prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — Men bakom den statistiken finner man frustrerade och desillusionerade människor. Det är en misslyckad integrationspolitik. Vad kan vi göra? Den absolut viktigaste förutsättningen för integration är snabb tillgång till arbetsmarknaden. Man måste förenkla för asylsökande och flyktingar att få arbetstillstånd. Man måste korta handläggningstiderna. Det krävs att man ansöker om undantag från permanent uppehållstillstånd för att få arbeta. Så sent som kritiserade Diskrimineringsombudsmannen som vägrat arbetssökande registrering för att de saknade permanent uppehållstillstånd. En annan fråga är språket. Att kunna språket är av avgörande betydelse för arbete, men arbete kan också vara ett sätt att lära sig språket. Särskilt för den som saknar studievana kan språket lockas fram effektivare i vardagen än i skolbänken. För att uppnå detta behöver sfi-undervisningen reformeras. Enligt efterfrågar många en mer yrkesspecifik språkundervisning. Denna fråga har vi kristdemokrater drivit . revisorer har föreslagit en översyn när det gäller språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. Den översynen bör omfatta flera yrkesgrupper. I stället för arbetsförmedlingar vill upprätta små servicekontor. Här ska det finnas så kallade jobbguider som har ett personligt ansvar för den arbetssökande och lotsar denne fram till ett arbete. Det här är viktigt när många saknar ett socialt nätverk och erfarenhet av att söka arbete i . Det finns också, fru talman, stora regionala skillnader. I förvärvsarbetar av de bosniska männen. I en del storstadskommuner är sysselsättningsgraden för samma grupp . Här behöver man verkligen lära av varandra. Kunskapsvalidering är viktig för att få jobb eller för att komplettera utbildningen. vill införa ett nytt valideringssystem en nationell modell med hög kvalitet för att värdera kunskaper. Det handlar om att ta vara på nya svenskars kunskaper och se till att de får papper på dessa. Det är viktigt att invandrarkvinnornas kompetens tas till vara. De hamnar ofta sist i kön till arbete. En särskild insats behövs för att inventera deras specifika kompetens som till exempel kan vara till stor nytta inom olika sektorer, inte minst inom vården. Uppemot en kvarts miljon människor arbetar i invandrarföretag. Vart femte nytt företag startas av en person som har invandrat till . startas omkring 5 000 sådana företag. Att skapa bättre möjligheter för företagande i allmänhet och för invandrarföretagen i synnerhet är en mycket viktig väg för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, DO, har ökat kraftigt och det finns outnyttjade tillgångar på arbetsmarknaden på grund av diskriminering. Det är oerhört tragiskt när personer med stor potential inte får komma till sin rätt. Dessutom innebär diskriminering i arbetslivet ett ekonomiskt problem för enskilda och samhälle. Enligt DO och har arbetsgivare och fackliga företrädare visserligen kunskap om lagarna, men de aktiva åtgärderna är alldeles för få. Varannan arbetsgivare har inte gjort någonting, och en tredjedel av de fackliga företrädarna känner inte till vilket ansvar man har. Detta är otillfredsställande. krävs en ny politik som på allvar motverkar utanförskap, en politik som inte bara värderar det ekonomiska kapitalet utan främst det mänskliga. 138 (): I går stod han här i partiledardebatten och försökte ge sken av att han och hans var de enda politiker som på riktigt fullt allvar brydde sig om den växande segregationen. talar om invandrarproblematiken, ett ord som avslöjar att han anser att problemet ligger hos invandrarna, och det är den vita svenska majoriteten som ska lösa det här problemet. Det här är ett generalfel som ständigt görs i debatten om integration. Integration handlar ytterst om rätten till arbete, rätten till bostad och rätten att bli lika behandlad och ha samma möjligheter oavsett ursprung och hudfärg, att inte bli diskriminerad. Men grundläggande för debatten är också att