på vad som ärpublic service. I mediepolitik är det enform av program och inte, som jag ser det, breddenoch djupet - helheten. För mig är public service ettsätt att garantera en mångfald, men jag är övertygadom att det med den moderata definitionen av publicservice lär bli tvärtom. säger att det ärjust att man kan sätta en etikett på ett program. Dåmåste jag fråga: Vad är då public service - är detBjörnes magasin? Är det Mat med ?Är det Antikrundan? Det är väldigt lätt att säga att detska handla om kvalitetsprogram, men vad är det i såfall som är public service enligt ?I två reservationer, en från och enfrån , tas frågan om finansieringsformenför public service upp. Bägge menar att dagens sys-tem med TV-licens är föråldrat och bör förändras.Från förs ett förslag om fem fonder fram,och från föreslår man finansiering ge-nom statsbudgeten. För mig är det viktigt att publicservice finansiering ligger på en armslängds avståndfrån det årliga budgetarbete som vi här i riksdagenhar. Jag är orolig att en sådan konstruktion inte ledertill det oberoende som jag anser att public service skaha.I den proposition som ligger till grund för gällan-de sändningstillstånd var vi överens om att en parla-mentarisk public service-utredning skulle tillsättas.Jag vet att den är på gång, och jag utgår från att denframtida finansieringen kommer att diskuteras där.Fru talman! I ett antal reservationer lyfts frågorfram som rör det gällande sändningstillståndet. Somjag sade inledningsvis tycker jag att det är positivt attvi har en ständig diskussion om public service, dessuppdrag, dess arbete och dess roll. Men det är likaviktigt att vi har respekt för den arbetsfördelning somvi har bestämt att vi ska ha. I den arbetsfördelningengäller att det är vi i som beslutar om sänd-ningstillståndet och vilken period det ska gälla under.Under den tiden är det somavgör om bolagen följer gällande tillstånd eller inte.Jag vill absolut inte att vi ska gå in och agera domareunder tillståndsperioden. Jag väljer därför att se mo-tionerna och reservationerna som inlägg inför detkommande arbetet med utredningen och det nyasändningstillståndet.När det gäller textning av program i SVT står detganska tydligt i gällande sändningstillstånd att minst50 % av sändningstiden för förstagångssändningarmed svenskt ursprung bör vara textad vid utgången avtillståndsperioden. Detta var en skärpning i förhållan-de till tidigare tillstånd, och vi var alla överens om attdet är mycket bra att vi gjorde den skärpningen. Jagutgår från att man i den utredning som ska tillsät-tas kommer att analysera hur bolaget har efterlevtdetta krav och också titta på om det finns skäl för enytterligare specificering eller ytterligare krav. För detär viktigt att alla får ta del av SVT:s program. Detgäller naturligtvis också dem med olika typer avfunktionshinder.Jag tycker att public service har ett särskilt ansvaratt vara föredöme på detta område. Jag vet att flera iutskottet har reagerat på hur SVT väljer att redovisahur stor del av programmen som är textade. Det kanjag väl också ha mina synpunkter på. Men jag villsäga att jag tycker att det är viktigt att det inte är vi iriksdagen som beslutar om exakt hur SVT vill görasina beräkningar eller hur man väljer att redovisa.Men jag utgår från att när man i den utredning somska tillsättas utvärderar tillståndet plockar fram rättsiffror. Och jag utgår från att public service-bolagenockså lyssnar på den här debatten och att SVT iframtiden kanske ser till att redovisad statistik är iförhållande till de krav och villkor som finns i gällan-de sändningstillstånd.När det gäller uppläsning av textremsa sade riks-dagen att det skulle vara ett mål under tillståndsperio-den. Vi får se hur detta mål uppfylls när vi utvärderartillståndet.Avslutningsvis vill jag bara nämna översynen avVåldsskildringsrådet, som kommenteras i reservation12. Rådet har självt önskat en översyn av rådetssammansättning och dess uppgifter. Jag kan barainformera kammaren om att regeringen enligt deuppgifter jag har kommer attge rådet ändrade arbetsuppgifter.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till för-slagen i betänkandet i dess helhet.Anf. 123 () replik:Fru talman! sade inledningsvis attvi bör undvika att lägga oss i innan sändningsperio-den har gått ut. Men om vi inte lägger oss i , vad händer då? Då är det ju stor risk attSVT tror att vi är nöjda.Jämför med de hemdatorer som vi fick ,som har vållat så oerhört många problem. Om viskulle ha suttit hemma och väntat och tänkt att detlöser sig och att de kommer att fixa problemen själva,vad hade hänt då? höll på att bli van-sinniga på oss och tyckte att vi inte skulle ringa mer.Men tack vare att vi har klagat har de fixat till detmesta. Därför finns det all anledning att vi ocksåunder perioden påpekar att vi inte är nöjda.När vi dessutom ser att de publicerar missvisandesiffror ger det signaler om att man vill slippa frånmålet om . Om de inte har levt upp tillmålet om , och om vi bara stillatigande väntar -vad gör regeringen då? Om vi inte bryr oss om hurSVT redovisar blir allting väldigt konstigt. Vi måsteha ett krav på att de gör det på ett sätt som verkligentalar om alla sändningar.Man brukar visserligen säga att man kan läsa sta-tistik precis som man vill, men den måste vara tro-värdig så att vi kan se att de skärper sig och att detkommer att vara , som vi har sagt.