prot · GR0939 · 2003-12-01 00:00:00 — Det är därför som vi arbetar på det sätt som vi gör, nämligen att vi får in förslag, diskuterar dem, och sedan kommer vi fram till ett ställningstagande som alltså har fått stöd av vid varje enskilt tillfälle. Men förvirringen skulle bli total om vi skulle blanda ihop dessa olika saker och börja ge olika besked i fråga om saker som över huvud taget inte är aktuella. Jag tror att det är en alldeles felaktig uppfattning, i alla fall från vår horisont, att tro att det är någon påverkan som är stark i början, därför att jag går över huvud taget inte in i dessa diskussioner. Det sker först om det kommer ett konkret förslag. Det är då som det blir intressant att se vad de olika avvägningar som man måste göra ska leda fram till. Men att i det här skedet ge sig in och börja tala om avstånd på ett område där det över huvud taget inte finns något förslag ens från menar jag skapar en mycket större förvirring än det skulle ge klarhet. Jag kommer alltså inte att på något sätt låta mig lockas in i dessa diskussioner därför att det skulle skada mycket mer än det skulle göra nytta. Jag kan försäkra att jag över huvud taget inte har några funderingar åt det ena eller andra hållet när det gäller detta . Vi har en del konkreta saker som vi arbetar med, och vi har gjort det , och vi kommer att få nya konkreta saker. Låt oss se om det blir ett sådant läge här också. Då lovar jag att vi kommer att arbeta på samma sätt och efter samma inriktning som vi har gjort tidigare, nämligen att ett eventuellt förslag också ska ha stöd i . 29 (): Det är alldeles riktigt som ministern säger att detta ytterst är en fråga för . Frågan ska först beredas av regeringen, och ska förslaget komma från . Vi som har varit med ett tag vet att det är i början av processen som man har möjlighet att påverka. För den utredning som låg till grund för den pågående processen, års domstolskommitté, var målsättningen att det skulle vara en tingsrätt i varje län, med ett undantag. Man skrev följande: har en mycket stor domkrets med tre tingsställen. En sammanläggning av med bedöms inte vara något realistiskt alternativ med hänsyn till de geografiska förhållandena. Eftersom även inom sin domkrets har stora avstånd föreslås därför att båda tingsrätterna blir kvar. Men trots detta påstår både jag och att det pågår en process inom med antingen en nedläggning av tingsrätterna i och och en centralisering till eller tingsställen. Det som vi gärna vill ha ett konkret svar på är att den processen ska avslutas. Jag håller med om hennes fundering på en utredning om inskrivningsmyndighetens framtid. Jag tycker att det verkar strida mot de argument som låg till grund för beslutet om att förlägga inskrivningsmyndigheten till . Där vägde de regionalpolitiska skälen tungt. Till detta kommer att man kan undra över om det är ekonomiskt försvarbart. De miljoner som man då lade ned i inskrivningsmyndigheten blir ju bortkastade om man nu flyttar igen. Därför vill jag fråga: Vad anser ministern om idén om att man i stället för att utarma en verksamhet och på så sätt också bidra till de regionala skillnaderna som vi har sett alldeles för mycket av kan föra samman verksamheter på det sätt som man har gjort i och som har fungerat bra? Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:118 om behandlingsprogram för dem som döms för våldtäkt 30 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa någon form av behandling för pojkar/män som våldtagit eller sexuellt utnyttjat kvinnor. Låt mig inledningsvis säga att sexualbrott och våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. Arbetet med att bekämpa denna brottslighet är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Kriminalvårdens arbete med klienter som dömts för denna typ av allvarlig brottslighet ska tillgodose två viktiga delar. Dels ska kriminalvården genom ett långtgående säkerhetstänkande, där samhällsskyddsaspekter tillmäts stor vikt, förhindra att intagna begår brott under straffverkställigheten. Dels ska kriminalvården tillvarata de möjligheter till påverkan och förändring som anstaltsvistelsen ger för att minska riskerna för återfall efter frigivningen. Inom kriminalvården bedrivs ett aktivt behandlingsarbete riktat mot de sexualbrottsdömda. En särskild handlingsplan finns för denna kategori intagna. Dessa