prot · GQ09107 · 2003-05-20 00:00:00 — Jag ser ändå att värderingarna i de nya genera-tionerna är betydligt bättre än i de gamla generatio-nerna.Ett huvudproblem är ju också att vi i samhället harväldigt stora löneskillnader, vilket slår vidare på för-äldraförsäkringen i sin tur. Det finns väl också, omman ska leta efter positiva signaler, en ganska bredsamstämmighet i samhället om att vi ska försökabekämpa de här löneskillnaderna så gott det går.Berit Andnor sade tidigare att regeringen tyckeratt taket i föräldraförsäkringen är centralt och viktigt.Jag kan då inte låta bli att tala om vad en polis jagträffade sade. Jag frågade: Vad är detsom är mest prioriterat i ert område? Han sade: Jo,det kan jag berätta. Det är allting. Allt var lika högtprioriterat.Då måste jag ändå ställa frågan: Om det är cent-ralt och viktigt att höja taket, kan då sig någon utgift i statsbudgeten som man möjli-gen skulle kunna dra ned lite på för att ge utrymmeför att höja taket i föräldraförsäkringen?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att jag helt delarAnnika Qarlssons uppfattning i frågan om hur vi skakunna stimulera till ett ökat uttag. Jag tror att det ärden vägen vi ska gå, och det har jag sagt i den diskus-sion som vi har haft. Jag tror att det vore fel att gå inoch lagstifta. Alla vi som har haft och har barn vet juatt livet aldrig är så där enkelt och aldrig följer dendär som man tror finns. Det måste finnas ettutrymme för flexibilitet och för anpassning utifrånden enskilda familjens speciella förhållanden. Jag troratt vi ska ha en ödmjukhet inför detta.Samtidigt ska vi naturligtvis i grundenvara helt överens om, som vi är, att det är bra förbarnen att ha både pappa och mamma eller de föräld-rar som man har, och det är viktigt att se till att viökar uttaget.Precis som sade här ser vi juförändringar. Det sker en utveckling, och jag sermycket fram emot den statistik som jag hoppas kom-mer nu när det gäller den ytterligare pappa- ochmammamånad som vi införde. Jag tror att det hargivit resultat. Men jag tror också att vi kommer att seförändringar framöver, eftersom attityderna radikalthar förändrats. Vi ser att inställningarna har föränd-rats bland de unga föräldrarna.När det gäller budgetprioriteringar är det ju nå-gonting som vi ständigt ägnar oss åt, det vill säga attväga det ena mot det andra. Det är klart att var och enav oss har våra egna särskilda prioriteringar, men detär mycket som ska prioriteras, precis som ChristerNylander sade.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:361 omintegrationen i ÖresundsregionenAnf. 100 Statsrådet ():Fru talman! har i en interpella-tion frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för attpåskynda arbetet med att riva hinder för integration iÖresundsregionen.Jag vill börja med att hänvisa till det svar jag all-deles lämnade på en liknande interpellationfrån . De besked jag då lämnade böri allt väsentligt besvara också den fråga som ChristerNylander nu ställer. Detta är den fjärde interpellatio-nen om . Jag tolkardetta som att det i finns ett starkt intresseoch stöd för Öresundsintegrationen.Den gynnsamma utvecklingen för hängerförstås delvis samman med att skapatnya förutsättningar för samarbete med Köpenhamn-sområdet. visade en rapport från Øresundsin-stituttet att står för av densamlade dansk-svenska ekonomin. Konjunkturned-gången har här i jämförelse varit mindre märkbar än ide två länderna i sin helhet.Länsarbetsnämnden i gav i sin vårprognosnyligen uttryck för en "avvaktande optimism". 