prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — har jag skickat med enbegäran om att föra frågan vidare till regeringen. Jagvet ju att har viss kontakt med rege-ringen på det här området.Vi kristdemokrater har påmint om detta ,så det har funnits gott om tid för regeringen att be-handla den här viktiga frågan. Utgångspunkten ärfaktiskt barnens situation. Det har skett otroligtmycket på området då rådet bildades.Redan år 1998 bad självt om attrådet skulle bli föremål för en översyn när det gällerbåde direktiv och sammansättning men ingenting harhänt.Jag kan bara konstatera att regeringen inte tar dehär viktiga frågorna på allvar, för om regeringen hadegjort det hade man nog prioriterat frågan om och sett till att en ändring kom tillstånd.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag kan bara upprepa vad jag tidigaresagt: Jag utgår från att regeringen under de närmasteveckorna återkommer i frågan om Våldsskildringsrå-dets arbetsuppgifter.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag ska börja med att svara på frågan:Hur ser på public service-uppdraget? Jo,vi säger att public service-uppdraget ska ge tillgångtill kvalitetsprogram. Vi säger också att public servicebör ses som ett komplement, inte som någontingkonkurrerande - som det ju är i dag.Vidare anser vi att det som ska omfattas av publicservice är omfattande kulturprogram, program förminoriteter, nyhetsrapportering i den mån delar avlandet inte täcks in samt värnandet av svenska språ-ket, som är en huvuduppgift. Kärnuppdraget bör ävenomfatta speglingen av hela landet och dess kulturliv.Kanske får man också kontinuerligt se över vad somerbjuds på mediemarknaden. Detta tycker jag är enklar definition.Sedan är frågan, : Är ettpublic service-program?Och är det ett public service-uppdrag att SverigesTelevision betalar dyra pengar för att man ska få seVM-kval i fotboll när det finns andra medier somtäcker in detta?Tycker , apropå mångfald, att manmed tanke på de dyra pengar som vi lägger pålicensavgifter till TV speglar public service-delen närdet finns andra kanaler? För vår del är det självklartatt public service ska spegla det som inte finns i andraprogram. Det vore intressant att få svar i det avseen-det.Slutligen om detta med oberoende och det sombetalas med skattepengar. Det är intressant att höra attAnnika är med och påverkar Operan. Efter-som vi ger statliga pengar till Operan är vi därmedmed och påverkar. Det låg ju i den tidigare delen atttar man ut det här via skattepengar har man inte detoberoende som annars behövs. Men vi vet ju att Soci-aldemokraterna är särskilt klåfingriga - mer klåfing-riga än vi - när det gäller att ge förutsättningar förolika delar där man ger pengar.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det är precis det här - vilka programsom är public service och vilka som inte är det - somskiljer och mig åt. Jag anser att varkenKent eller jag ska avgöra vilka program somska ha public service-stämpel på sig och vilka sominte ska ha det. Jag tycker nämligen inte att det är ensak för oss politiker att avgöra huruvida Antikrundanär public service eller inte.Det är upp till det public service-bolag vi har attse till att det finns både bredd och djup och att de somett oberoende medieföretag gör den här avvägningen.Däri ligger den stora skillnaden.Jag anser inte att man - enligt upp-fattning - kan sätta en stämpel och säga: Det är publicservice, och det är inte public service. Det är möjligtatt kan sätta stämpel på Antikrundan ochRobinson. Men jag tycker inte att skagöra det, och inte heller jag ska göra det.