prot · GR0924 · 2003-11-10 00:00:00 — Jag kan också, om jag nu ska vara positiv, göra tolkningen att kommer man att se till att får en stor, en väsentlig, del av de infrastrukturresurser som kommer framöver beroende på att regeringen nu har insett att behöver tillväxt en tillväxt för hela . Det är så jag nu vill tolka det. Jag hoppas på att få det bekräftat, och då ser vi fram emot ansenliga summor. Jag ser också fram emot att alla de olika projekt och alla de infrastruktursatsningar som finns nämnda i material Vägskäl för bostadsbristen får pengar, och det ganska omgående. Om inte kommer inte en enda bostad att kunna byggas ja, några bostäder men inte många. Jag får tolka det hela på det sättet. Om vi kan få fram detta har vi uppnått mycket. Dock har vi kvar problemet med trängselavgifterna. Jag vet inte om statsrådet själv faktiskt tror på att en ringmur, om en sådan byggs, gynnar tillväxten. Får vi en tillväxt i och i om man gör så? Jag skulle vilja påstå att vi inte får det. Det är ju bara en extra skatt på och stockholmarna, som redan betalar stora summor till övriga delar av . Vill vi strypa tillväxtmotorn, vill vi att den ska skära ihop, ja, då bygger vi en ringmur runt . Men det är ett väldigt gammalmodigt tänkande. Det var väl vi hade ringmurar, något som väl inte var särskilt framgångsrikt då. Så är det inte heller . Jag vill alltså från statsrådet ha beskedet att man slänger förslaget i papperskorgen, där det hör hemma. 18 Statsrådet (): Vad vi tycker skiljer sig en del åt beroende på var vi bor. Jag är medveten om den kritik som delar av näringslivet i har framfört mot trängselavgifterna. ska jag träffa representanter för Västsvenska Industri- & Handelskammaren. De ska för mig presentera ett förslag om hur man kan ta ut avgifter på infrastrukturen i för att så att säga växla upp pengarna också de företrädare för näringslivet, med en helt annan ingång och en helt annan syn på hur vi gemensamt kan få mer pengar till viktiga och angelägna infrastruktursatsningar, till exempel när det gäller kollektivtrafiken. Alla utredningar Stockholmsberedningen, Skogös utredning och utredning har kommit fram till att avgifter på infrastrukturen är att betrakta som skatt. Därför kommer regeringen att gå till med ett lagförslag som möjliggör införandet av avgifter också på befintlig infrastruktur om det finns en majoritet för detta på lokal nivå. Sedan får man ha en diskussion om hur återflödet av de pengarna ska gå till. Men det finns , enligt de utredningar som varit, inget annat system än att betrakta de här pengarna som skatt. Sedan får diskussionen gälla hur återflödet ska se ut. Jag delar alltså den uppfattning som Stockholmsberedningen har kommit fram till och tycker att deras prioriteringar ska ligga tungt. Jag är optimistisk inför att den fysiska planeringen av kan starta därför att de diskussionerna pågår just . Inte heller jag tycker att infrastrukturen ska vara ett slagträ i debatten. Låt oss titta på vilka möjligheter vi ser framför oss efter det att avtalet om går ut, . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2003/04:40 och 41 om vårdkostnaderna för gömda flyktingar 19 Socialminister (): har frågat mig och migrationsminister vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att få eller annan myndighet att bära gömda flyktingars sjukvårdskostnader. Hon har även frågat om vi är beredda att agera för att medverka till att kostnaderna för sjukvård avskrivs för de flyktingar som beviljats permanent uppehållstillstånd i . Arbetet inom regeringen är organiserat så att det är jag som ska besvara interpellationerna. Varje landsting ska enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . ska även erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård åt den som vistas i utan att vara bosatt där. Denna skyldighet omfattar således även asylsökande och andra utlänningar som av olika skäl vistas i landet utan uppehållstillstånd. har, med undantag för bland annat asylsökande, inte