5 400nya arbetstillfällen kan skapas i fram till förstakvartalet , vilket motsvarar en tillväxt på 1,2 %.Sysselsättningen förväntas öka mest i , därprognosen spår en ökning på 1,3 %.Som jag sagt arbetar förre danske stats-ministern i sin egenskap som min per-sonlige representant aktivt med att undanröja gräns-hinder mellan de nordiska länderna. Hans arbeteomfattar också . Han uppmärk-sammar inte minst arbetsmarknads- och socialförsäk-ringsfrågor. Vad gäller skattelagstiftningen görs nyaansträngningar mellan och i syfteatt finna för båda parter godtagbara lösningar. När vikommer närmare slutet av ordförandeskap idet nordiska regeringsarbetet blir det tillfälle att be-döma resultaten av våra ansträngningar för att minskagränshindren.Integrationen går framåt, och på båda sidor omsundet arbetas det på att förenkla och förbättra, inteminst informationen för dem som önskar pendla. Härär pådrivande, liksom på andraområden av betydelse för integrationen i Öresundsre-gionen.Anf. 101 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Jag tror att engagemang för de härfrågorna är äkta. Jag vet också att det är väldigtmånga som är väldigt besvikna på att så väldigt litefaktiskt händer i verkligheten. Jag kan konstatera attdet inte heller i det här interpellationssvaret finnsnågra som helst konkreta förslag på hur vi ska gåvidare för att minska krånglet för de människor sompendlar över Öresund.Fru talman! Jag och har diskuteratden här frågan förut, och jag kan lova att vi kommeratt fortsätta diskutera den här frågan till dess att jagser att det faktiskt sker förändringar.Sedan statsrådet blev ansvarig för de här frågornakring Öresundsintegrationen har hon genom olikauttalanden skapat förväntningar och förhoppningarbland väldigt många människor, och det är bra. Mendet räcker inte med förväntningar och förhoppningar.Det behövs ju också förslag och förverkliganden.Sverige är ju som bekant under detta år ordföran-de för det nordiska regeringssamarbetet, och det är enviktig position. Det innebär att bollen ligger hos densvenska regeringen och hos jag vet att är engagerad iden här frågan undrar jag ibland var bromsklossenegentligen finns, eller möjligen vem som är broms-klossen. Är det möjligen någon annan i regeringen?Jag tror att om vi ska komma någon vart med den härfrågan så måste nog både statsministern och finans-ministern engagera sig lite mer. Det är möjligen så attengagemanget hos dessa båda inte är lika stort - jagvet inte. Jag tror till exempel att det är dags för fi-nansministern att lyfta blicken från det kamerala ochse möjligheterna med den tillväxt och den dynamiksom finns i . Det är ju precis så somBerit Andnor säger: Trots alla barriärer är dennaregion den som lyfter svensk tillväxt och det svenskavälståndet väldigt mycket. Eftersom den svenskaekonomin är i ett läge som kräver en mängd åtgärderför att vi ska få fart på tillväxten tycker jag att det ärväldigt konstigt - helt ofattbart - att man inte ser tillatt släppa loss möjligheterna för attagera draglok.Man kan inte påstå att de framgångar som finnssker tack vare politiska beslut. Det är snarare trotsavsaknaden av politiska beslut som det sker framgångoch tillväxt. De som jobbar med integrationsfrågan påplats i och i brukar säga så här: Fö-retagens integration tickar på ganska väl. Det är tregånger fler företag nu än när bron byggdes som harkontakter över sundet. Arbetsmarknadens integrationligger ganska still - kanske backar den till och med iår på grund av den dåliga konjunkturen.Det har förvisso skett ökad flyttning, men den be-ror mer på att man letar efter ett billigare boende änpå att man byter jobb. Djupet och tempot i integratio-nen sinkas av krånglet och de politiska regelverk somfinns och av att man inte river de hindren. Det visarpå att mycket mer skulle kunna hända.Det har gjorts någon utredning och det hålls enmassa högtidstal på konferenser. Men i praktiken skerinte så väldigt mycket. Det är mycket som bordegöras. Pendlarpriset borde sänkas ytterligare. Social-försäkringsreglerna måste ses över. Men framför alltär det skattereglerna som är det viktigaste.Slutsatsen är att integrationen pågår i vardagenmen med ganska låg takt och mycket krångel. Det ärdags för politikerna att leverera och göra sin del avjobbet. Bollen har legat på bord. Hon har fortfarande på sig somordförande i regeringssamarbetet. Jag skulle faktisktvilja ställa ytterligare ett antal frågor.Får vi under det här året se en proposition från re-geringen som tar sikte