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det är intressant att höra att Robinsonär public service. vill dock inte sättanågon stämpel på programmet, utan det är publicservice. Dyra licenspengar som går ut till program ärpublic service trots att det är program som lika gärnakan sändas av andra kanaler.Dyra idrottsprogram via TV-kanalerna är publicservice. I stället för att värna om det som finnsoch som vi säger att vi ska värna i public service ochsaker som inga andra gör säger alltså väldigt mycket, och gör det dyrare ochdyrare genom att ha alltfler kanaler som kan konkur-rera - detta i stället för att värna om de program sominte finns i andra kanaler och som för oss självklart ärpublic service. Där har staten ett ansvar.Staten har ett ansvar gentemot minoriteter och föratt vi får se kulturprogram i olika delar av landetgenom publice service-kanaler i TV. Det är för ossviktiga delar i det hela. Där gör vi en avgränsning,medan allting i må vara public ser-vice. Men glöm inte att det faktiskt betalas genom enavgift, medan andra kanaler inte betalas genom enavgift. Man ska alltså konkurrera och använda dyralicenspengar till detta i stället för att göra en avgräns-ning.Skillnaden mellan våra åsikter är helt uppenbar.Såvitt jag förstår är inte helt säker påvad public servcice är eftersom hon vill tillsätta enpublic service-utredning. Men det är kanske ett litetmissförstånd.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag hoppas verkligen att en publicservice-utredning inte exakt ska definiera vilka pro-gram som är public service och vilka som inte är det.Det är intressant att höra säga attpublic service-bolag inte ska göra det som andrabolag kan göra därför att då konkurrerar man med detsom andra mediebolag kan göra och det då blir dyra-re. Men och menar väloftast att konkurrens innebär billigare program.Återigen: Skillnaden mellan och migär att vill sätta en stämpel på vad som ärpublic service-program och vad som inte är det. Förmig är public service en kombination av bredd ochdjup, att faktiskt syssla med både underhållning ochkulturprogram. Däri ligger den avgrundsdjupa skill-naden mellan syn på public service ochmin syn på public service.(forts. 13 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeFiU13 Statens personalpolitikPunkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Jämställdhetsaspekter på den statliga arbets-givarpolitiken)Propositioner ställdes först beträffande utskottetsförslag till beslut och därefter i fråga om motivering-en.Förslag till beslut:1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (c)Förberedande votering:27 för res. 117 för res. 2230 avstod75 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:224 för utskottet25 för res. 127 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 40 m, 39 fp, 16 kd, 13 mpFör res. 1: 1 m, 24 vAvstod: 1 m, 8 kd, 17 c, 1 mpFrånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 3 mpMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 4 (fp, kd)3. motiveringen i res. 3 (m)Förberedande votering:64 för res. 442 för res. 3170 avstod73 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:131 för utskottet63 för res. 481 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 1 v, 1 c, 14 mpFör res. 4: 39 fp, 24 kdAvstod: 42 m, 23 v, 16 cFrånvarande: 29 s, 13 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 3 mpFiU14 Styrning av försvarets fastigheter och an-läggningarPunkt 2 (Försvarsmyndigheternas valfrihet)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd, c)Votering:153 för utskottet123 för res. 173 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 23 v, 14 mpFör res. 1: 42 m, 39 fp, 24 kd, 1 v, 17 cFrånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 3 mpPunkt 10 (Studentbostäder)1. utskottet2. 