prot · GR0913 · 2003-10-15 00:00:00 — När den här uppgången kommer ska vi ha bästa möjliga förutsättningar. Vi ligger lite bättre till än omvärlden just därför att vi har fört en ekonomisk politik som har försatt oss i en sådan situation. Vi har haft en bättre ekonomisk utveckling i men vi är en del av en världsekonomi, och det måste vi förstå. Jag diskuterar fördelning och tillväxt parallellt; de hänger ihop. Fördelning är bra utbildningssystem. Fördelning är bra vägar. Fördelning är forskning i världsklass. Fördelning är en miljöpolitik som driver fram ny teknik fördelning i meningen att det faktiskt kräver politiska beslut. ska detta dynamiskt samverka med ett näringsliv som tar de möjligheter som ny kunskap skapar, som tar de möjligheter som en välutbildad arbetskraft representerar, som ser chanserna på en växande exportmarknad och som i samarbete med samhällsorgan är med och bygger nytt och bygger upp där det går. Inte så sällan är våra kommunala politiker djupt engagerade i tillväxtfrågor. Jag brukar säga att de kanske är våra mest framgångsrika tillväxtpolitiker. Titta exempelvis på där ni kan se framfart det är imponerande på många sätt eller på det man kan uppleva i och , ja, runtom i ! ses kommunala politiker och initiativ tillsammans med lokalt näringsliv skapa väldigt mycket av bra tillväxt. Vi ska ge alla dessa goda förutsättningar. De allra flesta av de 83 förslagen i regeringsförklaringen är redan beslutade och håller på att verkställas. bjuder vi in till samtal om den här skatteomläggningen, om ohälsan, om integrationen och om etik och moral, , som också är viktigt för ett samhällsklimat som ska befordra tillväxt och utveckling. 74 () replik: Jag är mycket glad över att vi äntligen får en diskussion om demokrati och att folkomröstningen också kan leda till det. När vi ska diskutera demokrati måste vi börja hos medborgarna. De politiska församlingarna blir aldrig starkare än medborgarna gör dem till. Jag ställde i mitt anförande en fråga om statsministern är intresserad av att inbjuda till ett demokratikonvent också i . Jag tror att det är många som skulle vilja vara med och diskutera hur vi ska stärka demokratin och medborgarinflytandet och hur man ska göra de kommunala församlingarna starkare så att demokratin kommer närmare. Jag skulle vilja veta om statsministern är beredd att här i kammaren ge ett löfte om ett sådant demokratikonvent. 75 Statsminister () replik: Jag vill inte ge något sådant löfte, men vi ska pröva det. En del av det vi såg i EU:s förberedelser av fördraget var bra, tyckte jag. Precis som sade var det en mycket mogen ordförande, en för svenska förhållanden till och med ålderstigen politiker, så det samlades mycket erfarenhet och kompetens. Det är värt att pröva som tanke. Jag ska inte ställa ut något löfte, men vi kan prata om det. Det finns ju också i andra sätt att förbereda denna typ av diskussioner. Det här är kanske ett fräscht grepp. Ja, jag stänger inte någon dörr. Jag tycker också att det vore bra om vi fick en bredare författningspolitisk diskussion. Det som sysslar med i sin utredning är en oerhört genomgripande analys av hur det svenska samhället är organiserat. Gör kommunerna rätt saker? Gör landstingen rätt saker? Gör staten rätt saker? Är vi rätt organiserade? Håller principer för ett EU-medlemskap? Är det nödvändigt att skatterna ska tas ut på det sätt vi nu gör? Detta är grundläggande frågeställningar som totalt kan förändra förutsättningarna för politiskt arbete. Den utredningen kan också vara grund för ett bredare folkligt samtal. Jag hoppas att ni tar chansen att vara med där. Författningsfrågorna är inte någonting som är till för några lagkloka eller statsvetare. De behövs också, men författningsfrågorna är ytterst politiska verktyg för att vi ska bygga ett samhälle som vi drömmer om och tror på och som vi ska förankra i en folkmajoritet. Författningen ska vara till för att vi också ska kunna förändra ett samhälle och göra det på ett sådant sätt att alla känner delaktighet. När verkligheten förändras runtomkring oss bör också författningen förändras. Det samtalet vill vi bjuda in till. Det kan vara väldigt stora och svåra frågor. Kanske man ska använda den metod som talar om, men man ska framför allt förstå att detta är djupt politiska frågor, och vi tänker inte rycka ut en del ur detta och lösa den separat. Det är en helhet det handlar om. Det måste bli en stor och bred kompromiss där så många partier som möjligt, en bred majoritet av riksdag, är med. Det är förutsättningen för författningen. 