prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Han kallar det ett vägskäl för bo-stadsbristen och säger att trafikinfrastruktur öppnarför 56 000 nya bostäder i parti berett att se till att detkommer mer pengar till infrastruktursatsningar iStockholm så att de här bostäderna kan byggas? Detär i princip villkoret för att man ska kunna byggaruntom i , att det finns infrastruktur.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en motfråga: Varför står80 000 i bostadskö i ? Jo, därför att de villha en hyresrätt att bo i. är det problem med lön-samheten i byggandet. Kommunerna tar inte sitt an-svar. De som bygger vill ha i avkastning påinsatt kapital. Det här går ju inte ihop!Bostäder är ingen marknadsvara. Det är en be-hovsstyrd vara. Det måste man faktiskt ta hänsyn till.Det är därför vi har pratat så länge om att vi ska foku-sera på boendekostnaden. Vi ville ha en boendekost-nadskommission. Vi har diskuterat den frågan. servi att Socialdemokraterna steg för steg närmar sigvåra ståndpunkter i den frågan.Marietta de frågar om det är braatt satsa skattepengar på det här. Ja, det är alldelesutmärkt eftersom hyrorna blir lägre. Det är väldigt braför låginkomsttagarna att hyrorna blir lägre, att visätter press just på boendekostnaderna.Infrastruktursatsningarna i behövs sä-kert till en viss del. Jag menar också att det finnsmånga andra problem. Man måste planera utifrån deninfrastruktur som finns. Det finns också en massabyggjättar i som sitter på en mängd tomtersom borde kunna bebyggas. Men de tomterna sitterde på, för de vill inte sälja dem. De tror att de får säljadem alldeles för billigt.Det är bättre att bygga där man kan bygga bostä-der utan att göra stora infrastruktursatsningar. Men ivissa lägen behövs det säkert. Jag är inte någon brabedömare av hur det ser ut i . Jag kan intege någon generell bedömning av läget där.Anf. 180 () replik:Fru talman! När det gäller det sista har i principsamtliga kommuner i sagt att ett avvillkoren för att man ska kunna bygga är att man fårmer pengar till infrastrukturen. Det har man sagtoavsett partifärg. Jag förstår att inte ärfrån och inte vet. Jag kan tala omatt det inte finns så många ställen man kan bygga påom man inte får nya vägar eller annat som har medinfrastruktur att göra. Det är ganska fullbyggt. Då fårman bygga långt ut, och då krävs det vägar dit ocksåför att det ska fungera. Så det behövs mer pengar. Jagfick egentligen inget besked om parti,, var berett att se till att fårmer infrastrukturpengar. Jag förstår att det sitter långtinne, att få detta besked.Till svar på min första fråga säger det behövs många politiska beslut för att få tillstånd att det byggs bostäder. Jag skulle vilja säga attdet är alla dessa politiska beslut som har gjort attingen vågar bygga - ryckigheten när det gäller hyres-rätten, felaktiga beslut, beslut som maninte vet om de har någon effekt över huvud taget.Därför står vi i den situation vi har . Ändå är detenda förslag ni har att komma med samma gamlamedicin som man har kört med : In mednågon liten subvention kortsiktigt, så löser sig allting.Har ni inte lärt er av de som har gått att det intelöser problemet när det gäller hyresrätter?Owe säger också att det är ett okej sättatt använda pengarna. Han ska välja vem som ska bodär. Det var en liten diskussion mellan och om social housing, där OweHellberg förnekade att det var tal om social housing.Men blev han inte lite förskräckt när han hörde migcitera från det svar som regeringen har skrivit till . Det ger en helt annan bild av vad dethandlar om än det som står i propositionen och be-tänkandet. Det är i klartext social housing.