placeras som huvudregel på särskilda anstalter där informations- och motivationsprogram är obligatoriska, och den övervägande delen av de intagna deltar i behandlingsprogram. Andelen som döms på nytt bland sexualbrottsdömda är förhållandevis liten. Det hindrar dock inte att kriminalvårdens insatser kan utvecklas ytterligare. Just nu prövas till exempel ett så kallat nationellt behandlingsprogram på ett antal behandlingsenheter inom kriminalvården. Behandlingen kan kompletteras med individualterapi. Behandlingsprogrammet utvärderas löpande och kommer att aktualiseras för så kallad ackreditering, det vill säga hänföras till de behandlingsprogram som med utgångspunkt i tillgänglig forskning kan förväntas minska återfall i brott. Inom kriminalvården görs alltså en hel del för att åstadkomma det som efterlyser. Men för att intagna ska kunna bevara uppnådda resultat måste metoder utvecklas för att fullfölja och följa upp kriminalvårdens insatser även efter frigivningen. I detta arbete är samverkan ett nyckelbegrepp. Kriminalvård, socialtjänst och psykiatri måste ytterligare utveckla formerna för sin samverkan kring dessa klienter. Ska kriminalvårdens insatser kunna bli riktigt framgångsrika kan de inte ses isolerade, utan måste ingå i en större helhet. Här har vi alla ett ansvar. Det gäller oavsett om vi representerar riksdag, regering, myndigheter, organisationer eller någon annan huvudman. Jag utgår från att detta ansvar prioriteras lika högt inom andra verksamheter som inom de jag ansvarar för. 31 (): Jag tackar ministern för svaret även om jag naturligtvis inte är tillräckligt nöjd med det svar som jag har fått eftersom jag tror att det finns mer som vi kan göra. anmäldes, som jag skriver i min interpellation, 2 184 våldtäkter, vilket är en ökning jämfört med . ledde till åtal. Här är kvinnors liv och hälsa i fara. Om man tänker på vilka psykiska konsekvenser det får att 2 000 kvinnor utsätts för ett sådant övergrepp kan man verkligen förstå att sjukskrivningarna ökar bland kvinnor. Detta får alltså stora hälsopolitiska konsekvenser och är ett allvarligt samhällsproblem. Andelen minderåriga har jag också nämnt i interpellationen. Den gruppen förövare ökar därför att de har en snedvriden sexualsyn och därför att de tror sig ha rätt att utsätta flickor för övergrepp. I Tumbamålet kan man skönja ungefär samma synsätt. Man tar sig rätten över en annan kvinnas liv. Det man då kan fråga sig är: Kan man på något sätt ändå döma dessa män som har utfört detta till någon form av behandling, och även de yngre? Jag ser att ministern har svarat när det gäller program inom kriminalvården, och det är bra. Jag får då förutsätta att alla som kommer i kriminalvårdens hägn verkligen får behandling. I min interpellation ville jag särskilt lyfta fram just ökningen av antalet minderåriga förövare. De kan ju inte dömas till fängelse. Men vad ska de kunna dömas till? Den andelen ökar ju. Detta tycker jag är väldigt allvarligt. Från samhällets sida måste vi reagera. Därför undrar jag på vilket sätt ministern skulle kunna agera för att få de minderåriga att på något sätt förstå allvaret och för att de ska kunna dömas i någon form genom information, behandling eller vård just för att de ska förstå att kvinnor inte vill utsättas på det sätt som jag har beskrivit här. 32 Justitieminister (): Det finns alltså behandlingsprogram, och det görs framsteg. Jag har själv besökt Norrtäljeanstalten och kan rekommendera ett besök där om inte har gjort det. Där jobbar man tillsammans med bland annat . Det är naturligtvis väldigt bra för de personer som finns där men också naturligtvis med tanke på framtida brottsoffer eller rättare sagt att det inte behöver bli sådana. Det här finns också i skolan. Det är alldeles riktigt att yngre förövare under vilket, tyvärr, inte är alldeles ovanligt inte ska sitta i fängelse, även om det inte är ett absolut förbud. Vad som finns och som används är sluten ungdomsvård. Där finns möjligheterna. Sluten ungdomsvård innebär att det visserligen är repressivt på så sätt att man är tvingad att vara där; man är inlåst. Dessutom avtjänar man hela straffet, inte två tredjedelar. Tiden där är alltså förhållandevis längre än den kan ge uttryck för. Maximistraffet är där, vilket motsvarar fängelse. Naturligtvis ska användas till att försöka få dessa unga personer