76 () replik: Jag vill tacka för den öppning som statsministern gör i de här frågorna. Jag tror att det är väldigt många som vill vara med i just en sådan maktdelningsdiskussion som statsministern talar om. Vi är beredda att gå vidare och diskutera federalismens principer, där man tar makt underifrån och ger uppåt. Statsministern har möjligen en annan inriktning. Men diskussionen kommer att bli mycket spännande, det är jag säker på. 77 () replik: Eftersom statsministern inte har någon repliktid kvar blir denna replik något mindre meningsfull, men jag vill ändå utnyttja min tid. Jag tror att statsministern gör ett misstag när han ignorerar skolfrågan. Jag läste kongresstal, och där fanns ett långt och engagerat skolavsnitt. Det skulle man vilja höra i också. Lär av Blair, ! hänger i hög grad upp sin syn på ekonomi på övertygelsen att konjunkturen ska vända uppåt. Men det vi stod för före valet var att åtgärder ska vidtas i precis det konjunkturläge som vi är i . Sjukskrivningarna, till exempel, beror ju inte på att det är lågkonjunktur utan på helt andra faktorer. Eftersom man före valet inte var med på de åtgärderna utan tvärtom lovade ut en massa andra saker blir det bittert för människor att konstatera som vi hörde på radio att det är våldsamma nedskärningar i miljardklassen på gång i kommuner och landsting. hade vi verkligen behövt höra något tröstens ord till dem som drabbas av alla dessa nedskärningar, men det fick vi tyvärr lyssna förgäves efter. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Eftersom talmannen tilldelade denna extra repliktid blir det lite märkligt om inte statsministern får möjlighet att svara något. Därför får han nu en minut extra utöver ordinarie debattid.) 78 Statsminister () replik: Det är märkliga debattordningar här. Jag kunde ha sparat av min tid om jag visste att hade fått extra tid. Men man får finna sig i det som talmanspresidiet tillämpar. Jag har inte mer att säga än vad jag har sagt i debatten. Det centrala för vår del är att den skola vi ska bygga ska vara öppen för alla. Vi säger nej till de idéer om en sorteringsskola som nu har stulit från högern. Vi tror inte på detta. Ute i där det tillämpas når man dåliga resultat. Vi ska inte slå in på den vägen i . Det blir särskilt cyniskt om dessutom kombinerar sin skolpolitik med kraftiga neddragningar av bidragen till vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. För dem som inte får chansen i ska man stänga också vuxenutbildningen. Det är en hård skolpolitik, hämtad från högern i svensk politik. Det är stilenligt. har valt den linjen i en lång rad frågor. Det är möjligt att det inte bara är moderat skattepolitik man stjäl utan också skolpolitik. Man stjäl väl snart också deras sätt att resonera i den ekonomiska politiken. Det har vi sett i motionerna. Jag tycker att ska hålla väldigt hårt i , annars stjäl väl honom också. Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:16 och 22 till skatteutskottet 3 § Anmälan och hänvisning av motioner Anmäldes 3 547 motioner avlämnade under den allmänna motionstiden enligt motionsförteckning som i bilaga fogats till detta protokoll. Kammaren biföll talmannens förslag att motionerna skulle hänvisas till utskott enligt motionsförteckningens förslag. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då den allmänpolitiska debatten skulle inledas. 