prot · GR0922 · 2003-10-30 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt, inte minst för skattebetalarnas förtroende, att man försöker lösa det här ständigt återkommande problemet med bristande kontroll inom Försvarsmakten. Ett sätt tror jag skulle kunna vara att öka det civila inslaget i ledningen för myndigheten och tillsätta ekonomisk kompetens. Därmed skulle man kunna rå på problemen. Det är inte acceptabelt att vi år får de här svarta hålen, som vi har andra verksamheter i landet som är oerhört viktiga där vi får skära ned. 67 Försvarsminister (): Det är viktigt att svenska folket har förtroende för Försvarsmakten, både för vad de uträttar och för hur de sköter sina affärer. Det är en viktig uppgift för både och regeringen att se till att så sker och att hjälpa till i den delen. Men den tunga uppgiften ligger naturligtvis hos myndigheten själv. Jag tycker att det finns goda skäl att regering och riksdag arbetar för att man har förutsättningar att arbeta rationellt med de stora och svåra avvägningar som kan uppstå när ett försvarsbeslut ligger. Men jag tycker också jag hoppas att hörde det att det är viktigt att Försvarsmaktens ledning som helhet tillförs civil kompetens utifrån på strategiska, centrala områden. Däremot tror jag att den yttersta chefen ändå ska ha en stark acceptans i professionen. Uppföljning av regionalpolitiska beslut 68 (): Jag skulle vilja fråga om uppföljning av regionalpolitiska beslut som har fattat och som berör hans ansvarsområde. tog 1987, i enlighet med en regionalpolitisk proposition 1987/88:86, beslut om att delar av databehandling skulle utlokaliseras till . I regeringsbeslutet fastslogs att man skulle förlägga en stordator till . har vid ett flertal tillfällen beslutat att statliga myndigheter och verk ska ta hänsyn till regionalpolitiska konsekvenser i sina beslut. verkar det som att är på väg att på eget bevåg ändra ett riksdagsbeslut och flytta den här databehandlingen till alternativt . Vad har justitieministern för uppfattning om att i detta fall inte följer ett riksdagsbeslut? Vad avser justitieministern att göra för att klara av regionalpolitiska hänsyn på ett bättre sätt? 69 Justitieminister (): Frågan om man ska flytta den här verksamheten till eller innehåller flera olika aspekter, men det allra viktigaste är att det ska bli en så bra verksamhet som möjligt för polisen. Om den nu flyttas kan jag inte uppfatta att det på något sätt är i strid mot något riksdagsbeslut. 70 (): Jag tycker inte att det svaret gav något svar. Om regeringen har fattat ett regionalpolitiskt beslut, där man klart har pekat ut att de här åtgärderna ska vara på ett speciellt sätt, anser jag att det minsta man kan begära är att det ska göras en ny omgång i om de förutsättningar som riksdagsbeslutet avser. På det här sättet gör ju på eget bevåg en ändring av ett beslut. Jag har full förståelse för att man gör ett kontinuerligt effektivitets- och rationaliseringsarbete, men det är inte fråga om det. Här handlar det om att man ska ta ett regionalpolitiskt ansvar. Jag är inte nöjd med svaret, utan jag skulle gärna vilja få en utläggning om på vilket sätt justitieministern arbetar med regionalpolitiska frågor. 71 Justitieminister (): När det gäller polisen handlar det väldigt mycket om regionalpolitik det är en av de stora frågorna. Det gäller att få en bra verksamhet över hela landet. Det sträcker sig mycket längre än att flytta en verksamhet, som berör ett ganska litet antal människor, från en ort till en annan. Den stora frågan är ju hur vi ska kunna få ut alla de poliser som utbildas till alla delar av . Det är en betydligt större fråga än det här. Jag anser att det är viktigt att ska kunna flytta en verksamhet från en ort för att därigenom få en större effektivitet. 