integrationspolitiken inte går att särskilja från annan politik. med flera försöker slita loss människor med invandrarbakgrund från ett sammanhang och låtsas som att vi inte påverkas av det som sker i samhället i övrigt. Men här kommer i så fall en nyhet. Vi existerar i samma samhälle som alla andra, vi påverkas, vi tycker och vi ska därför också var med och bestämma. Den så kallade valfriheten inom skolan har påverkat oss. Även om i sin envishet fortsätter att hävda att valfriheten inom skolan är en murbräcka mot segregationen ser vi en helt annan verklighet. Vi har sett hur skolorna i våra områden urholkats. Vi får inte resurser som täcker behoven. Och när skolan inte är lika bra för alla försämras förutsättningarna ytterligare för oss att bli delaktiga i det här samhället. De ökade klyftorna mellan män och kvinnor och mellan arbetarklass och överklass påverkar oss. Det skapar utanförskap, och därför bör regeringen och integrationsministern, som skulle ha varit här, lägga krut på att just utjämna klassklyftorna. pratar om verkligheten i betongförorterna och nämner i samma mening bristen på framtidstro och den växande kriminalitet som finns där. Och jag blir fundersam. Ser man inte sambanden eller låtsas man inte se dem? På mitt första lärarjobb fick jag kontakt med en liten kille . Han hade libanesiskt ursprung. Ingen ville egentligen ha med honom att göra så jag fick ha egen undervisning med honom. Vid ett av många samtal frågade jag vad han ville bli, vad han ville göra när han blev stor. Han tittade på mig och sade: Vad spelar det för roll vad jag vill? Det är ingen som vill ha en sån som jag. Det är ganska hårt att höra sådana ord från en trettonåring. När jag var i samma ålder drömde jag om att bli journalist och läkare och jag vet inte allt. De barn som växer upp i samma område som jag gjorde, fast , drömmer inte längre. Det här är en fråga om makt, och vi måste utmana dem som har makten och ifrågasätta deras privilegier inte bara tala välvilligt om allas lika värde, som socialdemokraterna oftast gör. Även en försvagad arbetsrätt med möjlighet att frångå turordningsreglerna har påverkat oss. Det är oftast vi som får gå först. Vad vill då göra? Jo, man vill få igenom den så kallade jobbgarantin och på det sättet försvaga arbetsrätten genom att införa speciella och sämre regler för vissa människor, nämligen för oss med invandrarbakgrund. Vi skulle då tvingas till en lön som är något högre än socialbidrag men lägre än lägsta lönen på arbetsmarknaden. Detta skulle enbart resultera i att undergräva arbetsrätten för alla arbetande. kallar detta skapande av tredje klassens medborgare för radikalt. Radikalt kan jag medge att det är, men bra? är inte inne i rummet. Jag skulle gärna vilja fråga honom om samarbetet som har inletts mellan och . Är det den politiken man tänker samarbeta kring? Även om låtsas veta hur verkligheten ser ut i vad han kallar betongförorterna pratar han om oss som bor där som passiva, ovilliga att arbeta och att lära oss svenska. Det är intressant eftersom vid makten i dessutom försämrade för sfi-undervisningen i form av nedskärningar, vilket innebar färre lärare, större klasser och till och med lägre löner för lärarna. Tänk om det vore så enkelt att det var det svenska språket som saknades. Men vi vet att trots att man pratar flytande svenska får man inget jobb. Jag vet inte hur har tillbringat i en så kallad betongförort, men det jag ser , antingen när jag är i eller hemma på i , är inte passivitet utan snarare maktlöshet och frustration. Bara en politik som förmår att utmana klassamhället och ge människor med invandrarbakgrund samma rätt till makt, arbete och utbildning kommer att bryta denna underordning. 