prot · GQ09117 · 2003-06-05 00:00:00 — En re-flexion som jag som har arbetat i denna sektor hargjort är att detta inte har påverkat den offentliga sek-torn särskilt mycket. Den ser ungefär likadan ut i dagsom med vissa undantag. Jag har rädsla för förändringar, förändringar som man trorska innebära försämringar. Men jag tror att vissaförändringar och ett visst mått av nytänkande skulleförebygga ohälsan inom den offentliga sektorn.Ge familjer möjligheter att kombinera arbete ochföräldraskap! Dela på ansvaret för barn och hem! Gördet möjligt att köpa hushållstjänster! Gör det möjligtatt byta arbete, arbetsplats eller arbetsuppgifter ochinför flexibla arbetstider!Förutom dessa nämnda saker har Folkparitet lagtfram flera bra förslag med anledning av ohälsan ilandet. De är mycket angelägna om vi vill rädda väl-färden.Jag står naturligtvis bakom reserva-tioner.Anf. 164 () replik:Fru talman! tar upp viktiga frå-gor om arbetsmiljön i offentlig sektor. Jag vill påståatt även vi tycker att det är oerhört viktigt att vi dis-kuterar och debatterar villkoren för de som är anställ-da där.Samtidigt är det viktigt att notera att den allmännadiskussion som ändå har förts mot den offentligasektorn och mot kvinnorna som utgör av deanställda och som har slitit hårt, kanske i 35-40 år.De är nu uppe . Man har underför-stått menat att de nu drar sig därifrån. Det är viktigtatt se deras arbetsvillkor och att det behöver görasmycket på det området. Det bör man lyfta fram påolika sätt.Den privata sektorn får inte glömmas bort i dis-kussionen när man pratar om helheten. Ungefär enfjärdedel av de privata företagen orsakar hälften avbekymren i den sektorn.Folkpartiet pratar rent allmänt om hur detär som har förflutit. Men man ska inte heller glömmabort att två tredjedelar av sjukfallen blir friska inom60 dagar.Men och jag kan vara överensom att det behövs mera resurser till offentlig sektor,till vård, skola och omsorg. Det tjänar de som är an-ställda inom den offentliga sektorn på.Anf. 165 ()replik:Fru talman! Det är roligt att vi är överens. Mendet krävs alltså ett brett anslag när det gäller denoffentliga sektorn. Det finns en hel del missmod, ochdet bekymrar mig väldigt mycket, alldenstund detkommer att bli arbetskraftsbrist i offentlig sektor. Ochvilka av dagens unga pojkar och flickor vill söka sigdit om situationen är som den är?Jag sade att jag själv har arbetat inom den härsektorn. Det är väldigt rigida strukturer. Det är ange-läget att man vågar pröva nya vägar och att man ock-så vågar att göra misstag. Det är ändå det som kanleda till en utveckling av offentlig sektor och göra såatt personalen mår bra.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag ville med mitt inlägg bara påtalaatt när vi pratar om offentlig sektor ska vi också se demånga goda exempel som finns just inom offentligsektor, för vi pratar om en väldigt stor del av densvenska arbetsmarknaden. kan jag uppleva alldeles för lättvindigt och i allmänna ordalagsveper över begreppet offentlig sektor och vad somsker där.Jag noterar också, glädjande, att är be-rett att mycket kraftfullt jobba för mer resurser, merpengar, mer ekonomi. Självfallet har vi också enviktig gemensam uppgift när det gäller de 700 000människor som behövs och sominte finns inom just vård, skola och omsorg. Inteminst har vi i samarbetspartierna tillsammans medregeringen kämpat hårt för detta ochtänker göra så framöver också.