rätt till statlig ersättning för denna vård utan får kräva ersättning från individen om han eller hon inte omfattas av EG-rätten, internationella avtal med mera. Hälso- och sjukvård för asylsökande med flera regleras i en särskild överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligt överenskommelsen har landstingen åtagit sig att lämna viss specificerad vård till vissa utlänningar, och staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. Vuxna asylsökande erbjuds omedelbar sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Även viss annan vård ingår, till exempel mödrahälsovård och förlossningsvård. Asylsökande barn och barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, så kallade gömda barn, erbjuds samma hälso- och sjukvård samt tandvård som barn som är bosatta i . fråga till mig handlar om vuxna personer som har sökt asyl eller uppehållstillstånd i . De har fått sin sak prövad men har inte befunnits vara i behov av skydd undan förföljelse, och de har inte heller av något annat skäl fått tillstånd att stanna i . Det skulle vara en inkonsekvent och otydlig ordning om staten skulle ersätta landstingen för hälso- och sjukvård till personer som inte har rätt att vistas i . Avslutningsvis vill jag nämna att det inte föreligger några hinder för landstingen att, som vilken annan borgenär som helst, efterge sin fordran. För den person som ådragit sig sådana skulder att han eller hon kan bedömas vara kvalificerat insolvent och som har hemvist i kan det även ytterst komma i fråga att ansöka om skuldsanering. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder. 20 (): Först vill jag framföra ett tack till socialministern för svaret. Det har inte på något sätt förvånat mig till innehållet. Vissa förtydliganden kan dock tas fram i den här debatten. Jag vill för socialministern berätta en historia från det verkliga livet. Det rör sig om en familj där kvinnan, i min ålder, vistades på i . Vid den tid då hon vistades på sjukhuset hade man fått nej i . fick man först inhibition och därefter permanent uppehållstillstånd. Staten har alltså tagit ansvar för kostnaderna efter inhibitionen men inte före. Det är en väl fungerande familj med en mamma och en pappa som arbetar och gör rätt för sig och som inte önskar något högre än att bidra till en positiv samhällsutveckling i vårt land. Barnen är väl fungerande. Integrationen är lyckad. Därför, fru talman, tycker jag att det är mycket cyniskt att, som vi hör från socialministern, säga att det är fritt fram för landstingen att efterskänka eller att komma med krav om vederbörande kan bedömas vara kvalificerat insolvent. Inte jag, och inte så många andra människor heller, kan realisera en kvarts miljon kronor, speciellt inte om man aldrig har fått veta att man kommer att tillsändas en faktura. I det fall som jag precis nu kort redogjorde för gällde det sjukvård . Så dyker det upp en räkning i den här storleksordningen utan någon föregående varning men med en anmodan att betala . Hur kan socialministern tro att flyktingar, som oftast har flytt sitt hemland med mycket lätt bagage, ska kunna räknas vara så solventa att de ska kunna betala fakturor i den här storleksordningen? Å andra sidan kan man säga att landstingen ändå aldrig får någonting betalt, men vad som inträffar är att de här personerna får sitt ärende fört över till kronofogden. De kommer in i ett register över personer med betalningsanmärkningar. De kommer aldrig att kunna få bostadslån eller köpa en bil på avbetalning eller ens en gång skaffa sig ett mobiltelefonabonnemang, än mindre hyra en film i en videobutik. Jag tillåter mig, fru talman, att ifrågasätta om Socialdemokraternas tal om integration bara är tomt prat. 21 (): Jag håller med om att regeringen pratar mycket om hur viktigt det är med en bra integration. Man kan läsa i budgetproposition efter budgetproposition hur viktigt det är att de människor som har kommit hit från andra länder får en bra start i det nya landet. Gång