2 (v)Votering:252 för utskottet24 för res. 273 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 42 m, 39 fp, 24 kd, 17 c, 14 mpFör res. 2: 24 vFrånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU17 Förlängning av deltagande i IMF:sNya lånearrangemang, NABKammaren biföll utskottets förslag.13 § (forts. från 11 §) Radio- och TV-frågor(forts. KrU6)Anf. 139 ():Fru talman! Idén om public service, en radio ochtelevision i allmänhetens tjänst, bygger på mål ochsynsätt för det gemensammas bästa. ,och Utbildningsradion är eterme-dier som vi politiker har ett visst inflytande över. Avde här bolagen kan vi kräva sådant som vi inte kankräva av kommersiella kanaler. Här finns folkbild-ningsmålet; de ska ha en viss andel samhällsinforme-rande program; de ska spegla såväl kvinnors sommäns vardag; det ska finnas program med intresse föralla grupper i samhället; programmen ska geografisktvara tillgängliga för alla och opartiskt spegla sam-hälls- och kulturlivet i hela landet.Public service ska också erbjuda program på in-vandrar- och minoritetsspråken och serva olika grup-per av funktionshindrade, exempelvis genom att textaprogrammen. vill här också driva påför en ökad omfattning av teckentolkade och ävensyntolkade TV-program. Uppläst textremsa kan för-utom synskadade även vara till hjälp för personermed andra handikapp. I det sammanhanget kommerdigitaliseringen att i hög grad underlätta, vilket ävenModeraterna borde se som någonting positivt och intesom ett fiasko. Vi är dock eniga med majoriteten iutskottet om att villkoren för sändningstillstånd vadgäller programtextning ska diskuteras och eventuelltförändras inför nästa sändningsperiod. Under pågåen-de är det uppgift att se till attgällande villkor följs.Public service-tanken är än viktigare när såmånga kommersiella kanaler på radio- och TV-området tillkommit. Oberoendet och friheten frånekonomiska och politiska maktsfärer samt höga kva-litetskrav kan endast garanteras av en radio och TV iallmänhetens tjänst. Detta kan vi göra utan att publicservice blir någon maktens megafon. Det grundar sigpå systemet med fristående bolag som har ett ram-avtal med staten att jobba efter. Avtalet innehålletkrav av den typ som jag inledningsvis nämnde, mende reglerar inte själva innehållet. Viktigt för bolagensfristående ställning är också att de inte reklamfinan-sieras utan står fria från marknadskrafterna. Därförska inte heller reklam få bli en finansieringskälla.Vänsterpartiet anser därför att ,och Utbildningsradion även iframtiden bör finansieras med licensmedel. Jag ärliksom förvånad över Moderaternasvilja att återinföra stats-TV. Det är någonting sombara finns i ett fåtal länder. Dessutom är dessa länderinte förknippade med demokrati. Men det Moderater-na egentligen vill är att underlätta utförsäljning avSveriges Television, typisk moderat politik.Moderaterna menar att detta finansieringssystemskulle hämma utvecklingen. Jag skulle vilja hävdamotsatsen. Vi kan jämföra de kommersiellakanalernas utveckling jämte public service och se attpublic service satsar på kvalitet därför att det är derasuppdrag och ansvar gentemot tittarna, medan dekommersiella kanalernas ansvar är gentemot finansiä-rerna. Mediepolitikens viktigaste uppgift är att ge röståt de annars maktlösa. Det gör man bland annat ge-nom att begränsa makten för de stora koncernernaoch fördela makten till många.Fru talman! Härmed yrkar jag bifall till kulturut-skottets förslag i betänkandet i sin helhet.Anf. 140 ():Fru talman! Min allra första kontakt med TV varVM-fotbollen 1958. En granne hade satt ut sin TV iträdgården och tog entréavgift, och så fick vi se mat-cherna. Inte kunde vi då ana att TV så småningomskulle finnas i nästan alla svenska hem. Men så är deti dag, och då är det viktigt att så många som möjligtfår tillgång till det som TV erbjuder och att innehåleti så hög grad som möjligt motsvarar det som efterfrå-gas. För är det självklart att värna omprogramtextning, uppläsning av textremsa och attpåtala de besvär som störande bakgrundsljud orsakar.Människor med olika funktionshinder ska ha tillgångtill TV-programmen.Jag ska säga några ord om TV-gudstjänsterna.Som präst ser jag naturligtvis helst att folk söker sigtill kyrkorna för att fira gudstjänst, och jag vet attmina kolleger inom frikyrkorna tycker likadant. Mendet är ett faktum att gudstjänstutbudet i de olika sam-funden av olika anledningar fortsätter att minska.Detta gäller särskilt på landsbygden, där det kan