på rätt spår igen. Det är ett svårt arbete därför att det gäller unga personer som har begått allvarliga brott, till exempel allvarliga sexualbrott. Det är, som sagt, ett svårt arbete. Men är det något som vi har satsat på och som det fortsatt satsas på från samhällets sida så är det just att försöka få så bra behandlingsformer som möjligt när det gäller de här sakerna. Här är det verkligen fråga om en resursstark behandling. Man får helt andra möjligheter till individuell behandling än man kanske får i ett fängelse just därför att det är så viktigt att få de här unga personerna på rätt spår igen. 33 (): Efter det svaret är jag väl inte helt övertygad om minderåriga som eventuellt döms får den behandling som ministern säger sker i den traditionella kriminalvårdens hägn. Jag vet inte om ministern här kan säga, intyga, att det sker speciella behandlingsprogram för unga män som hamnar inom den slutna ungdomsvården. Jag antar att i vissa fall får ta hand om pojkar som är riktigt unga. Frågan är om man där har program för att hjälpa och stötta så att de här pojkarna förstår att våldtäkt inte är något som man kan utsätta kvinnor för. utförs det här brottet på jämnåriga flickor. Då har något hänt under resans gång. fördubblades antalet unga våldtäktsmisstänkta jämfört med hur det var året innan. Det måste betyda att samhällets attityder och värderingar har påverkat de här unga männen. På något sätt måste vi ändå ha en nollvision, för en sådan måste väl eftersträvas när det gäller unga brottslingar. Det som regeringen satsar på när det gäller detta med sexualiseringen av det offentliga rummet är en del. Den kristdemokratiska jämställdhetsministern i jobbar redan med ett program som är väldigt bra. Jag tycker att det är bra att även tar efter det programmet. Detta är alltså en del. Men vad kan vi göra åt det som jag beskriver när det gäller nätet och nätspel där våldtäkter ger poäng? Sådant påverkar ungas inställning till och syn på kvinnor och våldtäkter. Vad kan regeringen göra för att stoppa den typen av företeelser i samhället, och hur ser ministern på hur regeringen ska agera för att vi ska få se en minskning i stället för en ökning av andelen minderåriga som utför våldtäkter? 34 Justitieminister (): När det gäller den här typen av brottslighet ska man vara särskilt försiktig med statistiken, för det finns, tyvärr, ett stort mörkertal. Men med den debatt som förts och med den upplysning som givits är det kanske lättare nu för många att våga göra en anmälan. Runtom i andra länder kan man se vilken enormt stor skillnad det är i fråga om den statistiska brottsligheten. Vissa länder har enligt statistiken inga sexualbrott över huvud taget, vilket knappast är något som överensstämmer med verkligheten. Låt oss alltså vara försiktiga när det gäller ökningen, men låt oss ändå säga att detta är ett stort samhällsproblem! I varje enskilt fall spelar ju statistiken ingen roll. Det behandlingsprogram, de behandlingsmetoder och den kunskap som man har inom ordinarie kriminalvård används naturligtvis också, och kan användas i den vård som ges inom sluten ungdomsvård. Det är också så att man där har mycket större resurser just därför att det är så viktigt att få de här unga personerna på rätt spår igen och att satsa så att dessa inte fortsätter att begå brott. Självklart kan vi och samhället göra mycket mer på alla olika nivåer. Vad det handlar om är till största delen att se till att inte fler unga män hamnar i den här situationen och att det inte bara är fråga om behandling när de har begått de här fruktansvärda brotten. Då har de ju redan i alla fall inledningsvis fått en alldeles snedvriden syn på kvinnor. Det är mycket som kan göras i det brottsförebyggande arbetet. Mycket görs men det kan alltså göras ännu mer inte bara från de rättsliga instansernas sida utan från alla delar av samhället. Det handlar då förstås om skolan där man kan göra mycket för att se till att de grundläggande och gemensamma värderingar som vi vill att samhället ska bygga på, bland annat jämställdheten, också ska penetreras till varje elev så att det inte blir någon tveksamhet. Detta är ett svårt och hårt arbete. Vi måste arbeta målmedvetet och göra det med helheten som metod. I det jobbet ska vi arbeta brottsförebyggande och brottsbekämpande men också med en bra kriminalvård, oavsett om det är unga eller om det är äldre som är förövare. 