4 § Allmänpolitisk debatt Förslaget till konstitutionellt fördrag för EU 79 Utrikesminister (): I förtvivlar människorna. Processen måste nu komma i gång mot säkerhet, oberoende och återuppbyggnad. I måste våldsspiralen brytas. I måste de bräckliga fredsprocesserna i , , och stödjas. I måste vi sätta stopp för trafficking, en internationell brottslighet som smugglar tiotusentals kvinnor över gränserna. I vårt närområde måste oljeutsläpp som hotar våra känsliga kuster och hav förhindras. Runt måste vi utöka kontakterna och samarbetet med , , , och även i det nya som växer fram. En stor del av dagens svåraste politiska utmaningar är gränsöverskridande. Morgondagens politiska svar måste därför vara gemensamma, och EU är här vårt viktigaste verktyg. är en engagerad och aktiv medlem av den europeiska unionen. Medlemskapet har tjänat oss väl. Tillsammans med våra europeiska partner har vi kunnat möta gemensamma utmaningar. När föreslog kampen mot arbetslösheten som ett gemensamt mål för hela EU möttes det med skepsis. Men det blev verklighet. Sedan har svenska förslag om en sysselsättningsunion med särskilda mål för hela EU genomförts. EU-länderna har enats om ett samarbete som aktiv välfärdsstat med hållbara välfärdssystem. Och slås full sysselsättning fast som ett mål i det nya fördragsutkastet. har alltid varit starkt inriktat på export av konkurrenskraftiga varor och tjänster. Vi är starkt beroende av omvärlden. Den europeiska utvecklingen är därför avgörande för vår framtida tillväxt och välfärd. Svenska företag drar stor nytta av den ekonomiska integrationen inom EU:s inre marknad. Svenska konsumenter och företag får fördelar av den inre marknaden. Det har gynnat både anställda och samhället i stort. Livsmedelspriserna har inte ökat i samma takt som andra priser, och utbudet av nya livsmedel har breddats. har på EU-nivå drivit arbetet med livsmedelssäkerhet och konsument- och djurskydd framåt. har med framgång drivit på arbetet för Kyotoprotokollet om klimatförändring och för en särskild kemikaliestrategi. Sedan vi under det svenska ordförandeskapet kunde förstärka öppenheten har det blivit betydligt lättare för journalister och medborgare att granska beslutsfattandet också på EU-nivå. Ta jämställdheten, som på svenskt initiativ gjorts till ett mål för hela EU. Förbudet mot diskriminering på grund av kön har lett till att av alla nya jobb inom EU har gått till kvinnor. Också har tvingats skärpa sin lagstiftning mot diskriminering. Ta mitt område, utrikespolitiken. Genom EU-medlemskapet har vi fått en ny plattform för att driva en aktiv svensk utrikespolitik för FN, folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Gemensamt med andra har vi utarbetat och aktivt medverkat till gemensamma fredsbevarande insatser på västra och senast i . I går närvarade kabinettssekreterare som EU:s representant i när interimspresidenten svors in som ett viktigt led i fredsprocessen. Men vi måste kunna göra mer. På mitt första i förrgår diskuterade vi , och alla de andra områden jag inledningsvis nämnde. Utmaningarna finns där. Det är vårt ansvar att göra allt vi kan för att lösa dem. Ensamma kan vi inte göra mycket mer än att uttrycka vår åsikt, men inom och genom EU kan vi påverka. Vid den regeringskonferens som inleddes i läggs grunden för det framtida samarbetet i den europeiska unionen med 25 medlemmar. Det är ett viktigt arbete. i unionen har EU-medlemskapet ett brett stöd hos den svenska befolkningen. upplever många fortfarande ett avstånd till politiken på Europanivå. Man vet inte hur man kan påverka besluten. Trots att öppenheten har stärkts väsentligt sedan blev medlem upplevs samarbetet som slutet. Det är min och regeringens bestämda ambition att bidra till att besluten inom EU ska vara väl förankrade hos medborgarna. Unionen ska präglas av största möjliga öppenhet. Regeringen vill fortsatt verka för en kombination av gemensamt beslutsfattande och mellanstatligt samarbete. Gränsöverskridande utmaningar kräver att unionen har effektivt fungerande och demokratiskt tydliga politiska instrument. ska varje medlemsstats