på en helhetslösning på integ-rationsproblematiken? Förbereds det någon proposi-tion på för att lösa skatte-problemen för Öresundspendlare? Tänker presentera några konkreta lagförslag under restenav året för att göra något åt problemen på socialför-säkringsområdet?Anf. 102 ():Fru talman! har i sin interpella-tion berört ett mycket viktigt ämne, inte minst för ossskåningar och blekingebor men egentligen för helaSverige: Hur går det egentligen med integrationen iÖresundsregionen?Jag ska återge vad som sägs i ett expertutlåtande ien tidning: Det är en svår uppgift, mycket svår. Denordiska länderna har så duktiga byråkrater, och varjelands byråkrati tycker att den lösning de valt är denenda riktiga.De orden är hämtade från en tidningsintervju medPoul . Han fortsätter: Mitt arbete kan baralyckas om båda ländernas ministrar är entusiastiska.Reportern frågar: Är de entusiastiska? Svaret blir.Nej, inte tillräckligt. De är alltför styrda av byråkra-terna. Det är ministrarna som ska styra, och det ska degöra med lite frejdighet och mod.Min fråga till statsrådet blir då: Är det verkligenså att byråkraterna styr?Jag skulle också vilja veta hur statsrådet ser pånågra av de intressanta förslag som kommermed. Är det bra förslag? Kommer de att genomföras?När kan de genomföras? Han säger att medborgarnaska kunna använda sina personnummer i samtliganordiska länder och att den som börjar arbeta i ettannat nordiskt land ska behålla sin gamla a-kassa deförsta sex månaderna. Så har han också förslag tillförändringar i studiestödssystemet, så att det blirlättare att studera i de andra nordiska länderna.Från den plats i där jag är bosatt, ,tänker vi inte bara på betydelse ochMalmö-Köpenhamn-regionen utan vårt hjärta klapparockså för Helsingborg-Helsingör-området. Hur serstatsrådet på samarbetet och integrationsmöjligheter-na i det området?Det blir naturligtvis en följdfråga: Är frågan omen fast förbindelse i form av en tunnel med på dag-ordningen i de internordiska samtalen?Anf. 103 ():Fru talman! Det är en massiv anstormning frånSkånehåll till statsrådet, men vi uppskattar att vi fårtillfälle att debattera frågor som berör vår hem-mafront.Den 6 maj arrangerade Direkt ännu enkonferens om våra komplicerade regler avseendesocialförsäkring på båda sidor av . Jag har ettexempel som gäller två personer. Vi kan kalla demför och . De bor i Dan-mark, och får för sig att han ska börjaarbeta i . De regler och de upplevelser somAnders får vara med om tror jag inte att varken stats-rådet eller jag själv skulle vilja vara med om. Alltingförändras från ganska generösa svenska sjukförsäk-ringsregler, trots att han bor i , till det att deså småningom skiljs åt och hamnar i ren ekonomiskmisär. Detta är ett exempel som jag vill lyfta fram iall korthet och fråga vad statsrådet gör för att vi överhuvud taget ska kunna få en reell och verklig integra-tion i detta område. Avstånden är så korta, inte minsti norra delen av . Där är man på sin arbets-plats med båt.Nere i Baseltrakten, i , ochFrankrike finns ett intressant exempel. Där har manen regional lösning på de problem som vi har i . De tre länderna har enats om att sam-arbeta med en gemensam skattelagstiftning. Om stats-rådet inte har haft möjlighet att besöka den platsenännu så rekommenderar jag henne att kontakta denför att göra ett konkret studiebesök. Jag har glömtnamnet på den, men det är i anslutning till . Därkan man se hur man konkret och verkligt kan lösafrågan om en ganska komplicerad lagstiftning som dehär tre länderna har upplevt. Här är det dessutom treländer, och vi är två.Min fråga är: Skulle det finnas en rimlig möjlighetatt finna en liknande lösning med en speciell lagstift-ning för just ? Jag har tidigare haften debatt med om det, men då vardet mera om skattefrågor. undrar jag om möjlig-heterna finns att vi ska kunna uppleva liknande påsocialförsäkringsområdet.