på gång säger också integrationsminister samma sak. Att tvingas börja sitt nya liv med en skuld på är inte den bästa start man skulle önska sig. Visst skulle man kunna säga att de får skylla sig själva därför att de gömt sig. Men jag vill mena att så länge som vi har en asylprocess som inte är rättssäker kommer det att finnas människor som gömmer sig av rädsla för att behöva återvända till sitt forna hemland. Tyvärr kommer det också att dröja innan vi får en ny säkrare asylprocess utredningen drar ju ut . De här människorna finns i vårt land; de har kommit hit som flyktingar. Humaniteten kräver att man kan få vård om man skulle bli akut sjuk. Dit bör man också räkna förlossningsvård. Men när det sedan visar sig att de som fått akut vård som de gömt sig får uppehållstillstånd borde de i efterskott betraktas på samma sätt som en normal asylsökande. Det är egentligen på grund av att asylprocessen inte har varit tillräckligt rättssäker som de har gömt sig. De hade faktiskt rätt att få stanna här. Då vore det rimligt att den som får uppehållstillstånd får sin skuld efterskänkt oavsett var man bor, inte bara i vissa landsting. måste verkligen leva upp till att underlätta integrationen för nya svenskar. Tänker ministern medverka till att gömda flyktingar behandlas lika över hela landet, om de har råkat bli sjuka som de har varit gömda? 22 Socialminister (): För mig har de båda interpellationerna handlat om principer för sjukvården. Jag har svårt att se någon annan princip för finansiering av sjukvården än den som gäller , det vill säga att landstingen inte har rätt att hos staten kräva ersättning för vård av dem som inte har rätt att vistas i det här landet. Vi skulle få en alldeles omöjlig situation när det gäller att finansiera och organisera svensk sjukvård. Jag tror att det är det viktigaste. Jag tycker att den princip som vi har för finansiering av svensk sjukvård fungerar väl. Den är väl genomtänkt. Det är upp till staten att ersätta landstingen för den vård som gömda barn får i enlighet med . När det gäller vuxna som har fått sin sak prövad och som inte har fått rätten att befinna sig i blir det orimligt att säga att staten ska ersätta landstingen för vården av dessa. Jag tycker att vi har en väl genomtänkt princip för finansiering av sjukvård. Om man vill diskutera asylprocessen, sättet att hantera asylansökningar, att snabba upp processen och liknande frågor, rekommenderar jag att upprepa just den frågan till den ansvariga ministern för migrationsärenden, nämligen . Men det är en annan diskussion än principen för finansiering av sjukvården, som jag tycker är väl genomtänkt. 23 (): Jag har som bekant ställt mina frågor såväl till migrationsministern som till socialministern för att få detta problem väl genomlyst. är det socialministern som har svarat, tydligt och bra på många sätt, men det lämnar många frågetecken i luften. Socialministern hänvisar till vuxna personer som har fått sin sak prövad men som inte befunnits behöva skydd undan förföljelse och som inte fått asyl. Nej, inte första gången när de sökt och kanske inte heller. Men väl tredje gången har man lyckats ta fram nya argument och fått ett ja. Då tycker jag att vi ska ta vara på de människorna, se till att de får en välfungerande integrationsprocess och inte på detta cyniska sätt slå undan benen för dem när de är på väg in i ett fungerande, bidragande samhällsengagemang och ett liv här i . Jag känner både vrede och skam, fru talman, över att man behandlar de nya svenskarna på det här sättet. Jag vet att det inte är speciellt många. Det är svårt att få fram siffror, men vad jag vet är att kostnaderna för vård av den här typen av människor i län rörde sig om ungefär en promille av omsättning. Det är väldigt lite pengar det handlar om, men det är en viktig och stor princip för hur vi ser på de människor som har fått rätt att leva och skapa sig en framtid i detta land. Där tycker jag, fru talman, att socialministerns svar på ett mycket tydligt sätt belyser att det går en vattendelare mellan mig som liberal och den socialdemokratiska regeringen i vår syn på vad integration verkligen är. Det skulle vara så enkelt att säga att de som till slut har fått stanna inte ska avkrävas betalning för den sjukvård som de har fått åratal tillbaka i tiden. Det är mycket cyniskt. Medmänsklighet och solidaritet borde vara honnörsord också för en socialdemokratisk socialminister. 