varalångt till närmaste gudstjänstställe. Då kan söndagensTV-gudstjänst vara ett bra alternativ.Därför är det oroande att TV i allt större utsträck-ning väljer att sända studiogudstjänster i stället för attgenomföra sändningar på plats i en kyrka. TV-gudstjänsterna ses även av många äldre, sjuka, funk-tionshindrade och människor som av olika anledning-ar inte kan besöka hembygdens kyrka. För det äldrepar som tidigare åkt bil till gudstjänsten känns det nulugnare att låta bilen stå och i stället följa TV-gudstjänsten. Då vill de se gudstjänsten från en kyrkanågonstans i och inte från en TV-studio.För människors andliga upplevelse spelar kyrko-rummet en stor roll, och en TV-studio kan aldrig gesamma atmosfär. De TV-sända gudstjänsterna gerockså tittarna kulturella upplevelser genom att kyrko-byggnader från olika tidsepoker visas och att helalandet får tillgång till sändningskyrkans yttre och inremiljö. Ena söndagen får vi se gudstjänst från bönhu-set i och den andra söndagen från kate-dralen i kan förstå att TV i besparingstiden söker olikaalternativ, men jag anser ändå att våra TV-gudstjänster från de olika samfunden bör sändas frånolika håll i landet. Jag gläder mig åt att Kristdemo-kraterna sympatiserar med denna åsikt. Jag tror ocksåatt det finnas enskilda i de andra partierna som tyckerlikadant.Fru talman! Givetvis står jag bakom Centerparti-ets reservationer och de bifallsyrkanden som BirgittaSellén har framfört.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § betänkande 2002/03:AU5Arbetsmiljö.Anf. 141 ():Fru talman! var jag med om attbygga upp en fristående företagshälsovårdscentral.Det var då en självklarhet att det förebyggande arbe-tet skulle hänga ihop med den direkta och dagligadriften. När en olycka inträffat eller då det förebyg-gande arbetet inte hade lyckats förhindra ohälsa följ-de rehabilitering som en naturlig del.Det är naturligt och rätt att hela kedjan hängerihop och fel då den inte får göra det. Det anses riktigti de flesta andra sammanhang. Vi moderater har såle-des tyckt att lagen då den förebyggandeföretagshälsovården skildes från övrig hälso- ochsjukvård samt rehabiliteringen har alldeles fel inrikt-ning.Framtidens syn på och definition av arbetsmiljö,hälso- och sjukvård samt rehabilitering kommer att haen avgörande betydelse för utvecklingen av företags-hälsovården . För den framtida utvecklingenbehövs även metod-, tjänste- och kompetensutveck-ling av företagshälsovården.För att ytterligare utveckla företagshälsovårdenanser vi att det är angeläget att denna får möjlighet attäven arbeta med annan hälso- och sjukvård. Detjänster som företagshälsovården erbjuder ska styrasav utbud och efterfrågan och inte, som , med enlagstiftning som förbjuder företagshälsovården attägna sig åt traditionell hälso- och sjukvård. I dagensstressade samhälle är det många yrkesverksammasom skulle uppskatta den närhet till medicinsk kun-skap som företagshälsovården skulle kunna erbjudaom den gavs denna möjlighet. Företagshälsovårdenskulle på så sätt kunna avlasta vårdcentraler och and-ra läkarmottagningar genom att utgöra ytterligare enverksamhetsform för hälso- och sjukvårdstjänster.Det finns faktiskt företagshälso-vårdscentraler som tycker att det är viktigt och riktigtatt hela kedjan hänger ihop. Därför erbjuder de sinakunder "vanlig hälso- och sjukvård" kopplad tillföretagshälsovård trots att det inte finns något avtalmed respektive landsting om kunden. Det betyder attkunden, det vill säga arbetsgivaren, får betala helakostnaden.Vi föreslår således att företagshälsovården får till-baka en del av sina tidigare arbetsuppgifter. Detskulle kunna innebära en effektivisering av arbetsgi-varnas arbetsmiljöarbete. Med en utbyggd företags-hälsovård skulle som sagt en rad positiva effekterkunna uppkomma.Den omorganisation av företagshälsovården somgenomfördes för sedan var inte lyckad.Företagsläkarna och företagen samarbetar inte till-räckligt nära. hade företagsläkarna