35 (): Först gäller det statistiken och BRÅ. Det kan ju vara så att antalet anmälningar ökar jämfört med tidigare. Men man tror också att antalet har ökat nominellt, om jag inte minns fel om BRÅ:s statistik. Jag är alltså inte hundraprocentigt säker där. Det är illa ändå med tanke på varje andel. Jag har räknat ut att det är 40 kvinnor , eller något sådant, som blir utsatta för våldtäkt. Det får en fruktansvärd påverkan på egentligen hela samhället. Det gäller också hela samhällsattityden till kvinnor. Vi tycker att vi jobbar för jämställdhet. Men det verkar, tyvärr, bli sämre . Det verkar också som att de unga inte har den respekt för varandra när de umgås som man skulle kunna förvänta sig så långt statistiken. Frågan är vad ministern skulle kunna göra när det gäller nätet och Internet. Vad skulle man kunna göra för att där kriminalisera eller på något sätt kanske göra något för att stävja den, som jag tycker att det är, brottslighet på nätet som uppmuntrar till våldtäkter eller övergrepp på kvinnor? Detta tycker jag måste åtgärdas i ännu högre grad. Framför allt gäller det då sådant som riktar sig till barn och ungdomar. I det avseendet är det oerhört allvarligt. Sedan undrar jag om det nya lagförslag snart kommer som har sin utgångspunkt i förslag om en skärpning av begreppet för vilka som utför våldtäkter och om detta kommer alldeles snart. 36 Justitieminister (): Det är klart att det är besvärligt för brottsbekämpning med den utveckling inom Internet som vi har. De saker som nämns är redan brottsliga, men polis och åklagare följer utvecklingen och ser till att de åtgärder som behövs vidtas. Den nya sexualbrottslagstiftningen, som bygger på kommitténs förslag men som har gjorts vidare och bredare för att ge ännu större skydd för kvinnor, kommer att presenteras, som jag har sagt tidigare, . Om allt går som det ska, vilket jag hoppas och tror, kommer det kunna läggas en proposition fram . Det gör att den nya lagen ska, som jag också sagt tidigare, kunna träda i kraft . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:AU1 Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då de för dagens bordläggning aviserade ärendena väntades föreligga. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2003/04:30 Ny smittskyddslag m.m. 2003/04:So1 av m.fl. (v) 2003/04:So2 av m.fl. (c) 2003/04:So3 av m.fl. (m) 2003/04:So4 av och () 2003/04:So5 av m.fl. (fp) 2003/04:So6 av () 2003/04:So7 av m.fl. (kd) betänkande 2003/04:BoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande betänkande 2003/04:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer betänkande 2003/04:KU5 arbetsformer betänkanden /04:SkU8 avdrag för reparation och underhåll på näringsfastigheter 2003/04:SkU13 Avdrag för utdelning på insatsemissioner 2003/04:SkU14 Skatteadministrativt samarbete i EU 2003/04:SkU15 Nya faktureringsregler när det gäller mervärdesskatt 2003/04:SkU16 Skatteregler om värdering av lager av finansiella instrument 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:172 av ()till statsminister fria rörlighet och de svenska bidragssystemen 2003/04:173 av ()till statsrådet möjlighet att få jobb 2003/04:174 av ()till statsrådet som politisk metod Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:366 av ()till kulturminister myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material 2003/04:367 av de ()till kulturminister framtid 2003/04:368 av de ()till finansminister till kommunsektorn 2003/04:369 av ()till finansminister av lokala skattekontor 2003/04:370 av ()till miljöminister vid miljöprövningar 2003/04:371 av ()till statsrådet 2003/04:372 av ()till justitieminister i /04:373 av ()till statsrådet självmord /04:374 av ()till statsrådet varning för ökning av aidsfall 2003/04:375 av ()till socialminister hjälp till flyktingbarn 2003/04:376 av ()till socialminister krav på rapportering Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:290 av ()till statsminister av påstådda oegentligheter i JAS-affär 2003/04:284 av ()till statsrådet för ensamkommande barns säkerhet 2003/04:312 av ()till finansminister fördelning av statens resurser Svar på fråga 2003/04:290 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Svar på frågorna 2003/04:284 och 312 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.