24 (): Jag håller med om att asylprocessen egentligen inte hör hemma i den här debatten. Men orsaken till att man hamnat i den situationen att man har gömt sig är att man känner att man inte blivit tillräckligt rättvist behandlad. När man sedan får ett uppehållstillstånd borde man i princip ha haft rätten att få den akuta vården. Man har ju haft rätt att stanna här, även om man har varit i en gråzon. Jag anser att man borde kunna se över hur vi ska kunna lösa de här problemen på samma sätt som man har löst frågan om akut sjukvård för barn. Jag vill än en gång påtala att det är viktigt att också se mödravården som en vård som man utan tvekan borde kunde få. 25 Socialminister (): Jag har faktiskt svårt att se upprördhet över de principer som gäller. för en politik på det här området som innebär att asylsökande faktiskt får vård. Staten ersätter landstingen för den vård landstingen erbjuder asylsökande. Vad vi diskuterar och det har frågat om gäller en vuxen som har fått sin sak prövad och fått besked om att inte få vistas i . Då menar att staten ändå ska betala vården, åtminstone om det i ett skede visar sig att man får uppehållstillstånd. Jag har svårt att se hur det skulle kunna fungera. Då skulle vi riva upp principerna för vem som är ansvarig för finansiering av sjukvården. Det skulle kunna röra sig om väldigt många människor som för tillfället vistades i . De regler som vi följer och som också är internationellt accepterade innebär faktiskt inte att samhället ansvarar för sjukvårdskostnaderna. Det är svårt att från talarstol diskutera speciella fall. Man ska inte glömma bort och det är viktigt att sjukvårdshuvudmännen har möjlighet att avstå från sin fordran. Det finns alltså möjlighet för de borgerliga landstingen att göra detta. 26 (): En överväldigande majoritet av landstingen efterskänker dessa fordringar. Jag tror att det är fyra möjligen fem landsting som inte gör det, och jag skäms över att jag bor i ett av dessa landsting som är socialdemokratiskt styrt. Socialministern hänvisar till att landstingen kan efterskänka sin fordran. Men omvänt då? Ponera, fru talman, att landstingen efter denna debatt plötsligt börjar att fakturera i en tilltagande omfattning. Ponera att alla landsting glömmer bort principen om humanitet och solidaritet och börjar fakturera åratal efter att människor har fått uppehållstillstånd. Hur skulle det se ut? Vilka signaler skulle det sända ut? Ska jag tolka socialministern så att landstingen fritt kan fakturera eller efterskänka? Kanske socialministern till och med uppmanar landstingen att åratal efteråt kräva gömda flyktingar på miljonbelopp? Är det så jag ska tolka svaret? Är det ministerns önskan att det ska se ut på det sättet? Det vore intressant att höra. Men visst vore det cyniskt om resultatet av den här debatten blev att ministern säger att det är godtyckligt för landstingen att efterskänka eller fakturera, och det sedan blev så att fler landsting fakturerade. Det vore väldigt tråkigt. I väntan på att det blir ett ökat liberalt inflytande också på sjukvårdsområdet i där man vill stå upp för solidaritet och medmänsklighet måste någonting akut göras. står mitt hopp till att denna debatt och efterföljande debatter kan bidra till detta. 