72 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till socialminister , och det gäller prioriteringar i hälso- och sjukvården. Vi har kunnat ta del av uppgiften att ett av våra landsting har bestämt sig för att använda ett femtiotal diagnoser som kriterier för hur man ska prioritera bort hälso- och sjukvård. beslutade om akuta sjukdomar, behandling, rehabilitering/habilitering och preventioner det som ska vara de olika kriterierna för prioriteringar i hälso- och sjukvården. undrar jag om socialministern anser att det är förenligt med hälso- och sjukvårdslagen att göra på detta sätt som ett av våra landsting har gjort, nämligen att sortera bort diagnoser. 73 Socialminister (): Jag har inte haft möjlighet att riktigt sätta mig in i hur diskussionerna har varit i . Låt mig bara ange några viktiga principer. För det första: Svensk sjukvård ska styras efter gällande regler. För det andra: Alla medborgare ska ha rätt till adekvat vård. För det tredje: Vården ska ske på lika villkor, det vill säga att det är de medicinska behoven som ska avgöra, inte pengarna. Vi har fört en diskussion, inte bara i utan i alla modernt utvecklade länder, om hur man ska klara detta i förhållande till ekonomin och tillgängliga resurser. Det behövs en diskussion om prioriteringar, vilket vi har diskuterat i riksdag ett antal gånger. Men de prioriteringarna kan aldrig innebära att man gör en lista där man för bort patientgrupper eller diagnosgrupper från kontakten med sjukvården. Det är bara i mötet mellan patienten och läkaren som det kan avgöras vilken behandling patienten behöver. Det mötet ska vara avgörande. Jag ska också ha rätt att få vård oavsett vilken diagnos eller sjukdom jag har. Det är mötet med läkaren som ska avgöra om jag behöver behandling och vilken typ av behandling jag ska ha. 74 (): Jag är glad över svaret att det är behovet som ska avgöra huruvida vi som patienter ska få vård och behandling eller inte, och inte en lista med diagnoser. Jag tycker också att det är bra att vi för en debatt om hur vi ska prioritera i hälso- och sjukvården. Det är inte alltid bara mera pengar som behövs, utan vi måste också fundera över vad vi gör i hälso- och sjukvården och vad vi inte ska göra. Såvitt jag förstår innebär det här att socialministern kommer att fundera utifrån om det här är förenligt med hälso- och sjukvårdslagstiftningen eller ej. Betyder det då också att socialministern menar att vi behöver se över hälso- och sjukvårdslagstiftningen? Eller är det här en lapsus från ett av våra landsting? 75 Socialminister (): Jag tror inte att hälso- och sjukvårdslagen behöver ändras. Jag tror att vi alla behöver försöka informera oss om hur man i själva verket har tänkt i . Det är alltför lätt att utgå från de uppgifter som förekommer i tidningarna. Att vi behöver en diskussion om prioriteringar är viktigt. Men om man har som utgångspunkt att fastställa en administrativ lista som talar om vilka diagnosgrupper eller patientgrupper som inte är välkomna i den offentliga sjukvården, stämmer det inte med intentionerna i hälso- och sjukvårdslagen. Det föranleder snarare en diskussion om vilka rekommendationer till behandlingar den enskilde läkaren ska ge sina patienter. Det kan vara intressant att diskutera. Jag vill veta att jag som patient är välkommen till sjukvården. Jag ska bedömas som en unik person. Det kan vara så att en viss form av besvär är allvarligare för mig än för en annan patient. Det betyder att beslutet om behandling ska fattas i dialog mellan patienten och läkaren, och ska inte utgå från något administrativt beslut om vilka krämpor eller smärtor som inte är välkomna. Alla patienter ska ha rätt att bli bedömda som individer i den svenska sjukvården. 76 (): Jag anknyter då till vad sade om prioriteringar i vården. beslöts det här i kammaren om riktlinjer för prioriteringar inom vården. Prioriteringsgrupp 1 omfattar livshotande akuta sjukdomar, och grupp 4 omfattar vård av andra skäl än sjukdomar och skada. Precis som vi hörde har man i tillskapat en ny prioriteringsgrupp, det vill säga att det blir sämre vård eller ingen vård alls för en grupp. Dessa människor får alltså nu köpa sin vård eller sin hörapparat på annat håll. Anser socialministern att det är rimligt att vissa patienter nu kommer att få köpa sin vård två gånger? 