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Det här med politik omfattar ju såmånga områden. pratar vi just om sjukskrivning-arna. Får vi ned dem kommer vi att få pengar över tillmer folk till skolan och till välfärden i stort. Men dethandlar ju om hur man vill skapa det här samhället,det vill säga att jag tycker att det är ytterst viktigt , för att kunna fördela de här resurserna, ser tillatt det blir ett klimat som gör att vi får tillväxt ochnågot att fördela.Anf. 168 ():Fru talman! Jag begärde ordet igen för ett tag se-dan med anledning av ett par saker som sades avRonny i ett tidigare inlägg.Försäkringskassan behöver beröm, sade RonnyOlander och ville då påstå att det skulle vara en kritiknär jag ifrågasatte om försäkringskassorna skulleklara alla de nya åtaganden som regeringen nu åläg-ger dem. Jag vill bara säga till att minkritik riktar sig mot Socialdemokraterna och reger-ingen, inte mot försäkringskassornas personal. De harnog jobbigt ändå. Jag kan hålla med om att de behö-ver beröm.Ronny antydde också att jag och andrafrån borgerligheten i debatten här skulle ha en männi-skosyn som inte var så bra och att det skulle varakopplat till våra partiförslag i andra sammanhang omskattesänkningar. Då vill jag säga att skattesänkning-ar som leder till att också lågavlönade kan påverkaoch styra sin vardag och leva på sin lön och som ledertill att fler får jobb och att vi får en tillväxt i ,som bland annat ger oss resurser till vården, skolanoch en fortsatt välfärd, är bevis på en människosynsom i hög grad värnar om den enskilda människan.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag noterar vad sägeroch att hon faktiskt också lyfter fram försäkringskas-sans personal, som gör ett mycketberömvärt arbete. Det är viktigt att lyfta fram dendelen också. Sedan tänker jag inte kommentera dettamer, för tiden springer i väg.Vi har kommit över på näringslivsfrågor,skattefrågor och andra politikområden som på sitt sättberör också detta. Jag noterar bara att vi får återkom-ma till detta i annat sammanhang på grund av tids-brist.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Elektronisk kommunikation, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande 2002/03:TU6Elektronisk kommunikation, m.m. (prop.2002/03:110).Anf. 170 ():Fru talman! ska nu debattera detbetänkande som behandlar regeringens proposition2002/03:110 om elektronisk kommunikation jämtefem följdmotioner. Betänkandet behandlar också 18motioner som berör olika IT- och telefrågor och somavlämnats under den allmänna motionstiden hösten2002. Lagen ska ersätta nuvarande telelag och lagenom radiokommunikation.Enskilda och myndigheter över hela landet ska fåtillgång till effektiva och säkra elektroniska kommu-nikationer, vilket kräver att tydliga mål formuleras,konkreta handlingsplaner ställs upp och framåt-syftande spelregler antas.En bärande tanke bakom det nya EU-rättsliga re-gelverket är att i takt med att konkurrensen utvecklasska särlagstiftningen ersättas av en generell konkur-renslagstiftning. Regler om samtrafik och andra for-mer av tillträde ska exempelvis användas endast närdet föreligger särskilda behov.Inom området elektroniska kommunikation gårutvecklingen mycket snabbt framåt. Av den anled-ningen föreslår regeringen inte någon lagtext om enviss överföringshastighet. Detta skapar onödiga lås-ningar.Vad som anses vara en acceptabel överfö-ringshastighet kan inom en mycket snar framtid sessom en orimligt låg hastighet. Kort sagt är inte tidsåt-gången för att åstadkomma lagändringar anpassad tillutvecklingen på en dynamisk marknad som den inomelektronisk kommunikation.Utskottet gör bedömningen att det i den situationsom råder krävs en särreglering för att främja attmarknaden för elektronisk kommunikation fungerareffektivt. Det är därför rimligt att Post- och telestyrel-sen ska ha det övergripande sektorsansvaret för om-rådet och vara den ansvariga myndigheten enligt dennya lagen. Detta överensstämmer väl med vad andraländer inom EU kommit fram till.Utskottet förutsätter att den analys och avstäm-ning av hur den nya lagen fungerar som regeringentagit initiativ kommer att ske senast , det villsäga i juni 2005.Frågor om hälsokonsekvenser av strålning frånanläggningar liksom strålningens påverkan på natur-och kulturmiljöer är mycket angelägna och äger storaktualitet. Utskottet förutsätter därför att dessa frågorbeaktas inom ramen för det fortsatta arbetet med attuppnå en hållbar utveckling.Avslutningsvis, fru talman, ska jag berätta attdenna nya lag ska gälla från och attalla motionsförslag avstyrks av utskottet. Debattenska också handla