27 Socialminister (): Jag har inte uppfattat det så att vill ändra grunden för ersättning till landstingen och för vad det offentliga ska finansiera. Där tror jag inte att det finns några stora skillnader. Det är också socialdemokratiskt styrda landsting som efterskänker. blir det en fråga för varje landsting att göra en bedömning. Men det är viktigt att påpeka att landstingen har möjlighet att efterskänka. Men vad vi egentligen diskuterar är inte principerna för finansiering av sjukvården där har jag inte uppfattat att det är så stor skillnad mellan och Socialdemokraterna utan det är i stället hur vi hanterar asylprocessen. Visst finns det med i frågeställningen, men då är det bättre att hänvisa till ännu en diskussion i ärendet direkt med . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2003/04:57 om Försvarsmaktens grundorganisation 28 Försvarsminister (): har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att garantera att den framtida grundorganisationen i större utsträckning styrs av de krav som fullgörandet av Försvarsmaktens huvuduppgifter ställer. Regeringen fattade beslut om riktlinjer för utarbetandet av underlag om en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten års försvarsbeslut. Med stöd i regeringsbeslutet har jag utsett en arbetsgrupp för att ta fram detta underlag. Regeringen har i riktlinjerna angivit att följande utgångspunkter ska utgöra grunden för arbetet: regeringens beslut om differentierad beredskap inom Försvarsmakten, regeringens beslut med planeringsanvisningar för Försvarsmaktens budgetunderlag samt Försvarsmaktens budgetunderlag med tillhörande delredovisningar. Arbetsgruppen ska ta hänsyn till ett flertal aspekter i sitt arbete. Det gäller försvarspolitiska, ekonomiska och regionalpolitiska aspekter liksom arbetsmiljöaspekter och miljöpolitiska aspekter. De försvarspolitiska aspekterna är av naturliga skäl de mest utvecklade. Arbetsgruppen ska genom sina organisationsförslag skapa en struktur som svarar mot de krav som den nya strukturen med insatsförband, förstärkningsförband och utvecklings- och kompetensresurser ställer. Utöver detta ska den nya organisationen klara krav på bland annat bättre samträning och förbättrad systemkunskap. Riktlinjerna pekar vidare på betydelsen av att den nya organisationen tar hänsyn till att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna kan vidmakthållas och utvecklas. Dessutom understryks vikten av förmågan att hantera specialfunktioner som till exempel luftvärn och artilleri. Sammantaget kan konstateras att de försvarspolitiska aspekterna fått en stor tyngd i riktlinjerna till arbetsgruppen. När det gäller själva arbetssättet kan det framhållas att arbetsgruppen självständigt ska komma fram till ett förslag. Regeringen kommer att ta ställning till arbetsgruppens förslag i samband med beslut om försvarspolitisk proposition . Jag är övertygad om att arbetsgruppens slutgiltiga förslag kommer att bli ett ändamålsenligt underlag för regeringens beslut i försvarsbeslutspropositionen. 29 (): Jag vill tacka försvarsministern för det svar som jag har erhållit. Men inledningsvis är det värt att notera att svaret egentligen inte innehåller några förklaringar om på vilket sätt regionalpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska aspekter skulle stärka försvaret när det gäller dess förmåga att uppfylla de nu fyra existerande huvuduppgifterna. Såtillvida skiljer sig både de regionalpolitiska och de arbetsmarknadspolitiska aspekterna från de andra aspekter som dras upp i regeringens riktlinjer. Jag tänker då till exempel på den ekonomiska aspekten som naturligtvis på ett indirekt sätt har mycket stor betydelse för hur försvaret kan lösa sina framtida uppgifter. Sak samma gäller också arbetsmiljöaspekten och de miljöpolitiska aspekterna som dessutom i många fall följer av lag. Mor denna bakgrund är det inte så förvånande att jag inte heller får något svar på min fråga huruvida försvarsministern är beredd att vidta åtgärder för att ändra på detta förhållande. Jag hade annars gärna välkomnat en sådan bekräftelse från henne och regeringen. vill jag ta upp en sak som sägs i slutet av interpellationssvaret. Det gäller det arbetssätt som präglar arbetet med att ta fram en ny grundorganisation inför nästa års