möjlighetatt ge sjukvårdande behandling på samma villkor somläkarna inom landstingen. Företagsläkarna såg tidigteventuella missförhållanden både inom den fysiskaoch den psykiska arbetsmiljön i förvaltningen ellerföretaget. Beslutsvägarna var ofta kortare, och på såsätt kunde dåliga arbetsmiljöer rättas till. Den social-demokratiska regeringen har begränsat företagshälso-vårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård.Det har försvårat verksamheten.På senare tid har arbetsmarknadsministern talatom kampen mot ohälsa. Han vill "ha en ökad preci-sion vid sjukskrivning". Vad vore då inte naturligareän att koppla ihop orsak och verkan med åtgärder förde anställda, det vill säga förebyggande, underhållan-de och vårdande samt rehabiliterande åtgärder? Hit-intills har inte företagshälsovården funnits med i deohälsoförslag som har presenterats. Varför inte?Företagshälsovården ska givetvis även i fortsätt-ningen ha en naturlig och förebyggande roll att spelapå arbetsplatsen, men den bör bli friare och bredareoch kopplas mer till den vanliga sjukvården.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 142 ():Fru talman! Vi tillbringar mycket av vår vakna tidpå våra arbetsplatser och det är därför viktigt att våraarbetsplatser är bra miljöer att vistas i - miljöer somvi trivs med och som vi känner oss trygga i.Under den tunga industrins uppbyggnad i vårtland var arbetsmiljöarbetet ofta förknippat med olikariskfaktorer på våra arbetsplaster som skyddsombu-den och arbetsgivarna skulle stävja.Allteftersom vi har gått över till ett mer utpräglattjänstesamhälle har också utformningen av våra ar-betsplatser genomgått en förändring och våra arbets-relaterade sjukdomar är av en mer psykosocial ka-raktär. Det kan därför vara på sin plats att införa ettnytt begrepp inom arbetsmiljön. Det är begreppetfriskfaktorer, det vill säga vad är det som gör att vitrivs och mår bra på en arbetsplats?En arbetsmiljö med många friskfaktorer påverkarmänniskans beteende och skapar arbetslust, kreativi-tet och möjligheter. Miljön påverkar våra känslor,som i sin tur påverkar det sociala stödet, varför ut-formningen av arbetsmiljön är central som stressföre-byggande åtgärd i arbetslivet.Den arkitektoniska och fysiska miljön styrs oftaav att verksamheten ska vara funktionell. Detta inne-bär att byggnadens funktionella och mätbara egen-skaper blir allt viktigare som de psykosoci-ala aspekterna, friskfaktorerna och individens behovsom skulle kunna bidra till att befrämja hälsan ochförebygga stress är åsidosatta.Att den fysiska miljön påverkar vårt beteende ärsedan länge känt. I boken frånKarolinska Institutet, som är en sammanställning avforskareresultat från hela världen, framförs belägg föratt väl designad och positivt upplevd miljö ökar för-mågan att hantera stress. Vi reagerar konstruktivt ochhittar bättre sätt att lösa problem om vi upplever om-givningen positivt. Karaktären av en designad miljöbedöms som ett kraftfullt instrument med förmåga attförbättra och stärka hälsoprocesser. Hälsofrämjandemiljöer håller på att bli en huvuduppgift för designeroch planerare.Men, fru talman, förutom den fysiska miljön ärdet vi som arbetskolleger som är varandras arbets-miljö. Hur vi behandlar varandra påverkar den psyko-sociala miljön och hälsan på en arbetsplats.Arbetsplatser med en allt kärvare ekonomi, hårda-re villkor, större konkurrens och kanske en oro för attbli av med arbetet kan leda till vuxenmobbning.Den som drabbas av mobbning kommer in i enallvarlig kris som i grava fall kan leda till total ut-slagning från gemenskapen och arbetslivet, förstördhälsa och till och med självmord. Arbetsmiljöunder-sökningar som genomförts av ochSCB visar att åtminstone 250 000 vuxna utsätts förmobbning på sina arbetsplatser. Bland elever uppgårantalet till ca 100 000 enligt Barnombudsman-nen.Att utsättas för mobbning är en kränkning av enshela personlighet. Om detta händer på en arbetsplatsså är det ett