139 () replik: Det här var ett av de mer fascinerande anförandena jag har hört i denna kammare. Det låter som om sitter i regeringsställning! Det är jättebra att från ägnar hela sitt inlägg åt att tala om vad tycker. Det är mycket bra. Det är du, ditt parti och Socialdemokraterna som styr detta land. Det är ni som ytterst har ansvaret för bristande integration. Vi presenterar ett alternativ, men du står i talarstol och säger inte med ett ord vad alternativet från dem som styr är. Du talar om makt. Ni har makten. Ni får gärna stödja oss i vårt förslag och se till att de som är fast i socialbidrag ska ha en garanti för att komma ut i jobb, praktik eller samhällsnyttigt arbete i stället för att i ditt sitta fast i bidragsberoende. Du får gärna stödja oss i vårt förslag att dessa människor ska få en dagpenning så att det kan löna sig för dem att jobba lite extra i stället för att som försvinner på grund av på . Det är ni som har makten inte vi. 140 () replik: Jag vill också påminna om att vi inte är överens med regeringen i dessa frågor. Men det fascinerande är att det är som har lyft fram dessa radikala frågor. Då måste man bemöta dem. Även pratade tidigare om att jobbgarantin skulle vara en nyckel in i samhället. Det enda jag kan se nyckeln leda till är till tredje klassens medborgare. Det sker inga förändringar . Det har pratats om företagande bland invandrare. De jobbar dygnet runt, och de har fortfarande ingen bättre kontakt med det svenska samhället. Det är ingen bra politik. 141 () replik: Vi försöker lösa en situation där hundratusentals människor sitter fast i socialbidragsberoende. Det är inte bara människor med invandrarbakgrund. Det är människor som, precis som jag själv, har levt i i generationer och som har hamnat i den situationen. Vi lägger fram ett förslag: Detta måste brytas! Då säger att har fel, men man presenterar inga egna förslag. Tyvärr är jag i opposition, men jag kan upplysa om att integrationspolitiken, den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken ingår i det samarbete som ni har med Socialdemokraterna. Du säger att ni inte samarbetar i de frågorna. Ni har en skyldighet, och ni har ett ansvar. Är ni nöjda med hur ser ut? Om ni ser samma problem som jag, nämligen att massor med människor är fast i maktlöshet; presentera ett förslag. Det är kul att prata om politik. Ni får gärna opponera på den efter nästa val. Det behövs en ny regering i det här landet om nya svenskar ska få samma chans som dem som har levt här i generationer. 142 () replik: Jag är definitivt inte nöjd med hur politiken ser ut. En stor del av svenska befolkningen känner utanförskap, speciellt vi som har invandrarbakgrund. Hur ska man komma åt detta? Jag sade tidigare och jag får medhåll av att denna fråga ska genomsyra hela det politiska arbetet. Jag hoppas att vi ska få Socialdemokraterna med oss i att se att saker och ting har ett samband. Vi måste få en bostadspolitik med bostäder till rimliga hyror och att människor inte anvisas till bara vissa ställen. Annars skapas denna segregation på bostadsmarknaden. Det handlar om att få en stark arbetsrätt där människor med invandrarbakgrund inte är de första som får gå. 143 () replik: Det finns beklagligtvis ingen socialdemokrat med i debatten. Likaså är förhållandet på en rad andra områden. Av 114 talare, fru talman, i den här allmänpolitiska debatten finns bara nio socialdemokratiska riksdagsledamöter med. Det är kanske värt att notera. Det närmaste man kommer regeringsmakten är vänsterpartisten . Det står i den budgetproposition som står bakom att mycket pekar på att utvecklingen går åt rätt håll. En ljusning kan skönjas på arbetsmarknaden för utrikes födda. Man säger att regeringen bedriver en mängd angelägna insatser för att uppnå de integrationspolitiska målen. Instämmer i beskrivningen att utvecklingen går åt rätt håll? Hur tror du att de berörda arbetslösa människorna i bostadsområdena uppfattar den verklighetsbeskrivningen? 144 () replik: Det går alldeles för långsamt. Ett positivt steg som har tagits och som har drivit länge är till exempel en hårdare lagstiftning mot diskriminering på arbetsmarknaden. Men vad gäller diskriminering behöver många andra områden fortfarande ses över. Jag ser en rad andra saker som behöver förbättras, till exempel vad gäller sfi. Man måste stärka skolorna. Den valfrihet som finns har undergrävt många skolors situation, bland annat i det man kallar betongförorterna. 