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Jag har skapat stora förväntningar ochförhoppningar, sade . Dem har jagockså! Jag har egna stora förväntningar och förhopp-ningar på det här arbetet. Men jag tror inte att någonhade förväntat sig att jag skulle kunna stå häroch redovisa vilka framsteg som har gjorts underdenna korta tid. Jag tycker att jag har skapat ett gans-ka gott klimat för att gå vidare i det arbete som harpåbörjats tidigare. Jag hoppas att jag i slutet på dettaår ska kunna redovisa en rad konkreta förslag. Mendetta är, som jag har sagt tidigare, inte en kvinnasarbete utan det krävs ett stort engagemang och intres-se från alla nordiska länder. Det här rör inte baraÖresundsområdet.Engagemanget från regeringen är mycket stort. Viprioriterar detta arbete. Men det krävs också att deandra nordiska ländernas regeringar deltar i arbetet.Hittills tycker jag att det har sett bra ut. alldeles utmärkt för detta arbete. Han är en pådri-vare. Han har också den auktoritet, den kunskap ochdet nätverk som krävs i detta sammanhang.Får vi se en proposition om helheten, propositio-ner om skatter och så vidare? Ja, i de fall det krävs föratt integrationen ska gå vidare. Det är mycket möjligt.Jag kan inte utesluta det. Men jag kan inte svarapå om det blir några sådana konkreta förslag.Är det byråkraterna som styr? Det finns en radolika regler, och de flesta tycker att de har upprättatspå mycket goda grunder och försvarar dem helhjärtat.Det gäller inte bara byråkrater utan också mångapolitiker. Det är bara att konstatera att vi måste börjadiskutera att rucka på reglerna eller också bli överensom var gränserna går, om vi ska nå längre i integra-tionen. I det arbetet har vi från svensk sida sagt att detbästa inte får bli det godas fiende. Det innebär att omvi inte hittar den där superba lösningen så kanske vikan göra någonting som är nästan lika bra och arbetautifrån det.För ett par veckor sedan hölls ett seminarium iKarlstad kring frågor som rör vår kommunikationuppe till diskussion - bilarna, långtradarna, handeln,att vi kör över våra gränser.Det har ställts en fråga om en fast förbindelsemellan och . Det är ingentingsom finns i diskussionen just , men jag vet att riks-dagen framöver kommer att diskutera prioriteringarnanär det gäller infrastrukturen. Det finns kanske anled-ning att återkomma till frågan i det sammanhanget.Det har talats om att hitta en egen lösning i gräns-regionen. Jag tror att det blir ganska stora problemmed. Jag kan mycket väl titta på det exempel somKenneth nämner, men jag tror inte att vi skasikta på det i första hand. I stället ska vi försöka hittade enkla, genomförbara lösningarna och se på fråganfrån ett pragmatiskt perspektiv, just för att underlättaför våra medborgare som bor i gränsregioner. Vi harganska många sådana i detta land.Med den ambitionen och den inriktningen arbetarjag vidare. Till min hjälp har jag bara engageradekolleger och dessutom , som är en sär-skild pådrivare i detta arbete. Jag har alltså goda för-hoppningar.Anf. 105 ():Fru talman! Ja, har goda förhopp-ningar och hopp om att i slutet av detta år kunnaleverera. Jag förstår att hoppas det. Jagkommer ihåg en artikel , jag trordet var i , där hon uttalade sig ochsade att det vore skrutt om vi inte fick ett rejält ge-nombrott på detta område under det år som ärordförandeland. Jag tänker ha kvar den artikeln ett tagtill - åtminstone till.Regionen kring är full av människor somser många nya möjligheter i och med att integrationenkommer i gång. När bron byggdes sade politikerna attden byggs för att skapa en gemensam bostads- ocharbetsmarknad i . Det var det utta-lade huvudsyftet med Öresundsbron.Berit Andnor har sagt att det ska vara likaenkelt att pendla över till som detär att pendla inom . Jag delar till fullo denvisionen. Men då är det att också börja levererade beslut som krävs för att kunna riva barriärerna. Detfinns många barriärer, inte minst när det gäller arbets-och bostadsmarknaden.Om man inte fullföljer dessa beslut anser jag har lurat väljarna. Det gäller alltså den motive-ring till att bygga bron som man en gång levereradetill väljarna. Att bara måla upp