allvarligt arbetsmiljöproblem.Arbetsgivaren har ansvar för att skapa ett ar-betsklimat där människor kan behålla hälsan ocharbetsglädjen även vid snabba förändringar och högttempo. Arbetsgivaren har enligt lag en rad åtaganden,exempelvis att använda så kallade internkontroller förett aktivt arbetsmiljöarbete.Från kristdemokratiskt håll vill vi att mobbnings-problemet ska uppmärksammas och pekar på justinternkontrollen av arbetsmiljön som ett redskap motarbetslivsrelaterad vuxenmobbning.Jag vill därför yrka bifall till vår reservation nr 8.Fru talman! I en debatt som handlar om arbets-miljö måste den rekordhöga sjukfrånvaron uppmärk-sammas. Att vara sjukskriven innebär att man ärarbetsoförmögen, och det kan man vara partiellt ellerpå heltid.Jag tror inte att de höga sjukskrivningstalen enbarthar med arbetsmiljön att göra, utan också med attmånga invånarna i dagens inte får sittlivspussel att gå ihop.Det är stressigt hemma och stressigt på arbetsplat-sen, och eftersom man inte kan sjukskriva sig frånhemmet så gör man det från arbetsplatsen. Men mestanmärkningsvärt är att den offentliga sektorn har dehögsta sjukskrivningarna, och där är vi som politikeransvariga arbetsgivare.I de flesta kommuner och landsting i dagens Sve-rige är Socialdemokraterna i majoritet. Jag undrarvarför de socialdemokratiska politikerna inte tar sittansvar som arbetsgivare. Varför får inte människorna,och då speciellt de offentligt anställda kvinnorna, sinalivspussel att gå ihop? Vad är det som gör att kvin-norna i det socialistiskt styrda mår så dåligt?När ska Socialdemokraterna se att den offentligasektorn dräneras på duktiga, lojala kvinnor och att desom är kvar får allt svårare att springa fortare ochfortare i ekorrhjulet? Det tycker jag är ett av Sverigesallvarligaste arbetsmiljöproblem.Anf. 143 ():Fru talman! Arbetslivets villkor och arbetsmiljö-frågor i vid mening är mycket viktiga frågor i dagensläge. Att vi har ohälsotal som accelererar påminneross faktiskt om hur långt vi ännu har kvar till detgoda utvecklande arbetet och ett arbetsliv där allamänniskor får plats. Man kan nog säga att utveck-lingen i det perspektivet snarare haravlägsnat oss från de här målen och inneburit försäm-rade arbetsvillkor för många människor och ökadutslagning från arbetslivet.Förutom ofärden och det mänskliga lidandet harsamhällets kostnader också vuxit lavinartat till följdav att fler och fler människor inte längre orkar, blirsjuka och försvinner ut i långa sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. De här kostnaderna ockuperarockså reformutrymmet och tränger undan andra an-gelägna behov. Inte minst i dessa budgetförhand-lingsdagar är det en smärtsam realitet. Med en växan-de andel av arbetskraften som står utanför arbetslivethotas själva förutsättningarna för en långsiktig ochuthållig finansiering av välfärdspolitiken. Den härutvecklingen måste naturligtvis brytas. Jag är överty-gad att det säkert råder en bred enighet om detta överalla partigränser här i kammaren.Jag skulle vilja peka på två samverkande orsakertill den här utvecklingen.Klimatet på arbetsmarknaden har definitivt hård-nat. 90-talets djupa ekonomiska kris skärpte omvand-lingstrycket och förändringstakten i hela arbetslivet.Det ledde till stora personalminskningar, omorgani-sationer, nedskärningar och arbetsutvidgning. Det äringen tvekan om att människor har slitit hårt, ochmånga har farit illa i slimmade och underbemannadeorganisationer. Särskilt hårt har naturligtvis de an-ställda drabbats som har att möta andra människorsomsorgsbehov. Därför är det inte särskilt förvånandeatt sjuktalen är högst i kommuner och landsting ochbland kvinnor.Vi vet också att sjuknärvaron och övertidsarbetethar ökat. Deltidsanställningar och otrygga anställ-ningar som timvikariat och projektanställningar harockså blivit allt vanligare. Vi har också sett hur ef-fektivitetskraven har skärps i verksamheter som där arbetshandikappade ska erbjudas arbete.