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag har aldrig sagt att jag tycker att viinte ska debattera de här frågorna. Jag tycker att det ärväldigt positivt att vi gör det, och jag tycker också attdet är oerhört positivt att vi går in och tittar och äraktiva när det handlar om hur public service-bolagenväljer att arbeta. Men jag tycker inte att vi ska gå insom några domare under tillståndsperiodens gång.Där är skillnaden.Tycker att vi om det i tillståndetstår att man vid tillståndsperiodens slut ska ha textat50 % ska gå in och göra ändringar i tillståndet undertillståndsperiodens gång eller gå in och säga att deinte gör det de ska? Då borde vi i tillståndet ha ut-tryckt oss annorlunda.Jag tycker inte att jag är tillfredsställd med de siff-ror och den statistik som SVT har valt att redovisa,och det sade jag tydligt. Jag utgår från att SVT i fort-sättningen ser till att plocka fram statistik i förhållan-de till de krav och de villkor som finns i tillståndet.Det är naturligtvis det som är det intressanta. Men jagvill inte agera domare under tillståndsperiodens gång.Där finns skillnaden mellan mig och . 125 () replik:Fru talman! Vi får alltså gärna debattera, men intelägga oss i. Men om vi inte har olika uppfattningarfinns det ju inget att debattera. I mitt fall lägger jagmig i för att jag tycker att det är viktigt att man nårupp till målet. Jag har med det inte sagt att vi ska varadomare. Nej, det har jag inte sagt. Men jag tycker attvi ska vara lagledare som leder framåt och påpekarhur det ska göras för att det ska bli bäst för alla. Jaghar i mitt anförande inte sagt att vi ska ändra undertillståndsperiodens gång. Det ska vara en kontroll avatt man når målet. Det är ungefär som i skolan. Detgäller att nå målet och känna att när man är frammevid nionde klass i har man nått målet.Alltså: När SVT är framme vid slutet av perioden försändningstillståndet har man nått målet.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning än attjag utgår från att SVT ser till att man har uppfyllt dekrav som står i sändningstillståndet när perioden ärslut. Men vi är inte där . Det är viktigt att säga. Viär i mitten av perioden.Vi ska inte vara domare utan lagledare. Vi påpe-kar i sändningstillståndet vilka krav vi ställer på pub-lic service-bolagen. Och om public service-bolageninte väljer att följa tillståndet är det som ska göra det.Jag välkomnar och tycker att det är positivt medden diskussion och den debatt som förs. Men för migär det en skillnad att gå in och påpeka i detalj när dethandlar om frågor som vi har bestämt ska tas upp vidtillståndsperiodens slut. Det är faktiskt det som vi harfattat beslut om här i riksdagen.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Jag delar formellasyn på inhoppen i det pågående avtalet. Det är därförsom vi har ett särskilt yttrande och inte en reserva-tion. Jag har också gått till meddenna numera berömda tab. 9 i public service-rapporten för att få reda på hur det ser ut. När depubliceras efter avtalstidens utgång är det ju för sent.Då har vi redan skrivit ett nytt avtal. Det är därförsom det är bra att ligga lite före. De får skriva vilkatabeller de vill i sig. Men det är väldigt bra att se tillatt de överensstämmer med de tillstånd som finns isammanhanget.Annika uttalande om att man ska hållasig på armlängds avstånd när det gäller skattefinansi-erad public service gladde mig. Det gläder mig atthon också ser risker i fråga om oberoende med enskattefinansiering. Det är möjligt att vi så småningomkan träffas på den andra sidan.När det gäller TV-licensen vet vi att det är ganskamånga som inte betalar TV-avgiften. I public service-rapporten framgår det att antalet licenser har ökatmed och . Jag kontrol-lerade hur mycket befolkningen har ökat. Den harökat , och jag tror att antalet hushåll harökat ännu mer. Det innebär att det finns en hel delsom inte bryr sig om att betala TV-avgift.Tycker inte , med den tekniska ut-veckling som sker, att TV-licensen som den ser ut är gammalmodig?Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag noterar naturligtvis att Folkpartiethar valt att framföra detta i ett särskilt yttrande.Personligen tycker jag att det ska bli väldigt in-tressant att se vad kommerfram till. Naturligtvis är det viktigt vad det är manväljer att redovisa och hur man väljer att redovisa det.Jag skulle gissa att med tanke på de texter som vi harskrivit i betänkandet och den debatt som vi har här kommer tabellerna att se något annorlunda ut inästa public service-rapport. Vi får se omett år.Jag tycker egentligen att TV-licensen i sig är ettsmart sätt att hålla en armlängds avstånd från detdirekta politiska inflytandet och säkra public service-bolagens oberoende. Bland de förslag, bland annatfrån , som jag har sett har jag inte attrahe-rats av något av förslagen till finansiering.Men ska vi tillsätta en utredning om publicservice . Där får vi lyfta fram olika alter-nativ och diskutera igenom de förslag som kan kom-ma när det handlar om den framtida finansieringen.Men kan jag inte säga att jag har sett någotalternativ som jag tycker är bättre än det licenssystemsom vi har i dag.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Jag rekommenderar läsa noggrant så löser det sig nog.Det är väl ändå så att om vill följamed i vad som händer regionalt i tar hon inregionalradion på webben och lyssnar på vad som harhänt i med omnejd. Det går alldelesutmärkt . Och om man kommer hem sent enkväll går det också att se den senaste Rapportsänd-ningen via webben. Då undrar jag: Hur ska man då taut TV-avgiften eftersom man egentligen inte behövernågon TV? Det som är så egendomligt är betalar licensen för apparatinnehavet, inte vadman tittar på. Om jag struntar i att titta på SVT i TV-apparaten får jag ändå betala. Men om jag tittar påSVT via webben behöver jag inte betala. Det är dettasom är problematiken.När det gäller inhoppen, SVT:s tabeller, textningoch liknande hade vi i stort sett samma texter i ut-skottet , och tabellerna har ju inte blivit bättre iår.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det finns anledningatt nu diskutera framtida finansiering. Låt oss göradet i den utredning som ska tillsättas och titta på olikaalternativ. Men jag står nog ändå fast vid att jag intetycker att jag har sett några enligt min uppfattningbättre lösningar än det system som vi har . Menvi får väl se vad som händer i framtiden.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det är lite intressant att vi har en de-batt om debatten, att det är en levande debatt om vadsom händer i public service-företagen.En fundering som man kan ha är om tror att våra debatter, våra reservationer och vårasärskilda yttranden möjligtvis kan ha något signalvär-de för de inblandade, att de kanske läser och ser att viföljer med i debatten och kanske på grund av detockså gör justeringar under tillståndsperioden.Jag begärde egentligen replik med anledning avVåldsskildringsrådet som vi tar upp gång på gångmed Socialdemokraterna. För oss kristdemokrater ärdet väldigt viktigt att vi har våra barn i centrum. Dettalas ju på andra områden om hur viktigt det är att vihar barnen i centrum och tänker på konsekvensernaav de beslut som vi tar och hur de drabbar våra barn.Vi vet också att våra barn och våra ungdomar är väl-digt utsatta. Dessutom har, precis som jag sade i mittanförande, väldigt mycket hänt på medieområdetsedan 1990 då detta råd bildades.Medievåldet är väldigt brett. Det handlar om film,video, data, TV-spel och även TV-program, till vissdel även i public service.Min stora fråga är: Varför har ingenting hänt? Nusäger att hon har fått ett budskap omatt det kommer att ske. Då är frågan: När? Det härsvaret har vi nämligen hört i fyra år.Anf. 132 () replik:Fru talman! När det handlar om debatten om de-batten och om man bryr sig om och lyssnar på debat-ten tror jag att det är lika viktigt för oss som står häratt vi har debatten därför att vi får lyssna på varandrasargument, och det är väl därför som vi ägnar ett antaldagar och timmar åt att stå i talarstolen här i kamma-ren?Jag utgår naturligtvis från att Televisionoch de andra public service-bolagen lyssnar på denhär debatten eller läser protokollet från den och ävenläser vad vi har skrivit i utskottets betänkande. Menför mig är det en skillnad om man vill gå in och ändrai gällande sändningstillstånd, om man vill att vi frånriksdagens sida ska gå in och direkt ha synpunkter.Jag tycker att vi ska vara försiktiga med det.När det gäller och varför re-geringen inte gjort som man har sagt får DanKihlström ställa frågan till regeringen. Det enda jagkan säga är att det kom-mer förslag om förändrade arbetsuppgifter. Det är detbesked som jag har fått och det besked som jag kange . 133 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra att våra re-servationer och yttranden i ärendet ändå har vissnytta.Jag återkommer till frågan om Våldsskildringsrå-det. har vi fått precissamma svar.