visioner och sedaninte orka genomföra ens små steg för att nå dem visarpå bristande politiskt ledarskap.Ett väldigt bra beslut som är fattat är att man harutsett till särskild ombudsman - ellervad han nu kallas. citerade Schlütersom sagt att ministrarna måste vara entusiastiska ochatt de kanske inte alltid är det. Jag vet att är entusiastisk och brinner för dessa frågor.Min slutsats efter att ha följt den här debatten un-der är dock att det inte bara handlar om att enminister ska vara entusiastisk, eller att bara PoulSchlüter ska vara entusiastisk, utan det krävs att rege-ringarna tar frågan på mycket större allvar.Jag tror att statsministern måste gå ut och hävdaatt den här frågan ska prioriteras. Jag tror också attdet är dags för finansministern att lyfta blicken och seatt om man får fart på denna region är det bra ävenför resten av Sverige.Det är klart att detta går att lösa. Jag måste erkän-na att jag ibland tvivlar på om den politiska viljanfinns. Att vill se framgångar, och atthon inte vill att det ska bli en skruttperiod när Sverigeär ordförande, är jag alldeles övertygad om. Mennågonstans måste det finnas en bromskloss.Danskarna säger exakt samma sak som vi, nämli-gen att de verkligen vill men att problemet är densvenska regeringen. Man kan inte hålla på att skyllapå varandra på det sättet. I stället måste man lyfta uppfrågan på högsta nivå i respektive regering.Jag måste få ställa frågan: Handen på hjärtat, BeritAndnor, känner du att du i regeringen har fullt stödför att driva dessa frågor? Statsministern ska ju pratapå . Kommer hanatt brinna lika mycket för dessa frågor när han pratardär ? Kommer han att lägga framnågra konkreta förslag? Kommer han att där försökanå fram till ett genombrott i förhandlingarna medDanmark?Anf. 106 ():Fru talman! kallas i tidningsartikelnför torped. Torpeder avancerar jusnabbt mot målet, och för det mesta träffar de mitt iprick. Det tycker jag att han också gör med sina skar-pa och kloka förslag. Vi bör efterlysa lite mer torped-fart och målinriktning hos berörda ministrar när detgäller integrationsprocessen i Öresundsregionen.Vid Nordiska ministerrådets oktobermöte i integrationen en huvudfråga. Om jag har förståttsaken rätt ska förslagen ha förankrats irespektive land. Vi får därför hoppas att alla inblan-dade tittar i sin almanacka och noterar att oktober inteligger så långt borta och därför inriktar sig på att nåsnabba resultat.Den första meningen på danska som jag lärde migi skolan löd "vær kun rolig"; "rolig" på danska bety-der "lugn". För att det ska bli riktigt roligt och lugntinför framtiden behöver integrationsarbetet påskyn-das. Jag ber statsrådet att ta med den hälsningen tillkollegerna i regeringen.Anf. 107 ():Fru talman! Jag förväntar mig inte att ska kunna ge svar på hur vi löser hela den härstora problematiken och applicerar det koncept somman har i , och Frankrike.Integrationen går naturligtvis framåt. Det är ingentvekan om den saken. Beklagligt nog är emellertidhindren fortfarande stora. Det är inte så många årsedan som man förändrade lagstiftningen till detsämre för svenskarna. Danskarna vann på det.Min konkreta fråga är: Vad har förstöd i regeringen för att vi tydligt ska finna en lösningpå problematiken i ?Det låter så vackert när man säger att vi har byggtbron. Javisst, vi har förbundit länderna. Men detkrävs ett steg till i form av en kraftfull satsning ochett handfast beslut för att vi över huvud taget skakunna nå fram till en fullkomlig befrielse från dekonstiga regler som gör integrationsarbetet svårare istället för enklare.