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag kan inte ställas till ansvar för alltregeringen gör. Då skulle jag få det rätt jobbigt. Riks-dagen hanterar inte alla frågor som regeringen gör.Ibland ger vi dem bakläxa. Det har vi gjort vid fleratillfällen. Det kommer vi att fortsätta göra om det ärbeslut som inte stämmer överens med de propositio-ner och betänkanden som vi är överens om. Där tve-kar vi inte en sekund.Alla kommuner vill ha infrastruktursatsningar.Det vill de i mitt hemlän också. De vill ha motorvägaroch allt möjligt för att det blir så väldigt bra då. Detär så mycket näringsliv som flyttar dit. Det finnsalltid med.Nu får ju en jättemöjlighet. Man skainföra trängselavgifter i staden. Då kommer mannaturligtvis att få tillgång till bra mycket slantar förkollektivtrafiksatsningar. Det är ett alldeles utmärkttillskott till kassan.När det gäller debatten om statsministern och hanssyn på bostadspolitiken vill jag konstatera att jag ärglad att inte är bostadsminister. Detmåste jag säga. Jag har fört sådana resonemang medhonom , och jag tycker inte att hanär riktigt uppdaterad på de bostadspolitiska frågorna.Där har ett jättejobb att göra, attfaktiskt se till att bostadspolitiken prioriteras högre iregeringens arbete. Det står jag för, varje ord.Anf. 182 ():Fru talman! Som vanligt när jag ska upp i talar-stolen är det mesta redan sagt. Alla vet vad betänkan-det handlar om. Vi har fått höra alla ståndpunkter,och alla argument för vårt förslag är redan bemötta,utom några saker som jag tycker är bra.Jag tycker för övrigt att hela betänkandet är bra.Ni har lagt till en del om att öppna för hur tillämp-ningen ska kunna följas upp och att det kan bli even-tuella överväganden om en närmare utformning avförutsättningarna.Det jag vill trycka på är de saker som några harnämnt, som detaljstyrningar. krävs det ett visstmått av detaljstyrning för att sådana här saker ska fåden utformning som man eftersträvar. Det är nämli-gen det ekologiskt hållbara tänkandet, som måste inframför allt i bostadsbyggandet. Vi är alla medvetnaom att det finns en del skräckexempel, som vi harpratat om här förut.Vi har fått in ett krav på miljöplan som ett villkorför investeringsstimulansen, och jag tycker att det ärjättebra. Det är helt följdriktigt, efter de andra inves-teringsbidrag som vi har haft tidigare. Det finns enmöjlighet att gå vidare.Vårt krav att man inte ska kunna få del av investe-ringsstimulansen om man använder direktverkande elhar fått kritik. Det är kanske lite kortsiktigt tänkt attkritisera det. Vi måste nämligen alla bidra till att fåordning på den här frågan, så att man inte använder såmycket el för direktuppvärmning som man har gjorthittills. Det är helt sanslöst att så många villor har fåttbyggas med den uppvärmningsformen. får vi iefterhand se till att i stället konvertera och attfjärrvärmen byggs ut i stor utsträckning.Jag är lite fundersam på diskussionerna om in-frastrukturen, när det i själva verket är vägar som manvill bygga. Det är rätt självklart. Det bemöttes i detsenaste replikskiftet på ett bra sätt av . Jag tyckeratt bostäder är en del av infrastrukturen. Begreppetinfrastruktur har fått gälla vägar, motorvägar, järnvä-gar, flyg och IT-satsning, men bostadsbyggandet är iallra högsta grad en form av infrastruktur.Det är väldigt viktigt att våra ungdomar får del avdenna del av vår välfärdssektor och inte behöver varamambor. Jag tror att många föräldrar är rätt trötta påatt ha sina 25-åringar boende hemma hos sig - för attinte tala om hur 25-åringarna känner det att bo kvar.Om de finge en lika bra lägenhet som den som jag harpå skulle de nog vara väldigt nöjda. Det äratt beteckna som en liten lägenhet, men det är ingenliten Stockholmsetta med Stock-holmsdusch, eller vad man brukar kalla det. Hemma iTranås byggde vi också sådana för en del av studen-terna. De kan kräva ett annat sätt att bygga.I tidigare sammanhang när vi har pratat om de härfrågorna har jag berättat om hur man gjorde i Linkö-ping, där man lät tre studenter dela på en fyra. Det varingen som ville ha fyrorna. Om man i det här läget iLinköping bestämmer sig för att använda investe-ringsstimulansen och bygga mindre lägenheter förstudenterna kan de efterfråga dem, och då kan fyrornabli lediga igen. Jag kommer så väl ihåg hur det varnär familjer med gymnasieungdomar, som jag dåkände till, fick lov att byta ned sig i lägenhetsstorlekdärför att vi bland annat ändrade