kulturella och politiska särprägel respekteras. Särskilt viktigt är därför att beslut ska fattas där det är effektivast och så nära medborgarna som möjligt, den så kallade subsidiaritetsprincipen. Den offentliga makten i utgår från folket. Det gäller självklart även i de ställningstaganden vårt land gör på Europanivå. EU:s framtidskonvent har lagt fram ett förslag till nytt konstitutionellt fördrag för unionen, vilket nu behandlas i regeringskonferensen. Regeringen har kommenterat konventets förslag och givit sina utgångspunkter i den skrivelse som ligger på bord. Konventet presenterar unionen på ett nytt sätt. Det sker i ett samlat och förenklat fördragsverk. Unionen blir mer översiktlig och begriplig. Fördraget ger en tydlig bild över samarbetets utformning, värden, målsättningar och beslutsformer. Lagstiftningsarbetet i rådet ska ske offentligt, vilket ökar den demokratiska förankringen. Samarbetet inom det rättsliga området förstärks. Unionens möjlighet att agera gentemot omvärlden förbättras. Det anges tydligt att unionens befogenheter är begränsade till vad som är överlåtet av medlemsstaterna. Genom förslaget om en ökad roll för de nationella parlamenten stärks principen om närheten till medborgarna. Konventet har lyckats få ihop en kompromiss som stärker såväl kommissionen och rådet som parlamentet, utan att rubba balansen mellan dem. Vi bör därför vara mycket försiktiga med att plocka isär den uppgörelsen. pekar regeringen i skrivelsen på möjligheten till förbättringar av konventsförslaget. Ordförandeskapsfunktionen i rådet och den nya utrikesministerns roll kan behöva förtydligas. Även vissa detaljer i det institutionella paketet kan behöva ses över. Det gäller exempelvis den bestämmelse som ger möjlighet för att med enhällighet besluta om att övergå till majoritetsbeslut på nya områden. Man måste emellertid vara medveten om att regeringskonferensen måste söka efter en kompromiss som kan godtas av alla. Det är ett svårt arbete. Den kompromiss som regeringskonferensen till slut enas kring kommer sannolikt inte att ligga så långt från konventets förslag. På det sakpolitiska området föreslår konventet betydande förändringar i framför allt rättsliga och inrikes frågor. Användningen av majoritetsbeslut ökar. Regeringen välkomnar den utvecklingen. Inom de områdena har unionen viktiga uppgifter att ta sig an. På andra sakpolitiska områden är konventets förslag mer blygsamma. Jag skulle gärna se tydligare skrivningar på miljöområdet, moderniserade mål för jordbrukspolitiken och åtgärder som säkrar återhållsamheten med unionens utgifter. När det gäller områden som är centrala för det nationella självbestämmandet som skatter, försvarspolitik och stora delar av utrikespolitiken vill regeringen att enhällighet i beslutsfattandet ska gälla i rådet även . Vi vill stärka unionens förmåga att förebygga och hantera kriser såväl civilt som militärt. Men denna förmåga är beroende av det politiska stödet från alla medlemsländer. Regeringen vill därför inte se ett exklusivt samarbete mellan ett mindre antal länder på det försvarspolitiska området. Det är inte för att det skulle hota vår alliansfrihet det gör det inte utan för att vi vill värna om unionens sammanhållning inom utrikespolitiken. Således: Konventets förslag innebär att unionen ges nya uppdrag, särskilt i rättsliga och inrikes frågor. Beslutsfattandet blir gemensamt. Vi överlåter beslutanderätt till unionen. Det sker i begränsad omfattning. Det är till vår nytta. Det är min och regeringens uppfattning att den överlåtelsen av beslutanderätt ligger inom ramen för vad regeringsformen tillåter. av samarbete i den europeiska unionen har tjänat väl. Vi vill göra samarbetet bättre. Vårt land har allt att vinna på att EU blir tydligare, öppnare och effektivare. Tillsammans har vi i regering, riksdag, partier och folkrörelser ett ansvar att förstärka och fördjupa debatten om EU. Regeringen eftersträvar bred politisk samsyn kring hur det framtida konstitutionella fördraget ska utformas. En del av detta arbete är det breda remissförfarande som har genomförts. En annan är den nära dialog med som etableras under förhandlingsprocessen. Dagens debatt och svar på regeringens skrivelse är centrala för regeringens fortsatta arbete i regeringskonferensen. 