om 14 reservationer ett särskiltyttrande.Nu kan debatten starta.Anf. 171 Förste vice talman ():Fru talman! Det här betänkandet är ett viktigt be-tänkande i sig, i och med att det behandlar en viktiglagstiftning. Det är ingen tvekan om att lagen omelektronisk kommunikation, som ska ersätta tele-lagen, naturligtvis är en milstolpe i sig.När telelagen infördes innebar det att svensk riks-dag, efter att inte haft någon reglering på telemarkna-den, framtvingade en lagstiftning som gjorde att manframtvingade konkurrensmöjligheter på teleområdet.Den har av omvärlden kallats för en av de främstaavregleringarna på teleområdet. Det kanske är detenskilt viktigaste beslut i under 90-talet.Det skapade en tele- och IT-marknad i somblev unik och fick en unik utveckling som haft myck-et, mycket stor betydelse för som land.Det föreliggande betänkandet är i stora delarmycket bra, även lagförslaget i sig. Men det finnsvissa skönhetsfläckar. Jag vill inte säga att de är av-görande på något sätt, men det är skönhetsfläckarsom inte borde ha funnits där.En av grundbultarna i den gamla telelagen varlagkravet på samtrafik mellan de olika operatörernaav telenät. Det är naturligtvis så att startar man ettnytt telebolag och bara har en abonnent och samtaleninte kopplas vidare till den man ska ringa till, då blirdet ingen konkurrens och därmed nästan omöjligt attstarta ett nytt telebolag eller att vara operatör påmarknaden.Det var lagen som framtvingade vidarekoppling,samtrafik i näten. Det var det som var grundbulten itelelagen. Och den blev förhållandevis enkel i ochmed att den var lagstadgad. Det är denna lagstadgadeskyldighet som luckras upp genom att man endastvia ingripande av PPS ska kunna fram-tvinga denna samtrafikskyldighet.Jag tycker att det är en onödig uppluckring. Jagvet att det finns strömningar i som vill ha detså här. Men det är en uppluckring som gör det lättareför de stora och dominerande telebolagen och svårareför nytillträdande mindre TV-bolag att komma in påmarknaden. Enligt min uppfattning försvagar detkonkurrensen och är därmed till nackdel för den van-lige konsumenten. Risken är att det blir fler processeri onödan. Jag säger inte att detta inte kan fungera,men det är onödigt byråkratiskt försvårande och tids-fördröjande för många nytillträdande på marknaden,som därmed behöver mer kapital i ryggen för attkunna lyckas.Den andra punkten av betydelse för myndighets-organisationen är: Ska detta läggas till och konkurrenslagstiftningen, eller behöver vien särskild lag om elektronisk kommunikation, ochbehöver vi en särskild reglermyndighet? Ja, för migär det ganska uppenbart att det var när vi inte hadenågon lagstiftning alls som det blev ett naturligt mo-nopol. Det var lagstiftningen som framtvingade sam-trafiken och som skapade möjligheterna till konkur-rens och den dynamiska utvecklingen.Konkurrensverket har en konkurrenslag att fallatillbaka på. Tyvärr tar prövningar mot ungefär i domstolar att genomföra, vil-ket innebär att den svagare partenhinner försvinna från marknaden innan man når framtill målgång. Den nuvarande lagen om elektroniskkommunikation och det reglersystem som finns ochsom tillämpas av PPS gör det möjligt att ingripasnabbare, till och med på förhand. Därmed snabbasprocessen upp och möjliggörs för de mindre aktörer-na både att kunna överleva och att kunna bli reellakonkurrenter på marknaden.Självfallet är det så att en generell lagstiftning ärönskvärd när vi ännu inte befinner oss i ett sådantläge på telemarknaden att det går att bortse från denackdelar den skulle komma att innebära. Dels är detlånga processtider, där många nytillträdande kanförsvinna under hand, dels måste man även ta hänsyntill att nästan alla andra länder har ett renodlat kon-kurrensverk med konkurrenslagstiftning, och särre-gleringar har hänvisats till en särskild reglermyndig-het.Väljer man dessutom att inte ha lagstadgad sam-trafik i näten innebär det också ytterligare behov avreglermyndighet enligt den socialdemokratiska lös-ningen.Jag och