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! har vi ses-sion i . Då kommer och jag attredovisa det arbete som vi har bedrivit. Jag harstora förhoppningar och förväntningar inför den re-dovisningen och hoppas att vi verkligen kan redovisaen rad konkreta resultat.Däremot kan jag redan nu säga, och det har jagockså sagt i tidigare debatter, att vi inte kommer attha allt på plats och att allt är fixt och färdigt. Det ären illusion att tro det eftersom det händersaker och ting. Samhället förändras och utvecklas,vilket vi nu ser också i integrationsarbetet. Nya sakerdyker upp som vi inte hade tänkt på tidigare.När det gäller stödet i regeringen kan jag bara sä-ga att vi alla är besjälade av att förbättra integrationenmellan de nordiska länderna. Det kräver dock att intebara vi i och den ochriksdagen är överens om detta, utan att det ocksåfinns ett lika stort engagemang och en lika stor vilja ide övriga nordiska länderna.Det hela bygger på att vi blir överens. Då är detinte bara harmonisering som gäller, vilket jag ocksåhela tiden har sagt. handlar det ävenom att klara ut vad som gäller och ge en förbättradinformation. Det är ett viktigt inslag i det fortsattaarbetet.Jag tror inte att vi får en helt harmoniserad skat-telagstiftning. Vi har olika uppbyggnader, och detkommer vi att ha också . Däremot ska vise till att de som pendlar över gränserna vet vad somgäller. Dessutom ska vi ta bort en del hinder.Det pågår konkreta förhandlingar mellan Sverigeoch . De förhandlingarna är mycket seriösa,men det är som ni vet ingenting som man står i riks-dagens talarstol och redovisar. Inte heller ,när statsministern är i , kommer det att blinågot avslöjande av de interna diskussioner sompågår. Det hoppas jag att ni har förståelse för. Detviktiga är ju att vi försöker nå framgång inom det härområdet, och det sker mycket seriösa ansträngningarfrån båda håll för att vi ska hitta en lösning på skatte-frågorna som är på tapeten.Låt oss också komma ihåg, och uppre-pa, att det sker en positiv utveckling i Öresundsregio-nen. Det är en fantastisk region med enormt finautvecklingsmöjligheter.Naturligtvis kan tillväxten stimuleras ytterligare.Vi är helt överens om att där finns en oerhörd ut-vecklingspotential. Det har också skett en positivutveckling, och jag tror att den utvecklingen kommeratt fortgå. Vi ska göra precis allt vad vi kan för attdriva detta arbete framåt under det svenska ordföran-deskapet. Det är emellertid viktigt att arbetet drivsvidare också när nästa land tar vid eftersom jag troratt en rad hinder trots allt kommer att återstå.Anf. 109 ():Fru talman! Vi är åtminstone överens om att det ären fantastiskt region. Men jag måste ändå säga att jaghar hört det så och under så många år.Det har inte bara jag gjort utan också många andra.Det måste snart vara dags att leverera också litelösningar och konkreta förslag. Men det är inte nogmed det. Jag tror säkert att och kan komma fram till ett antal konkreta för-slag. Men man måste också implementera dem, gåvidare och genomföra dem.Olof sade att politik är att vilja. Jag villhävda att hade fel. Det räcker inte att baravilja. Man måste kunna också. Man måste kunnasamla stöd för sina idéer och sin egen vilja.Därför är det så viktigt att engage-mang och engagemang inte klingarohört utan att det också finns resonansbotten i rege-ringen. Det gäller framför allt från statsministern ochfinansministern och kanske också näringsministern,som jobbat med dessa frågor förut.Vi kommer nog annars aldrig att se någon förbätt-ring. Vi kommer då att fortsätta debattera frågan år utoch år in, vänta på förslag och säga att det sker såmycket positivt. Det sker väldigt mycket positivt.Men det sker trots politiken och inte tack vare politi-ken.It takes two to tango, var det någon som sade.Självklart är det så att båda regeringar måste samar-beta för att hitta lösningar. Danska regeringen sägerprecis samma sak. Den lägger fram en massa kon-kreta förslag, har en massa idéer och presenterar dem.Den skyller på att den har ettbristande intresse.Kanske är det ändå så att det snart får vara slut påatt man skyller på varandra och börjar dansa i stället.Det gör faktiskt ingeting om båda bjuder upp. Då blirdet definitivt något av det.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! I alla fall sedan jag blev nordisk sam-arbetsminister har jag inte upplevt att vi skyller påvarandra, tvärtom. Jag tycker att vi har ett alldelesutmärkt samarbetsklimat.