80 (): Först vill jag be att få hälsa utrikesministern välkommen till och önska henne lycka till i arbetet. Det gäller i varje fall i de delar av arbetet där vi tillsammans har samma inriktning. Jag vill också utöka det till rollen som sådan. Det är viktigt för . Vårt engagemang för är inte ett engagemang för EU som sådant kommissionen, parlamentet, ministerrådet. Det är inte de som vi älskar, lika lite som vi älskar fullmäktigesammanträden eller riksdagssammanträden, utan det är friheten, öppenheten och möjligheterna för människorna som för oss är Europasamarbetet. Det är vår utgångspunkt när vi bedömer detta konventsförslag liksom när vi värnar om att fördjupa Europatanken i den svenska politiken och det svenska samhället. Det handlar om att öppna gränser och stärka den enskildes frihet och möjligheter. Mot den bakgrunden kan man göra en summering av det som har uppnåtts under vårt medlemskap och unionens verksamhet. Det är rätt fantastiskt om vi blickar på detta. Vi har sett att är på väg att återförenas. Den del av som levde isolerat från det övriga är demokratiska rättsstater, marknadsekonomier och öppna samhällen på väg in i det som är vårt gemensamma. Det är en fantastisk förändring som radikalt förändrar säkerheten och tryggheten i vår del av världen mer än kanske något annat. Det är lite grann en ironisk paradox att inte minst de partier som är allra mest emot Europasamarbetet är de som allra mest understryker hur mycket tryggare och säkrare freden har blivit i vår del av världen. Vi har sett hur den gemensamma marknaden erbjuder företag och människor nya möjligheter. Vi har sett, som utrikesministern påpekade, hur vi fått ett större utbud av varor och tjänster och lägre priser. Vi har sett att vi har fått ökad handel och tillväxt samt fler jobb. Vi har sett att medlemskapet har gett en stabilitet åt den svenska ekonomin och de svenska offentliga finanserna med lägre inflation och lägre räntor som exempel. Vi har sett hur vi har kunnat få ett gemensamt grepp om miljöfrågorna på ett annat sätt än vad som över huvud taget hade kunnat vara möjligt tidigare. Vi har sett hur medborgarnas frihet arbetstagare, studenter eller vilka vi än är har blivit större i det nya . Det är viktigt att säga detta. Det är vad Europadebatten faktiskt handlar om. Det är också det som de som är emot fördjupningen i Europasamarbetet ställer sig emot. Tanken på de framgångar vi nu har sett i utvecklingen av , och om vi inte skulle ha haft det europeiska samarbetet och därmed inte den mekanism som har uppnått allt detta, är den tanke som också bör sporra oss att gå vidare. Jag håller nämligen med om att det vi behöver är mer samarbete och inte mindre. Vi ser det när det gäller . Vi ser det när det gäller utvecklingen i stora av , där det behövs insatser. Vi ser det när det gäller den typ av slavhandel som är en faktisk del i vårt moderna samhälle över gränserna i . Vi ser det i frågorna om vikten av att uppnå en världsordning präglad av fri handel, där den fattiga världen har full möjlighet att handla med vår del av världen. Vi ser en mängd olika uppgifter där de gemensamma besluten är krävande, och det kräver förändringar. Det är mot denna bakgrund som man ska betrakta konventets förslag. Det är en union som ger medborgarna och demokratin större möjligheter. Vi vill från vår sida vara mycket omsorgsfulla när vi resonerar om konventet. Dess förslag är en grundval för hur vi ska utvecklas i ett som är större och som ska erbjuda större möjligheter. Först och främst gäller det tydligheten som uppnås. Vi slår fast att Europeiska unionen är ett mellanstatligt samarbete som också har överstatliga element. Men det är det mellanstatliga som är grunden, och det är medlemsstaterna