bostadsbidragen.Ungdomarna fick då inte längre ha kvar sitt eget rumdärför att familjerna inte hade råd att bo i dessa lä-genheter.Förhoppningsvis kan vi nu få lite förändring påbostadsbidragen också. Dessa familjer ska helt enkeltha möjlighet att efterfråga bostäder av bra kvalitetoch med tillräckligt stort utrymme för sina ungdomar.Det är oerhört viktigt. Den här investeringsstimulan-sen ska ses som en del av det. Som många har sagt, ärdet inte så att man utesluter byggandet av större bo-städer för den här sakens skull.Några har också tagit upp att vi måste notifierahos EU. Det är egendomligt att höra det från de fana-tiska EU-anhängare som finns här i . Vadsäger ni nu om alla dessa käppar i hjulen som EUsätter för vad vi ska få bestämma i det här landet?Allergisaneringen höll på att aldrig komma i gångbara därför att det skulle notifieras i . Det dröjde och dröjde. Det är heltnödvändiga åtgärder. Jag är fruktansvärt trött på detdär.Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i dettabetänkande i dess helhet.Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! Jag har suttit och lyssnat väldigt nogapå debatten, och jag tyckte jag kände igen mig - detvar nästan hemvant. Det var en lång litania, medväldig kritik av de initiativ som regeringen tar i olikaavseenden. Men det var väldigt lite av alternativ poli-tik. Framför allt fanns det inte tillstymmelse till enalternativ politik som oppositionspartierna var enigaom. Om ni skulle sitta i regeringsställning, vilkenpolitik skulle ni driva? Jag kan inte utläsa det varkenav er argumentation här eller av utskottsbetän-kandet.Jag ska så här i inledningen av mitt anförande än-då visa min vänliga sida och säga att jag tycker att detär bra att flera av oppositionspartierna tycker somregeringen när det gäller planprocessen.Jag tycker att det är bra att flera av oppositions-partierna nu också ställer sig bakom den utredningsom vi har tillsatt för att se över hyressättningssys-temet och som ska jobba väldigt snabbt och vara klarden nästa år.Jag tycker också att det är bra att det finns ett ut-brett stöd för tredimensionell fastighetsbildning.På några punkter är vi överens, men i övrigt finnsdet ju ingen alternativ politik till regeringens politik.Det är till och med så, , att detalternativ som står för är ett avvecklandeav alla bostadssubventioner. Det skriver ni i er parti-motion. Får jag tolka det som att ni vill ta bort ränte-bidragen också? Jag uppfattar det som att ni vill av-skaffa ränteavdragen, som är en väsentlig indirektsubvention av byggandet . Ni skriver ju att ni villavveckla alla bostadssubventioner. Om jag tolkar detsnävt, vill ni rycka bort 3 miljarder frånbostadssektorn. Jag kan försäkra attdet skulle vara ett hårt slag mot förutsättningarna förett ökat bostadsbyggande.Det investeringsbidrag som vi nu har levt medunder har haft en väldigt god effekt. Det hargett 13 000 nya studentlägenheter och 7 000 hyreslä-genheter. Vissa av de borgerliga partierna, i alla fallKristdemokraterna, har också ställt upp bakom in-vesteringsstödet för studentbostäder, naturligtvis medinsikten att det har varit ett bra initiativ.Men jag är inte nöjd med bostadsproduktionen . Även om den har ökat nu och att vitill följd av investeringsbidraget har fått upp voly-merna är volymerna alldeles för låga. Vi måste upptill en bostadsproduktion på omkring 30 000 lägen-heter om vi ska kunna undanröja bostadsbristen ochge alla de människor - unga människor, barnfamiljeroch andra - som har det svårt att komma in på bo-stadsmarknaden och skaffa sig en bra bostad en förut-sättning att göra det.Det svåra i dagens läge - och det har vi berört i entidigare debatt i den här kammaren - är ju att de storabyggentreprenörerna har varit ensidigt inriktade på attbygga det dyra och exklusiva. De har verkat på en frimarknad. De har varit inriktade på att bygga de dyraoch exklusiva bostadsrätterna, som det nu börjar blisvårt att få avsättning för.Paradoxen är att man, när marknaden har fått väljafritt och man har byggt det exklusiva