145 () replik: Det finns mycket som jag tror att och jag är överens om när det gäller kritiken mot den förda politiken. Skillnaden är bara att du är ansvarig för den och jag är i opposition. Att det går åt rätt håll är en sanning med modifikation. Tittar man på den långtidsprognos som regeringen har lagt ser man att det inte går åt rätt håll för dessa grupper. Det går åt fel håll i det långa perspektivet. När det gäller diskriminering har DO kraftigt kritiserat de förhållanden som finns på arbetsmarknaden där varken arbetsgivare eller fackliga organisationer är medvetna om sitt ansvar. Vad gör ni åt detta? 146 () replik: Det är naturligtvis, precis som jag sade tidigare, någonting som man måste se över att det följs, därför att det är ett allvarligt problem. Jag måste återkomma till det här med den urholkade arbetsrätten. Det sägs ofta i debatten i många olika sammanhang att man för att underlätta för företagarna ska kunna göra undantag i arbetsrätten. Det är något som slår väldigt hårt mot just de grupper som har invandrarbakgrund. När man då pratar om att rätten till arbete är så viktig måste man också se till att den försvaras, att det inte är möjligt att diskriminera. 147 () replik: sade en sak som jag tyckte var särskilt intressant. Hon sade att integrationspolitiken inte går att särskilja från annan politik. Detta är helt korrekt. Med anledning av det uttalandet skulle jag vilja fråga henne: Hur ser på existens? Hur ser hon på att vi, åtminstone fram tills , har haft särskilda storstadspengar för vissa bostadsområden anslagna i budgeten, som ju står bakom? Hur ser på kommunplaceringssystemet för flyktingar? Min utgångspunkt är att det ska vara exakt samma krav, samma rättigheter och samma ansvar för alla som lever i , och jag avvisar särlösningar. har gett tre exempel på vad jag i dagens situation uppfattar är just särlösningar, som jag trott att stöder. Om hon översätter sitt uttalande att man inte ska särskilja integrationspolitik från annan politik, hur stämmer det med integrationsverk, storstadspengar och kommunplacering? 148 () replik: Jag tror inte på att man ska särskilja integrationen från annan politik. Däremot kan jag se att man behöver extra resurser på vissa ställen. Det har inte bara att göra med att det är människor med invandrarbakgrund som bor i de här områdena. 149 () replik: Det är helt korrekt att det är precis på det sättet, att regeringen ofta missar att det bor tiotusentals människor med aldrig så svensk bakgrund i de områden som regeringen anser vara segregerade och att segregationen alls inte är styrd av etniska variabler utan av socialt utanförskap. Men handlar det om att existerar, att det finns ett särskilt integrationsverk, vilket jag menar vara starkt tvivelaktigt. Vi kommunplacerar flyktingar. Det är den enda grupp i landet som inte själv i grunden styr var de ska bo, som inte själv tittar var det finns jobb, utbildning, särskilt anpassad praktik som passar just dem eller bostad. Staten är med och styr. Jag tycker att det är fel. Om jag får ta ord på allvar, att integrationspolitik inte ska särskiljas från annan politik, måste även rimligen dela min uppfattning att detta är felaktiga åtgärder. Slutligen: sade också att vi måste utmana dem som har makten. Ja, det är precis det vi här i kammaren ägnar oss åt just , därför att stöder den budgetproposition där de här sakerna finns företrädda. Jag tror att får överväga att inte göra så, om hon inte tycker att det ska finnas en särskild integrationspolitik. 