som överlämnar kompetensen. Unionen har ingen annan kompetens än den som vi har tilldelat den. Beslut blir inte bättre för att de fattas i eller ministerrådet. Men ibland är det bättre att vi fattar besluten gemensamt. Då har vi de institutionerna som ett gemensamt demokratiskt verktyg. Vi tycker att det är viktigt att kompetenserna för vad som ska fattas beslut om gemensamt och vad som ska beslutas nationellt tydliggörs. Vi tycker att det är bra att det också byggs in en tydlig subsidiaritetsreaktion. Vi moderater vill gärna skärpa denna. Vi vill se till att de nationella parlamenten ska kunna kräva och be att få det prövat av domstolen om en åtgärd strider mot det som är subsidiaritetsreglen och regeln om var ett beslut bäst ska fattas. Där vill vi gå vidare. Vi kommer att ge den synpunkten till regeringen i det fortsatta förhandlingsarbetet med förhoppningen att vi ska kunna vinna stöd för detta i . Vi vill ha en klarhet i att det är unionsrätten som har företräde framför de nationella ländernas rättssystem. Men vi vill förtydliga det som är en grund för samarbetet, och som också framgår i konventsförslaget. Allt beslutsfattande i unionen måste bygga på respekt för och hänsyn till medlemsstaternas nationella identitet och de konstitutionella traditioner som finns i medlemsländerna. Detta vill vi ska klargöras ytterligare i den text som ska bli det slutliga resultatet. Vi vill gå vidare när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi tycker att det är bra med det som förs fram i konventets förslag. Om vi blickar runt dagens och dagens värld ser vi just att det som behövs är mer samarbete och inte mindre. Det gäller , , stora delar av , eller om vi går ännu närmare vår egen kontinent, det före detta . Där såg vi för ett tiotal år sedan hur vår kontinent stod handfallen och passiv inför massakrer som skedde . Vi hade inte mekanismerna och möjligheterna att fatta beslut. Där måste vi se till att gemensamt kan agera. Vi moderater vill slå vakt om den maktdelning som säkrar att Europeiska unionen blir ett mångfaldens . Vi vill ha demokratiska institutioner som balanserar varandra, var och en demokratiskt utformad och var och en kanaliserande medborgarnas önskemål. Därför motsätter vi oss en vald president i . Vi motsätter oss att institutionaliseras därför att detta snedvrider maktbalansen till förmån för att olika länder ingår överenskommelser sinsemellan. Vi vill ha klarhet på denna punkt. Jag vill ställa en fråga till utrikesministern: Om fattar samma beslut som , kommer regeringen att driva den linjen i denna fråga eller kommer man att göra som , driva sin egen? 81 (): I går var en av nyheterna i lokalradiosändningarna i att en 42-årig man hade häktats vid misstänkt för grovt narkotikabrott i , en ort som ligger söder om . Häktningen hänger samman med en utredning som polisen tillbaka bedriver mot en 33-årig kvinna. Kvinnan sitter häktad för att ha innehaft amfetamin. Både mannen och kvinnan hör hemma i . Jag säger inte det för att visa ringaktning mot just kronobergarna utan enbart för att konstatera det uppenbara, att det var längesedan brottsligheten i brydde sig om några länsgränser. Därför samarbetar poliser, åklagare och domstolar över länsgränserna för att bekämpa och klara upp de brott som drabbar många oskyldiga människor. Samarbetet är naturligt och ifrågasätts inte av någon. är brottsligheten, inte minst den grova brottsligheten, internationell. Internationella ligor och brottssyndikat ägnar sig åt människohandel, smuggling och narkotikabrott, för att bara ta några exempel. Den nya tidens brottslingar bryr sig inte om några nationsgränser, lika lite som dåtidens brottslingar brydde sig om några länsgränser. sägs det att och världen ligger långt borta från vanliga människors verklighet. Så är det inte. är en del av , och är en del av vår vardag. Ett starkare och kraftfullare europeiskt samarbete kan bekämpa den narkotikabrottslighet som drabbar människor runtom i vår världsdel, bland annat i i .