mina partikamrater ställer oss därför bak-om att vi bibehåller PTS som reglermyndighet medsärskild lagstiftning i avvaktan på att vi kan kommalängre i avregleringen och därmed mot en mer gene-rell konkurrenslagstiftning. Vi har fått stöd i remiss-instanserna där, såväl från Konkurrensverket Post-och som från ochMarknadsdomstolen - de som tillämpar konkurrens-lagstiftningen i rättsligt hänseende.Den sista punkten, fru talman, som jag tänkernämna är IT-infrastrukturen. Den kommer huvudsak-ligen upp i motioner som behandlas i detta betänkan-de. Jag noterar bara att en del av det arbete som hargjorts här när det gäller rooming, det vill säga samut-nyttjande av nät och samutnyttjande av i gles-bygd i synnerhet men även i staden, har kommit attinnebära förbättringar både i form av förbilligande avutbyggnaden och därmed i form av bättre förhållandetill konsument. Men självfallet kan en opposition inteundgå att kritisera en tidigare näringsministers mångalöften om rekordsnabb utveckling av bredbanden till iprincip alla, vilket skulle ske med lite subventionerfrån staten. Slutresultatet blev ju i praktiken underutsatt tidsrymd att nästan lika många som han hadelovat skulle få bredband, det vill säga , intefick det. Dessutom nyttjades pengarna inte.Att lova runt och hålla tunt är inte bra, i synnerhetnär det gäller statsmakten, för på det sättet skadarman marknaden. Många lutar sig tillbaka och väntarpå att staten ska fixa det här med bredband till hus-håll. Så blev inte fallet, och därmed har man fördröjten del av den utveckling som skulle ha kunnat för-stärka som tele- och IT-nation och därmedskulle ha förstärkt vår nationella konkurrenskraft.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla de re-servationer som vi har skrivit på i utskottet, men jagyrkar bifall endast till reservation nr 1.Anf. 172 ():Fru talman! Propositionen omfattar ett förslag ny lag om elektronisk kommunikation, som ensamska ersätta ett antal tidigare lagar med anknytning tillområdet, främst telelagen och lagen om radiokom-munikation. Propositionens förslag tar sin utgångs-punkt i ett antal europeiska direktiv som rör tekniskkommunikation, vilka därmed införlivas i svensk rätt.Det är värdefullt att så sker. Det har varitsvårt att nå rättslig överblick över ett så stort intresse-område, som befinner sig i snabb utveckling. Slutli-gen föreslås en ändring av en tidigare konvention konvention om inrättande av ett europeiskt kom-munikationskontor, ECO. Denna europeiska myndig-het skulle kunna vara en av dem som med fördelskulle kunna lokaliseras till Sverige.1993 inleddes en avreglering av telemarknadensom tvingade fram konkurrens genom en ny form avmonopolreglering. Konkurrenssituationen har förbätt-rats som gått , men för att fåen väl fungerande konkurrens återstår en del för ossatt göra.Syftet med lagen var att skapa en konkurrenssitu-ation inom ett monopoliserat område. Därför skiljersig telelagen från konkurrensrätten på några punkter.Konkurrensrätten fungerar så att man ingriper när enmisstänkt överträdelse skett, medan telelagen germöjlighet att sätta upp regler i förväg. Detta är ensärlagstiftning som bör upphöra när fullständig kon-kurrens råder. Den normala ordningen inom konkur-rensrätten måste gälla även inom detta område, ochövergången till en sådan ordning bör ske så snart detlåter sig göras.De mål om elektronisk kommunikation som for-muleras i propositionen är värdefulla som grund föråtgärder inom området. De hade emellertid, vilketockså påtalats av remissinstanser, kunnat formuleraspå ett mer mätbart sätt, vilket skulle ha underlättattillämpbarheten av målen.Det är av stort värde att i propositionen kunnanotera att regeringen, liksom starkt föror-dat, i en valsituation föredrar modellen auktioner,alltså marknadsnära bedömningar, framför modellen"skönhetstävlingar" eller politiska bedömningar.Detta är en fråga där valet står mellan två ytterlighe-ter, där vid tillämpning ofta ingen ensam är fullkom-lig. Auktioner bör när de används organiseras så