och dyra utanden politiska inblandningen, till och med har förbyggtsig på sina håll. Det står tomma bostadsrätter i nypro-duktionen i som man intefår avsättning för, så också i min egen hemkommunMalmö. Det om något är ett misslyckande just förmarknaden. Och som i alla fall jag tolkar det är det ettuttryck för att politiken inte har varit tillräckligtmycket närvarande på bostadsmarknaden under någraår på 90-talet.För att undanröja bostadsbristen krävs det gemen-samma ansträngningar från alla aktörer på bostads-marknaden. Det gäller i hög grad kommunerna - jagenvisas med att nämna det. Kommunerna har bo-stadspolitiska verktyg för att kunna bygga och setill att det byggs den typ av bostäder som det ocksåfinns ett behov av. De kan använda markpolitikenoffensivare. De kan använda planmonopolet ochallmännyttan, som är ett utmärkt verktyg för att byg-ga och bygga bra bostäder till rimliga kostnader.Det gäller särskilt allmännyttan i tillväxtområdena,som i regel är välkonsoliderad och rik.Men ansvaret ligger också på byggentreprenörer-na. Byggbolagen sitter med byggrätter, 60 000,och blockerar på så sätt byggandet på många håll.Många av de byggrätterna är inköpta till ganska högapriser.Om de började bygga för vanligt folk skulle denakuta bristen på byggbar mark minska och byggandetav nya bostäder snabbt komma i gång. Jag skullevälkomna ett initiativ från byggföretagen där man togett mer samlat grepp när det gäller hur man ska an-vända sina byggrätter för att hjälpa till att undanröjabostadsbristen.Men också statens ansträngningar måste öka. Dethandlar om konkurrensfrågor, som vi har diskuteratmånga gånger. Vi har tagit olika initiativ. Det gällertill exempel Byggkostnadsforum och Konkurrensver-kets insatser. Det gäller, som jag nämnde, propositio-nen om tredimensionell fastighetsindelning som kanfrigöra ytterligare byggbara ytor i framför allt storstä-derna. Det gäller planprocessen. Vi måste få en ef-fektivare och snabbare planprocess.Jag hävdar bestämt att det går att bygga bra bostä-der till rimliga kostnader. Framför allt går det attbygga bra bostäder till rimliga kostnader med detinvesteringsstöd som de tre samarbetspartierna nulägger fram förslag om.Jag bevistade Byggkostnadsforums konfe-rens här i där man presterande en del avde projekt som man driver i samarbete med byggbo-lag och bostadsbolag.Jag ska läsa upp vad och Byggkostnads-forum säger i sitt pressmeddelande:Det går att sänka byggkostnaderna med mellan20 % och i relation till en redan stram budgetbara genom att välja nya sätt att handla upp entrepre-nadarbeten och byggmaterial. Det visar två pilotpro-jekt som genomförts av de kommunala bostadsbola-gen Karlskronahem och Gårdstensbostäder. Det gåratt bygga funktionella, sunda, estetiskt tilltalande ochlångsiktig hållbara bostäder med hyror som är mellan2 och lägre än de hyresni-våer som normalt anses omöjliga att komma under istorstäderna. Det visar resultat från pilotprojekt iÄngelholm, och Malmö.Det går att bygga bra bostäder till rimliga kostna-der. Det går i särskilt hög utsträckning att göra detmed det mycket kraftfulla investeringsstöd som nukommer att införas.Det jag tycker är glädjande med de investerings-bidrag vi har haft hitintills och det investeringsstödsom vi nu inför är att de skapar förutsättningar förmindre och medelstora aktörer att också växa till sigpå marknaden. De stora byggentreprenörföretagenbehöver konkurrens och utmaningar. Jag har sett det iLinköping, Duvkullen. Jag har också sett det i Ängel-holm där en gammal byggmästare bygger mycketestetiskt tilltalande och goda bostäder till en boende-kostnad som ligger per kvadratmeter.Byggmästaren bygger för egen förvaltning i sanngammal byggmästartradition.Det här finns också på andra håll i landet, ochdessa förutsättningar har kunnat skapas tack vareinvesteringsbidraget och tack vare det arbete vi harbedrivit via Byggkostnadsforum på där vihar stimulerat den här typen av projekt.Den proposition som är lagd på riksdagensbord och som utskottet ska besluta om , trorjag, innebär