77 Socialminister (): Jag skulle vilja rekommendera alla som diskuterar det här att ta reda på vad det i själva verket är som har diskuterats i . Jag har svårt att förstå att man på allvar skulle diskutera att införa en ny prioriteringsordning där man talar om vilka patienter som inte är välkomna. Men om man däremot diskuterar hur man ska möta patienternas behov kan det vara intressant att diskutera, precis som gjordes i , i vilka lägen man ska rekommendera en omfattande operation eller en avancerad behandling och i vilka lägen läkaren ska avstå från att rekommendera detta med utgångspunkt i en medicinsk bedömning. Den typen av diskussion fördes i . Den har förts här, och det är viktigt att man diskuterar detta. Jag utgår från att man inte har avsett att införa ett system, såsom för övrigt har tänkt sig på ett annat sätt, så att folk ska betala för att få viktig medicinsk vård. Den ska man få i det offentliga systemet, som vi betalar för gemensamt. 78 (): har aldrig någonsin i denna kammare uttryckt någonting annat än att vården ska vara offentligt finansierad. Vi ska inte behöva köpa sjukförsäkringar, som man behöver göra i det här landet. Vi lovar dessutom patienterna en vårdgaranti. Vi avsätter 3½ miljarder till det. Därmed tror jag att vi får lämna den debatten. Jag har, till skillnad från socialministern, noga studerat det här beslutet, som har fattats i . Där står det att man nu ska spara genom att inte göra artroskopi, det vill säga gå in och titta i knäleder, hos äldre patienter. Men kommer min följdfråga. Jag anser att dagens system med landstingsstyrd sjukvård för länge sedan har överlevt sig själv. Det handlar om såväl organisationen som den geografiska storleken. Det här är otidsenligt. Varför avskaffar socialministern inte landstingen i stället för att avskaffa sjukvården? 79 Socialminister (): De som föreslår avskaffande av landstingen brukar ofta säga att man ska finansiera detta via försäkringar. Det finns faktiskt länder, och det finns moderater i , som argumenterar för privata sjukförsäkringar, och det är ganska viktigt att tänka på det. Man kan avpolitisera sjukvården och bestämma sig för att sjukvården ska bedrivas i huvudsak via försäkringssystem. Det leder inte till en bättre sjukvård. Det leder inte till en bättre trygghet för patienten. Vi behöver möjligtvis organisera om sjukvården på olika sätt. Det behöver prioriteras mellan olika delar i sjukvården. Vi behöver se över hur vi arbetar. Vi behöver förnya instrumenten. Men jag tror inte att lösningen på sjukvårdens problem är att man avskaffar landstingen. Det gäller att se till att man använder resurserna effektivt. 80 (): Min fråga är till . Att jag ställer den beror på att vi hade en utfrågning av bland annat angående . Det var alldeles klart att man i alla fall inte har gjort någon uppdatering vad gäller alternativa dragningar och alternativa kostnader för att förändra det här beslutet att gå genom åsen. Jag hoppas väldigt mycket på att det här ska fungera, att vi ska få en ny dragning. Men jag är orolig för att nya händelser både på miljöområdet och på teknikområdet ska göra att man inte klarar av att genomföra den här byggnationen. Jag undrar därför om ministern är beredd att ge i uppdrag att ha alternativa planer, om de planer som finns av olika skäl inte går att genomföra. 81 Statsrådet (): Jag är inte beredd att ge ett uppdrag att titta på alternativa planer. Vi har vridit och vänt på diskussionen om väldigt . Det gjorde vi bara , senast, i den här kammaren, och det finns en bred majoritet för att bygget ska fortsätta. Det ska naturligtvis ske utifrån all respekt för de lagar som gäller och för de enskilda människor som bor runt åsen. Vi måste vara oerhört försiktiga, men bygget genom är en del i en stor satsning på infrastrukturen på . Vi har ett problem . På den gamla järnvägen, som går där, kan det fara väldigt få godståg . När Hallandsåstunneln blir färdig kan vi öka den kapaciteten med flera , så det finns ett stort behov. Vi har lagt ned väldigt mycket pengar på , och jag är glad över de prövningar som görs, över den som vi har och den dialog som finns med de boende. Vi måste vara oerhört försiktiga, men det skulle förvåna mig om man med modern teknik inte kan bli ännu bättre på att hitta den här balansen när det gäller att ta hänsyn till miljön men också gå fram med ny infrastruktur. 