attde kan fungera som urvalsinstrument snarare än somintäktsgenerator. Man ska inte underskatta den eko-nomiska drivfjädern i en sådan urvalsmekanism.Vidare anges i propositionen att det i den nya la-gen särskilt bör anges att funktionshindrades behovska beaktas. Detta bör ske såsom en samhällsomfat-tande tjänst. I propositionstexten skrivs att alla somtillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst skavara skyldiga att tillhandahålla tjänster som är anpas-sade till funktionshindrades behov. Härvid kan statligupphandling vara ett värdefullt medel. Det finns an-ledning att ställa sig bakom denna utveckling.IT-kommunikationer är framtiden för ochdess landsbygd. Goda IT-kommunikationer kan varaett bra verktyg för att skaffa fler arbetstillfällen pålandsbygden. Det är därför av största vikt att det finnsett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i alla delar avlandet. uppfattning är att det i första handär näringslivet som ska engagera sig i utbyggnaden avIT-nät. Stat och kommun bör endast gå in på dennamarknad för att garantera att utbyggnaden når ut tillsamma kostnad och i rätt tid till invånare på lands-bygden och i glesbygden som behöver den för attkunna etablera verksamhet. Det viktigaste är att se tillatt alla kan få tillgång till IT-uppkoppling oavsettbostadsort.Folkpartiet vill också framhålla att det har visatsig att mobiltelefonitäckningen är synnerligen dåligpå många håll i . Ur säkerhetssynpunkt är detallvarligt att det inte fungerar tillfredsställande i helalandet. Vi förutsätter att möjligheter till en ökad täck-ning av mobiltelefonnätet i framför allt glesbygd kanunderlättas. Vi tycker också att det angeläget att beja-ka försiktighetsprincipen vad gäller strålning kringmobiltelefoner. Ytterligare kunskap på området ärnödvändigt.När det gäller IT och telekom var tidigtett föregångsland, som lett teknikutvecklingen påområdet. De senaste årens konjunkturnedgång harslagit hårt mot branschen. tror fortsatt attIT- och telekomsektorn har goda chanser att kommatillbaka som en stark del av det svenska näringslivet.För att klara det krävs åtgärder och insatser somfrämjar den potential som finns i och som germöjligheter till utveckling.Fru talman! Jag står bakom samtligareservationer men yrkar för tids vinnande bifall en-dast till reservation nr 5.Anf. 173 ():Fru talman! Det här är ett omfattande betänkandemed en blandning av regleringsfrågor, samtrafik,myndighetsfrågor, IT-infrastruktur med mera som vihar att ta ställning till här i dag.För att vi ska ha en chans att bli klara till voter-ingen begränsar jag mig till att tala om infra-struktur, eftersom Per och har berört frågor om samtrafik, myndighetsor-ganisation och annat som vi är ense om i reservatio-nerna nr 1 och 5.I inledningen till vår sammanfattning av det härbetänkandet skriver vi från trafikutskottet att vi"anser att riksdag och regering har en central roll föratt uppnå målen för sektorn elektronisk kommunika-tion. För att hela landet skall få tillgång till effektivaoch säkra elektroniska kommunikationer krävs atttydliga mål formuleras, konkreta handlingsplaneruppställs och framåtsyftande spelregler antas. "Denna formulering är som klippt och skuren urvilken centermotion som helst , ochden står i väldigt skarp kontrast till den praktiskapolitik som regeringen drivit och driver.I en debattartikel i flera landsortstid-ningar skrev två ledande personer på IT-området,som är verksam i IT-företagenstelekområd och som är utvecklings-chef för det svenska universitetsnätet SUNET, attregeringens IT-politik är mest vackra ord. Regeringenär inte beredd att göra de framsynta investeringar sombehövs för att nå visionen om bredband åt alla, precissom Per här har berört.Det är en händelse som ser ut som en tanke att , som diskuterar de härfrågorna, avvecklar regeringen sitt eget bästa verktygpå området, den statliga , när den nuslutligen överlämnar sitt sista betänkande om en IT-politik för resultat och nytta till det ansvariga statsrå-det några år sedan