en kraftfull stimulans för byggandet avhyresrätter och studentbostäder. Det här motsvarar enmomssänkning från till . Det är en väldigtkraftig stimulans särskilt som man också kan kommai åtnjutande av av det nuvarande investeringsbi-draget.För en lägenhet i kommer stödet att kunna uppgå till210 . Det är mer än hela byggmomsen vid enproduktionskostnad på per kvadratmeter.Det behövs naturligtvis också större lägenheter.När det gäller större lägenheter kommer man att kun-na ha kvar det nuvarande investeringsbidraget, ochinvesteringskalkylerna för ett hus med både små ochstora lägenheter förbättras avsevärt med det nya in-vesteringsstöd som vi nu inför.Fru talman! Om vi ska kunna undanröja bostads-bristen räcker det inte med ett recept. Det krävs poli-tisk närvaro på många håll på många sätt för att vi skakunna skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyg-gande.Det handlar om en statlig medverkan via föränd-ringar av lagstiftningen och via investeringsstödet, enmycket aktivare roll för kommunalpolitikerna och enpress på byggindustrin att åstadkomma en produkti-vitetsutveckling som står i samklang med övrig in-dustris produktivitetsutveckling.Anf. 184 () replik:Fru talman! Statsrådet började med attförsöka göra sig lustig över att de fyra borgerligapartierna inte hade en gemensam politik. Finns detnågon här inne som såg att Vänstern, ochSocialdemokraterna gick till val på något gemensamtprogram för bostadspolitiken? Jag såg inte detta.Lövdén behöver inte oroa sig. Den dag vi bildarregering lovar jag att vi kommer att vara överens ommånga saker som gör att det blir långsiktigt möjligtatt bygga här i - vi kommer att vara överensom mycket mer än vad ni är överens om i den nuva-rande konstellationen.Jag har tre frågor till statsrådet.Den första gäller budgettricksandet, som jag kallardet, att man krediterar ett skattekonto. Kommer rege-ringen att minska utgiftstaket med motsvarande be-lopp? Det är min raka fråga.Den andra frågan gäller social housing. Statsrådetvar här inne när jag läste upp regeringens svar, somLars-Erik säkert känner till, på frågor. Det är en ganska skarp skriv-ning när man förklarar vilka åtgärder som kommer attvidtas för att vissa kategorier av missgynnade hyres-gäster ska få tillgång till de här bostäderna. Dessa skaförmedlas via kommunens bostadsförmedling, ochman ska få fram bostäder till hemlösa och andra ut-satta grupper. Det kan vara som ska gåtill dessa. Är det smygvägen att införa social housingi ?Min tredje fråga är: Är säker påett ja från ? Och när kommer ettsvar?Anf. 185 Statsrådet () replik:Fru talman! Det var fyra frågor. Jag skulle kunnagöra som ett tidigare statsråd för länge sedan ochsvara väldigt kort på frågorna. Jag skulle kunna säga:nej, nej och ja. Jag ska dock utveckla detta lite grann.Nej, vi kommer inte att justera budgettaket. Det äralldeles klart att det är på det viset.På frågan om social housing är svaret: definitivtinte! Jag tycker nästan att det är direkt oförskämt attställa den frågan. Inte är det social housing som Duv-kullen har byggt i med investeringsbi-dragspengar? Inte är det social housing som harbyggts i med investeringsbidragspengar? Detär väl inte social housing därför att man ställer kravpå att lägenheterna ska förmedlas i samråd medkommunen. Vi byggde inte social housing under detstora bostadsbyggandet , då vi hade bostads-förmedlingar runtom i landet som svarade för för-medlingen av de nyproducerade lägenheterna. Jagtycker att det är ett nästan oförskämt påstående.Anf. 186 () replik:Fru talman! Okej, då fick vi besked när det gällerbudgettricksandet. Det kommer att bestå.När det gäller social housing tycker statsrådet attjag är oförskämd. Jag tycker inte att jag är oförskämd.Jag läser innantill i det svar som regeringen har givittill , och det är ganska tydligt: Manskall få fram bostäder till hemlösa och andra utsattagrupper, de skall förmedlas - "skall" är till och medunderstruket - genom den kommunala bostadsför-medlingen, av bostäderna kan fördelastill utsatta hushåll och