150 () replik: Vad gäller kommunplaceringarna har den utredning som har kommit, där man bland annat har sett över just placeringen av invandrare, också talat emot detta. Jag måste säga att jag håller med om det, därför att det har inte varit speciellt genomtänkt. Man har bara placerat ut människor i små duttar, men sedan struntat i att se om det finns förutsättningar för arbete eller utbildning. Det är också någonting som utredarna har kommit fram till. Det återstår att se vad förslagen kring detta blir. 151 (): Jag hade tänkt ställa några frågor till statsrådet , men hon har valt att inte vara här. Jag får se om väljer att svara på de här frågorna i annat fall hoppas jag att frågorna når fram genom protokollet. Finns det några planer från regeringen att förändra migrations- och integrationspolitiken så att de personer som söker sig till vårt land för att här få börja ett nytt, tryggt liv i frihet verkligen ges möjlighet till detta? Finns det några planer på att förändra politiken så att de som kommer hit får möjlighet att börja på svenskundervisning parallellt med arbetspraktik? har jag en fråga som har blivit särskilt aktuell : Finns det några ambitioner från regeringen att verkställa beställningen från en enig riksdag att föra över prövningen av asylärenden till domstolsprövning i stället för prövning hos ? I stora stycken kan vi konstatera att utvecklingen inom migrations- och integrationspolitiken har utvecklats på ett negativt sätt både för de personer som kommer hit till vårt land och vad gäller att ha en acceptans ute i det svenska samhället. I många kommuner kan vi märka ett hårdare klimat mellan dem som sökt sig hit och den bofasta befolkningen. Om det inte sker en förändring snart inom detta område kommer det att bli betydligt mycket svårare att ta till vara den resurs som de nya svenskarna är. Att komma till och här söka asyl blir för många personer en stor besvikelse. De har sökt sig hit i förhoppningen att komma till ett paradis, där man har möjlighet att få ett arbete, en bostad och, om man har familj, tillgång till bra undervisning för barnen. I stället hamnar många i någon av våra flyktingmottagningar, till en för dem nästan ändlös väntan utan möjlighet att själv påverka sin livssituation. I stället borde mottagandet innebära att man placeras i ett reguljärt boende, där svenskundervisning och arbetspraktik är obligatoriska inslag redan från början. Många av dem som får uppehållstillstånd har under den långa väntan, utan någon riktigt meningsfull sysselsättning, hamnat i en negativ, passiviserande trend, som är väldigt svår att bryta. Vi kan se parallellen med många av de personer som är långtidssjukskrivna . De personer som går sjukskrivna utan rehabiliteringsåtgärder har ofta väldigt svårt att komma tillbaka i arbete. Hur kan man då tro att personer som passivt väntat innan de fått uppehållstillstånd klarar av att stå till arbetsmarknadens förfogande och ha ork att vara drivande i att få ett arbete? utbildning och arbetslivserfarenhet är så avlägsna att det är stora svårigheter att komma i gång att söka arbete eller starta eget företag. En undersökning som låtit göra visar att en klar majoritet av landets småföretagare är beredda att ta ansvar när det gäller att integrera invandrare på arbetsmarknaden, detta till exempel genom att erbjuda praktikplatser. Dessutom borde det ges möjlighet att erbjuda plats i kommunala jobbpooler. Det finns många arbetsuppgifter som behöver göras men som inte blir gjorda i kommunerna . Här är det viktigt att socialtjänstlagstiftningen ger kommunerna rätt att ställa krav på motprestationer på dem som är bidragsmottagare. Detta gäller givetvis inte bara de nya svenskarna utan alla som erhåller socialbidrag för sitt uppehälle. I anser vi att det är mycket hög tid att se invandrare som den resurs de är och öka deras möjlighet till självbestämmande. Vi tror att en bättre hantering av deras ärenden skulle vara möjlig om migrations- och integrationsfrågorna förs över från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Att inte ta till vara denna arbetskraft som finns i vårt land när vi har arbetskraftsbrist inom flera yrken och dessutom vet att behovet kommer att bli ännu större , när alla 40-talister går i pension, är inte försvarbart. I vår partimotion inom migrations- och integrationspolitiken har vi fokuserat just på arbete för dem som söker sig hit men också på att underlätta för arbetskraftsinvandring. Sedan vill jag kommentera regeringens ovilja att lyssna på vad beslutat vad gäller ny hantering av prövning av asylärenden. En enig riksdag har beställt att regeringen ska komma med förslag till en ny instans och processordning. Detta gjordes 2001, men ännu har vi inte sett något riktigt förslag. Det är inte försvarbart att regeringen inte bryr sig om vad en enig riksdag har beslutat. Det har också tidigare beskrivit i sitt anförande. 