talade dåvarande näringsmi-nistern om hur viktig informations-tekniken är för , för framtida jämlikhet, de-mokrati, tillväxt och fortsatt konkurrenskraft på enalltmer globaliserad och digitaliserad marknad. Nutycks IT-ambitionerna, inte minst att döma av fråge-stunden tidigare här , vara ersatt av drömmarnaom att till varje pris baxa in i EMU. Det ver-kar vara den nya kraftfulla frälsarkrans som kommeratt lösa alla möjliga målsättningar för arbete ochvälfärd, och säkert IT-infrastrukturen också. Men IT-infrastrukturen får marknaden klara bäst den kan, detär alldeles tydligt med regeringens politik.Luftiga drömmar bidrar dock inte till utveckling.En väl utbyggd IT-infrastruktur däremot är konkretoch viktig för hela landet, precis som sade. Den var det när taladeom den, och den är det i lika stor utsträckning.Men i regeringens arbete och förslag finns ingenkonkretion. Det finns bara vackra ord. Det är tragisktoch defensivt, och det illustrerar väl regeringensoförmåga att driva en framsynt och offensiv IT-politik. Det är alltså inte bara vi från Centerpartietsom säger det utan också många ledande debattörerpå IT-området.Sverige har också mycket riktigt tappat sin tidiga-re tätposition som ledande IT-nation i världen. SåvälIrland som och till och med har nukommit längre än när det gäller andel avbefolkningen som har tillgång till bredband. BjörnRosengrens och regeringens löften om att avsvenska folket skulle ha tillgång till bredband - jagtror det var till 2002, som har passerat - har för-svunnit in i ett töcken där inte ens konturerna av ensamlad IT-politik kan skönjas. Det är som framhöllspå vår utfrågning i Skandiasalen av LarsHedberg från : Någonmåste sitta i förarsätet. Det har inte regeringen upp-täckt.Från sida anser vi att utbyggnadenav riks- och kommuntäckande bredbandsnät är avavgörande betydelse för som industri-, tjäns-te- och utbildningsnation, men också för den enskildamänniskans utveckling och möjligheter. Det är därförvi länge och medvetet drivit och driver kraven på attregering och riksdag måste ta det fulla ansvaret för enväl utbyggd IT-infrastruktur som ger förutsättningarför en digital allemansrätt, som vi talar om.Regeringens avsaknad av en medveten och lång-siktig IT-politik har lett till att en samlad satsning föratt på ett effektivt sätt täcka hela landet har uteblivit. Istället har en rad olika aktörer agerat på egen hand,med påföljd att IT-infrastrukturen bär väldigttydliga drag av suboptimering.En digital allemansrätt, där människor och företagsåväl i staden som på landet kan använda IT-kommunikationer på snabba och lika villkor: Det ärCenterpartiets tydliga mål. Genom att utnyttja dennya tekniken vill vi ge möjlighet för människor attväxa och skapa nätverk som inte begränsas av socialtillhörighet eller geografisk hemvist. behöveren aktiv IT-politik, inriktad på att ge människor ochföretag nya möjligheter till livskvalitet, livskraft ochsjälvbestämmande. Flera tunga aktörer har, precissom jag sade tidigare, uttryckt likartade åsikter somCenterpartiet i fråga om IT-infrastrukturen. Senasthar nu påtalat behovet av ett samlat, statligtdominerat IT-infrastrukturbolag. Från den av reger-ingen nu nedlagda har också syn-punkter av det här slaget framförts. Regeringen måsteenligt vår mening nu skyndsamt utreda förutsättning-arna för ett samlat ansvar för ett heltäckande optisktfibernät och därefter återkomma med förslag till nöd-vändiga beslut för att fullfölja utbyggnaden. Det ut-vecklar vi i reservation 9 i det här betänkandet.Centerpartiet har också upprepade gånger fram-hållit betydelsen av regionala IT-satsningar för attstimulera och utveckla IT-användningen. Det kan tillexempel vara satsningar på olika pilotprojekt för attutveckla frågor rörande fiberoptiska och andra bred-bandiga accessnät mot hushåll, företag och offentligverksamhet. Vi anser att satsningar på olika pilotpro-jekt i avgränsade testområden med fördel kan prövaspå flera olika håll runtom i landet. , och kan vara lämpliga exempel.Fru talman!