82 (): Skälet till att jag ställer den här frågan är just att jag är medveten om hur viktigt det är att vi får en utbyggnad av och att vi kan få över framför allt godstrafik till spårbunden trafik. Men jag känner en uppriktig oro efter utfrågningen och efter ett antal ageranden bland annat på . Det finns kanske en överdriven tro på att annan teknik, som inte är prövad i rullstensåsar, ska fungera här. Man kanske faktiskt inte lyckas. Jag hoppas av hela mitt hjärta att man ska lyckas, men jag är orolig för att man inte har alternativplaner. Då kan man få ytterligare förseningar av den här väldigt viktiga infrastrukturutbyggnaden. 83 Statsrådet (): , när beslutet om att bygga Hallandsåstunneln togs , gjorde man naturligtvis ett arbete. Man tittade på vilka dragningar som var de mest effektiva och vilka man trodde var önskvärda och möjliga. Då landade man i att man ändå skulle försöka gå genom åsen och bygga Hallandstunneln. Vi har alltså gjort ett arbete innan tog beslut om att den här sträckningen skulle vara aktuell. Sedan är det svårt. Vi har stött på svårigheter som man inte kunde ana för . En av de svåra terrängerna, rent geologiskt, som är kvar är ju Möllebackszonen, och här får vi vara försiktiga. har sagt sitt när det gäller vilka kriterier som finns för att man ska kunna gå vidare med bygget. Jag utgår från att alla berörda parter nu följer detta och att underentreprenörer och alla andra känner det stora ansvar för miljöåtagandet som jag vet att centralt gör. Jag hoppas precis som att vi , sakta men säkert, kan se till att tunneln blir färdigbyggd, så att vi kan få full effekt av infrastrukturinvesteringarna. Den militära insatsen i Kosovo 84 (): Jag vill ställa min fråga till försvarsministern. Den berör vår militära insats i Kosovo. Jag var där med utskottet , och jag kunde själv se att det bedrivs ett mycket gott arbete i Kosovo, även om det numera är polisiär verksamhet där. ska reducera sin styrka . har jag fått höra att norrmännen har planer på att dra sig ur verksamheten. De vill endast ha några helikoptrar kvar. Det betyder att med en reducerad styrka och ett större geografiskt område att bevaka kommer att få en ohållbar situation. Jag undrar vad regeringen gör för att säkerställa en god kvalitet på den insats som vi har i Kosovo. Det har också sagts mig att och inte följer det nordiska samarbetet fullt ut. Jag undrar om detta har diskuterats inom Nordcaps. 85 Försvarsminister (): Det har varit beslutat att truppen i KFOR i Kosovo ska dras ned. Det handlar om att göra en avvägning i fråga om när en militär insats ska fullföljas, hur stor den ska vara och när den ska trappa ned och man i stället stegvis ska gå över till de polisiära insatser som sköts av civila, med civil övervakning. I den reduktionen har de nordiska länderna haft informella överläggningar. Vi har också använt Nordcaps, det gemensamma planeringsinstrument vi har, för att se till att vi, om möjligt, kan samverka ytterligare i Kosovo, så att vi med reducerade trupper ändå kan göra någonting som är starkt och bra för civilbefolkningen. 86 (): Jag har hört att försvarsministern ska besöka Kosovo . Jag undrar om det finns planer på att diskutera lite andra samarbetsformer, som försvarsministern också nämnde, till exempel att ha en blandad bataljon med svenskt, finskt och kanske irländskt inslag. Eftersom dessa länder finns på plats skulle vi spara en hel del overheadkostnader. 