152 () replik: Det gläder mig att höra ett helt annat tonfall från oppositionspartierna och än vad jag tidigare hörde från här i kammaren, som på ett mer aggressivt sätt försökte beskriva en bild av som jag inte känner igen. har ett helt annat tonfall det låter betydligt bättre och en betydligt bättre beskrivning av vår situation. Men det är ändå en spretig bild vi får. hörde vi om eländes elände när det gällde . talade om landet, , som ett paradis när många söker sig till för att söka skydd eller för att se på möjligheterna att utveckla sitt liv. Vi kan naturligtvis se olika nyanser i det här och ändå se behovet av att kunna utveckla , men det är i alla fall en helt annan bild än vad vi har hört om . ställde ett antal frågor till mig i egenskap av företrädare för Socialdemokraterna, när statsrådet inte finns här. Jag ska naturligtvis framföra frågeställningarna men kan naturligtvis i min andra replik belysa någon av dem. 153 () replik: Det känns bra att tycker att jag lät positiv. Men det jag sade om paradis var ju inte min beskrivning av , utan det handlade om de invandrare som söker sig till vårt land och deras vision av landet, hur det ser ut och den förhoppning de har när de söker sig till oss. Även om jag lät positiv i mitt anförande hoppas jag att hörde att jag framförde en hel del kritik. Vi kan inte vara nöjda med det sätt som vi tar hand om människor som söker sig till vårt land. Vi låter människor gå passivt och vänta år ut och år in. Det handlar innan de får möjligheter att verkligen ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden. har de då blivit så passiviserade av den långa väntan att de inte orkar med det som förväntas av dem när de väl har fått en placering. 154 () replik: Först kan vi väl konstatera att och jag är överens om att vi sitter i riksdag för att vi vill utveckla och förändra och förbättra levnadsvillkoren för dem som befinner sig i det här landet. Men vi måste ändå ställa oss frågan: Vad är det som har gjort att människor utanför våra gränser har fått en helt annat bild av än vad som har framförts inte minst från och sida tidigare? ställde, som sagt, ett antal frågor till mig eller till statsrådet . och hanteringen av prövningen har jag beskrivit tidigare. I den processen sitter vi tillsammans, , , , och undertecknad, och diskuterar problemställningarna och hur vi ska hantera frågeställningen framgent. Vi sitter mitt i den processen. Låt oss avvakta den processen innan vi ställer krav på resultatet. Inte minst under gårdagen såg vi att intresseorganisationerna på området anser att vi behöver bredda debatten, inte göra den smalare. Vi har tid att hitta lösningen, och den ska vi ta oss. 155 () replik: Om vi ska uppehålla oss vid just ny instans- och processordning kan jag säga att det är rätt som säger, att vi sitter i den här utredningen. Men det som vi kan kritisera är att vi träffades och fick höra från regeringens sida att vi med stor skyndsamhet skulle sätta i gång arbetet med att se till att verkligen få en förändring till stånd, och det dröjde innan denna utredning över huvud taget kom i gång. Då kan jag inte tycka att det finns verklighet bakom orden. För mig är inte stor skyndsamhet att det dröjer innan det händer någonting. Sedan gäller det att människor söker sig hit till vårt land därför att de ser det som ett paradis. Det är kanske ryktesspridning utomlands som gör att de söker sig till vårt land.