andra hushåll i behov av bo-stad och så vidare. Jag kan inte tolka det på annat sättän att statsrådet gör allt för att skafå intrycket att det är social housing. Då förstår jagnämligen varför han svarar ja på den tredje frågan,om han tror att kommer att säga jatill detta. Det är därför att han tror att han har lyckatsövertyga om att det är social hou-sing, för då är det nämligen helt okej med detta stöd.Jag förstår det, men vi får lämna det.Då har jag en annan fråga till statsrådet om nå-gonting som var uppe här tidigare, nämligen in-frastruktursatsningar för , vilketär en förutsättning för bostadsbyggandet. när vihar någon här från regeringen som kanske kan svaraär min fråga: Är regeringen beredd att se till attStockholmsregionen får mer pengar till infrastruk-tursatsningar?Sedan hade vi ju en interpellationsdebatt här såsent som i går där jag var inblandad, och där kunde viganska klart konstatera att regeringen inte kommer attvidta några mer åtgärder. De som är på gång är alltman kommer att vidta när det gäller bostadsbyggan-det. Det är lite förvånande, för när vi hade remissde-batten pratade statsrådet, vilket han gör nu också, omkraftfulla åtgärder. Det talet gäller tydligen inte läng-re. är allt klappat och klart, och kommer allt attfungera.Anf. 187 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag skisserade i mitt anförande någraav de åtgärder som jag ser som angelägna att genom-föra det närmaste året. Det är planprocessen, det ärtredimensionell fastighetsbildning, det är en reforme-ring av hyressättningssystemet. Reformpolitiken påbostadsområdet har inte avstannat; det kan jag försäk-ra.När det gäller infrastruktursatsningarna tyckte jagatt det viftades lite för lättvindigt med rapport. Det är ju inte så att alla de 56 000bostäder som han har förhandlat fram uppgörelsermed kommunerna i om är avhängigaen kraftigt ökad ram för infrastrukturmedel till denhär regionen. Det är kanske hälften av dessa bostädereller knappt det som är avhängiga ökade insatser förinfrastrukturen i Stockholmsregionen.Nu återkommer som bekant regeringen med in-frastrukturplanerna . De har varit ute på re-miss till olika myndigheter, kommuner och länssty-relser som har fått yttra sig, och ska regeringengöra en samlad bedömning av infrastrukturen för helalandet under kommande år.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Först vill jag rikta ett tack till statsrå-det för att han tar sig hit och deltar i den här debatten.Det tycker jag är välgörande. Fler statsråd borde läraav detta.Inför valet lovade regeringen 30 000 nya lä-genheter , inte för att det skulle motsvara beho-vet men för att vi skulle komma en bra bit på väg,förbättra situationen och få till stånd fler lägenheter.Det gör 120 000 . Som jagnämnde under mitt huvudanförande har jag försökt fåstatsrådet att säga om han tror på dessa planer själv.Han har undvikit att ge några mer exakta besked i dedebatter vi har haft, men i annat sammanhang har hansagt att detta kommer vi nog inte att kunna infria.I går hölls en interpellationsdebatt här i kammarensom jag tror kan vara av intresse också i det härsammanhanget. Statsrådet svarade då: "Vi har i dagett behov av mellan 25 000 och 30 000 nya bostäderper år." har behovet varit ganska stort, dettycker vi alla, och de 30 000 nya lägenheterna skulledelvis möta detta behov. säger dock statsrådet attvi har ett behov på mellan 25 000 och 30 000 nyabostäder per år.Jag vill då fråga: Hur har statsrådet gjort de härberäkningarna? Är det så att det har byggts hus ihemlighet som vi inte känner till? Är det så att män-niskor har meddelat att de inte längre behöver någon-stans att bo? På vilka grunder gör statsrådet bedöm-ningen att behovet av lägenheter nu är 25 000-30 000per år?Anf. 189 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag lutar mig mot den statliga myn-digheten , som gör bedömningen att ett ut-hålligt behov över ligger på den nivån,mellan 25 000 och 30 000 lägenheter. har vi ju eneftersläpning eftersom vi inte har kommit upp i denproduktionen .