87 Försvarsminister (): Från är det som tar över brigadledningen i den centrala brigaden i Kosovo. Vi kommer att reducera vår insats under det här året liksom övriga deltagande länder. Från nordisk sida är vi angelägna om att behålla operationerna i Kosovo som en internationell insats så att det inte bara blir ett par länder kvar på slutet. Det är bland annat därför som vi åker ned tillsammans för att på ort och ställe se hur vi kan behålla samtliga nordiska länder närvarande framöver, när det blir ytterligare reduktioner, utan att vi måste ligga kvar med så stora basresurser som det alltid normalt krävs. I så fall skulle det bli ett ökat samarbete och kanske lite nya konstellationer. Det är det vi ska försöka få en bild av under vår resa. 88 (): Whiplash-skadad förlorade i rätten kring det vill jag ställa en fråga till justitieministern. Vilken möjlighet har den lilla människan att bli behandlad lika inför lagen? I det här fallet handlar det om och hennes kamp mot ett stort försäkringsbolag som blev en rättegångsfråga. Hon ansåg att hon fick en whiplash-skada som sedan orsakade att hon satt i rullstol. Försäkringsbolaget nekade och fick sedan rätt i tingsrätten. Jag fick själv frågan: Vad gör ni politiker för att hjälpa människor som är i ett totalt underläge i förhållandet den lilla människan mot det stora bolaget? Vilken åsikt har justitieministern om hur situationen ska kunna rättas till för människor? 89 Justitieminister (): Det handlar egentligen om två saker. Först och främst ska man ha rätt att få ett biträde. Det omfattas av försäkringen. Jag kan ha synpunkter på det maximibelopp som finns, men det är en fråga mellan försäkringsbolaget och försäkringstagaren. Höjningen har inte följt med den vanliga utvecklingen, men det är ingenting som vi kan besluta om. Vi kan uppmärksamma det. Jag kan hålla med om att maximibeloppet skulle kunna vara högre. Det ger ändå en förutsättning att kunna driva sådana här processer. En annan sak som vi däremot har ansvar för är bevisfrågor i skadeståndsmål. Där är beviskraven lägre än i övriga mål. Det ska göras antagligt att en skada har skett för att det inte ska vara lika svårt att få rätt i ett sådant mål som det som beskrivs. Men det kan inte vara så att en försäkringstagare ska vinna i samtliga mål. Det kan inte vara någon utgångspunkt. Det gäller att hitta en avvägning som gör att det blir möjligt att driva sådana här processer. 90 (): Det var en liten bit på väg att ministern har uppmärksammat frågan. Det finns en annan del av det här. är inte ensam. Jag träffade i går kvinnor som hade samma problem. Dessvärre handlar det ofta om kvinnor. Vi är lite svagare i nackmuskulaturen. När vi blir påkörda bakifrån av starka fordon klarar vi inte de smällarna. Whiplash-skadan kan komma smygande. Den uppdagas inte alltid förrän . Enligt uppgift måste man anmäla skadan, uppsöka läkare och få den bekräftad efter att krocken har inträffat. Annars är man från början rättslös. Har ministern uppmärksammat detta problem? 91 Justitieminister (): Jag har uppmärksammat det. Detta är försäkringsvillkor. Det är klart att det finns försäkringsvillkor som kan göras mer generösa. Jag tror att den här frågan är ganska välkänd. Om man råkar ut för en sådan olycka ska man ta sig till läkare så fort som möjligt. Alla villkor kan naturligtvis förskjutas till försäkringstagarens förmån. Frågan är om det ligger i alla försäkringstagares intresse. Konsekvensen skulle naturligtvis bli högre . Det här är en fråga för försäkringsbolag och försäkringstagare. Den enda möjligheten för att vi, regering eller riksdag, skulle kunna fatta bindande beslut vore att socialisera hela försäkringsbranschen. Regionala skillnader på arbetsmarknaden 92 (): Jag har en fråga till . Förutsättningarna att få ett jobb varierar kraftigt i landets olika delar. Regionalpolitiken är viktig. Det finns många andra områden som är ännu viktigare för att utjämna. Tyvärr är det ganska svårt att få en överblick över hur statens resurser fördelas regionalt, eftersom det inte redovisas i budgetsammanhang. Det kan till viss del bero på att det på de flesta områden inte finns regionala mål. Statsrådet är ansvarig för flera sakområden som är viktiga för sysselsättningen. Vilken prioritet har de regionala förutsättningarna när resurserna fördelas på dina utgiftsområden? 