försvarsbeslut. I interpellationssvaret betonas att arbetsgruppen självständigt ska lägga fram ett förslag. Men såvitt jag känner till består denna arbetsgrupp av både representanter för Försvarsmakten och anställda på . Mot den bakgrunden kan man ställa sig frågan: I vilken utsträckning kommer det att vara möjligt att ställa Försvarsmakten som myndighet till ansvar för det förslag som läggs fram? Är inte risken utomordentligt stor att Försvarsmakten för den händelse förslaget inte blir så bra när det förverkligas kommer att hävda att de förslag som lades fram redan var politiskt förankrade i regeringen? 30 Försvarsminister (): Jag måste säga att jag är lite förvånad över att tycker att de aspekter som rör regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik inte har så stor betydelse. Jag har sagt att utgångspunkterna för detta arbete självfallet i första hand handlar om de försvarspolitiska aspekterna kompletterade med ekonomi, miljö och arbetsmiljö, och vi ska ju inte konstruera ett nytt försvar från scratch. Vi har ändå att utgå från att försvaret har bedrivit verksamhet i det här landet som den svenska staten har funnits. Därför kan man inte bortse från att det har bedrivit verksamhet på orter där verksamheten har stor betydelse. Ingen arbetsgivare som fortsatt vill kunna verka med förtroende när man vill etablera sig kan bara bortse från den struktur som finns. Det är viktigt att detta finns med när man tittar på grundorganisationen. I annat fall får vi en annan diskussion efteråt som blir väl så problematisk. Sedan har jag erfarit att den här arbetsgruppens arbetsmodell är samma som den man använde förra gången och att den fungerade bra. Den arbetade med öppna hearingar, tog kontakter och var inget slutet system där man satt och till slut eldade vit rök när man var färdig med ett gemensamt ställningstagande. Att man arbetade på det sättet och hade goda förutsättningar att få fram ett underlag, och att vi nu fullföljer det tidigare försvarsbeslutet anpassat till nya krav och de erfarenheter som vi har gjort, tycker jag visar att den modellen var ganska bra. Därför har jag föreslagit den. 31 (): När försvarsministern tar skydd bakom det faktum att arbetsgrupper vid tidigare försvarsbeslut har sett ut på samma sätt uppfattar jag att hon erkänner att det finns problem när det gäller ansvarsförhållandena mellan å ena sidan myndigheten och å andra sidan . Det är alldeles uppenbart att risken är överhängande att Försvarsmakten vid ett eventuellt misslyckande kommer att skylla på regeringen och på det faktum att besluten som Försvarsmakten arbetar fram under hand förankras hos regeringens representanter i arbetsgruppen. För övrigt hörde försvarsministern helt rätt. sade: De arbetsmarknadspolitiska och de regionalpolitiska aspekterna har ingen betydelse för försvarsförmågan. Jag följer inte riktigt försvarsministerns tankegångar när hon säger att man inte kan bortse från den struktur som finns. Och det är klart att man inte ska göra. Är det på det sättet att Försvarsmakten under en lång rad av år har gjort stora och tunga investeringar i de existerande förbanden i grundorganisationen måste det naturligtvis vara ett förhållande av betydelse när man funderar på vilka som man ska spara och vilka som man ska lägga ned. Men problemet är att genom att de aspekterna inte lika tydligt syns när regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik hålls fram är risken stor att vi får mindre försvar, fru talman, för de pengar som skattebetalarna investerar i Försvarsmakten. Bakgrunden till min fråga är att Försvarsmakten har haft stora problem att leverera till landet som helhet. Man har en väl dokumenterad oförmåga i fråga om kostnadseffektiviteten, och vi upplever att de pengar som vi lägger in i försvaret inte renderar lika stor försvarsförmåga. 32 Försvarsminister (): Först ska jag säga att Försvarsmakten också har möjlighet att redovisa sina ställningstaganden i samband med budgetunderlaget.