93 Statsrådet (): Det är långtifrån bara på mina utgiftsområden som pengarna fördelas utifrån regionala förutsättningar. Det ska ske på allas utgiftsområden, eftersom regeringen som helhet ska ta hänsyn till de regionala skillnader som finns. Jag kan nämna några områden som jag har. Det handlar om transportstöd eller regionalpolitiskt stöd som jag fördelar via . Stöden fördelas utifrån befolkningsunderlaget och gleshetskriterier. Det är väldigt tydligt. i har i fria regionalpolitiska pengar just utifrån sina stora avstånd med glest befolkade områden. Ett annat län, , har i fria regionalpolitiska pengar. Det är svårigheterna för enskilda personer och företag att kunna växa och utvecklas som ligger till grund för hur vi fördelar den typen av stöd. Det finns också minimistöd som vi ger riktat till vissa företag och transportstöd. Där styrs vi av statsstödsreglerna från EU. 94 (): Ministern hamnar direkt i de regionalpolitiska medlen. Jag ska ge ett konkret exempel på vad jag menar. har landets högsta arbetslöshet. Det är svårt att hitta jobb inom länet. Om man utvidgar arbetsmarknadsregionen till att omfatta och blir det betydligt lättare. Det förutsätter en snabb utbyggnad av dubbelspåret mellan och och att man bygger ut söder om . Då får man ökade pendlingsmöjligheter och möjligheter till att skaffa sig jobb på ett annat sätt. Arbetslösheten kan sjunka. Jag undrar hur sådana här ställningstaganden påverkar regeringens beslut och direktiv till , och andra. Det handlar inte bara om den lilla regionalpolitiken. 95 Statsrådet (): Då uppfattade jag frågan alldeles korrekt när jag påminde om att alla ministrar fördelar pengarna utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, också i arbetsmarknadspolitiken. När det gäller infrastrukturen fördelar vi pengar till alla län. De har att hantera de så kallade länsplanerna som eller samverkansorganen får gå in och hjälpa till att prioritera i. Som alltid fördelas pengarna utifrån de lokala och regionala behov som finns, utifrån årstider, belastning och näringslivet. När det gäller de stora planerna vet att vi just nu diskuterar dem. Vi har haft en remissrunda. Alla län har fått uppvakta mig och regeringen och lämna synpunkter. Vi har på lunchen suttit ned med företrädare från och . Vi räknar med att kunna fatta beslut om planerna runt nyår. Då ska ett fokus vara tillväxt. Planerna ska naturligtvis utgå från de sex delmål om transportpolitiken som har satt upp för regeringen. Tillväxt är en del. Regional utveckling är en annan. Jämställdhet är en tredje. Alla sex delmålen är viktiga. Skatteavtal med andra länder 96 (): Jag skulle vilja ställa en fråga som handlar om skatteutjämning inte den skatteutjämning som tog upp, den som handlar om utjämning mellan regioner och människor i olika regioner, utan den som handlar om utjämning mellan länder. Frågan är till . Socialdemokraterna i finansutskottet har varit på besök i , , och , detta för att vi velat sätta oss in i frågor som rör just för- och nackdelar med att bo i regioner som delas av en gräns. Vi har tittat på likheter och olikheter mellan länderna. Vi har tittat på sjukskrivningar, arbetspendling och tullen. ska vi till . Jag har läst ett pressmeddelande om ett nytt skatteavtal som träffats mellan och . Därför vill jag fråga : Vilka fördelar ser finansministern för och pendlande svenskar med det nya skatteavtalet med ? 97 Finansminister (): Det är riktigt att vi har skatteavtal mellan och alla de nordiska länderna. Vi har haft ett skatteavtal med som vi har omförhandlat och som vi i går gemensamt kunde fatta beslut om. Sedan kommer det naturligtvis också hit till kammaren. Den överenskommelse som vi träffade i går gör två viktiga saker. Det ena är att den gör det enklare för dem som bor i och i . Man får en gemensam arbetsmarknad och kan jobba i varandras länder.