prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Tillgrund för den reservationen ligger en folkpartimotion.I sina huvuddelar är den motionen tillgodosedd ,och därför blir reservationens krav på utredning avreglerna för bidrag vid utlandsstudier lite svårbegrip-ligt. Läser man reservationen får man ingen som helstvägledning till vad man ska titta på, vilka delar detska innehålla eller vilka förväntningar man har pådetta. Det är ett väldigt otydligt medskick från reser-vanternas sida. Jag har svårt att riktigt förstå vad detär man vill med den utredningen, och det är väl ocksågrunden till att utbildningsutskottets majoritet harsagt att man inte ställer sig bakom det kravet.Miljöpartiet har tagit upp frågan om studiestöd förvuxna romer. Självfallet är det en viktig grupp, precissom andra grupper som har kort och bristfällig ut-bildning, och det är viktigt att de får möjlighet attstudera. Jag menar att den möjligheten också finns,dels genom de som det så kallade rekryte-ringsbidraget kan erhållas, dels genom de studieme-del i som kan erhållas därutöver.Därför torde möjligheten för dessa grupper att studerasom vuxna finnas inom ramen för de nuvarande stöd-formerna.Låt mig sist och slutligen bara konstatera att kdhar föreslagit ett nytt studiestödssystem för vuxna.När jag läser förslaget blir jag inte klok på hur det ärtänkt att fungera. Man ska ha chans att kompletteragrundskole- och gymnasiebetyg om man inte harsådana. Men finns det ett annat system somhandlar om att yrkesverksamma ska hamna utanföroch ha ett eget system. Då blir jag inte klok på vilkaden första gruppen avser, och vad som i så fall ärvolymen, finansieringen och kostnaden för det sys-temet.Det som framgår klart av kd:s krav är att det sys-tem man har tänkt sig blir sämre för dem som ärmellan 20 och . De får drygt en halvering av detstöd som de erhåller . Vi kan också se att sys-temet blir kostnadsdrivande därutöver, om man intetänker sänka utbildningsvolymen.Jag vill avsluta med att yrka avslag på samtligareservationer som finns i detta betänkande och bifalltill förslaget i betänkandet i dess helhet.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Jag ska börja med den del som hand-lar om finansieringen av förslag. Vi lägger inga ofi-nansierade förslag i denna kammare från Moderater-nas sida. Det kommer alltså attfinnas en möjlighet att i vår budget slanta upp för deförslag som vi kommer med. Men tanken på att utreda studiestödssystem-et på nytt, och därför är det väldigt svårt att definieravar pengarna ska läggas.Min fråga handlar däremot i huvudsak om någon-ting annat. förlade i mitten av70-talet utbildningar till i Eng-land. Det är ganska många studenter på Göteborgsuniversitet som vill studera vid den här institutionen.De söker då dit men blir antagna av University ofSussex. Det innebär att dessa studenter sägs läsa vidsvenskt universitet och anses alltså inte bedriva sinastudier utomlands. Det innebär att de inte heller fårsamma studiemedelsbelopp som de som söker tillsamma utländska universitet genom till exempel ettutbytesprogram. Det är naturligtvis inte bra.Min fråga till är: Anser Socialde-mokraterna att det är rimligt att det får se ut på det härviset? Om det inte är rimligt, vad tänker man i så fallgöra åt saken?Anf. 197 () replik:Fru talman! Jag noterade att sadeatt hans fråga i huvudsak handlade om Göteborgsuniversitet. Jag uppfattade nog att huvudanförandet ihuvudsak handlade om det som inte finns i betänkan-det, nämligen kårobligatoriet och plan- och byggfrå-gor.När det gäller de som studerar vid utländska uni-versitet finns det ett fungerande regelverk för detta.När det gäller svenska universitet som förlägger delarav sin utbildning utomlands följer de det svenskasystemet. majoritet har inte settnågon anledning att ändra på det.Om jag har förstått saken rätt har väl inte Mode-raterna lyckats övertyga något annat parti än sitt egetom att ändra det systemet. Jag är inte beredd att för-orda en förändring av det.Sedan säger när det gäller ettnytt studiestödssystem att naturligtviskommer att finansiera det när de lägger det. Men föross i kammaren vore det intressant att få något slagshint om vad vi pratar om. har ni vid varjebudgethantering lagt mindre pengar på studiestöd ände som har kommit från den nuvarande samarbetsko-alitionen.Är det inriktningen för reformeringen även fram-över att det ska kosta mindre än ? Eller har ninågon ambitionsnivå ekonomiskt sett som ni siktar pånär ni nu lägger de här förslagen? Eller finns detingen beräkning alls, utan det får bli vad det råkarbli? Det skulle vara spännande att höra hur Modera-terna har tänkt om studiestödssystemets finansieringframöver.Anf. 198 () re-plik:Fru talman! Det är helt riktigt att kårobligatorietoch bostadsfrågan inte är direkt nämnda i betänkan-det, men visst hänger de ihop med de frågor som vidiskuterar här, inte minst när det gäller kårobligatori-et. Det innebär att man tar pengar från studenternavarje termin. Det är inga små summor som det hand-lar om.Sedan fick jag inget svar från utbildningsutskot-tets ordförande på frågan om gånger som utbildningsministern har framträtt häri kammaren och diskuterat den frågan har han inteansett att det gör någonting att dessa studenter får ettantal tusenlappar mindre på grund av dettaantagningssystem. Det tycker vi är mycket märkligt. Iett globaliserat tidevarv är det nödvändigt att även detsvenska studiemedelssystemet är uppdaterat så inte lämnar utrymme för den här typen av bris-ter. Det är betecknande att man inte tänker sig någrareformer där.Naturligtvis kan man stå här och diskutera sum-morna i budgeten och förhållandet till övriga borger-liga partier. Vi kommer nog överens när det blir dagsdärför att vi måste komma överens.Men det också betecknande att även om studie-medelssystemet har reformerats är det på intet sätt såatt man har kommit till rätta med de stora brister somfinns, och då tänker jag särskilt på de vuxenstuderan-de som är utsatta för en djungel av olika bi-dragsformer. Det är inte helt lätt att föra en seriösdiskussion om de frågorna så länge som systemet ärså pass diversifierat för de vuxenstuderande som detfaktiskt är - för att ta ett exempel.Anf. 199 () replik:Fru talman! När det gäller universitetsade jag att vi inte är beredda att ändra det nuvaranderegelverket, och det får väl tydas som att mitt svar ärnej.Det är klart att det finns brister i studiemedels-systemet, och det kommer det alltid att finnas. Det ärju därför som vi ständigt jobbar med att förändra det.Det var intressant att tog upp vux-enutbildningen som exempel på svårigheter.Ett sätt att göra regelverket enklare för de vuxen-studerande är ju att göra det som före-slår, nämligen att ta bort bidraget helt och hållet ochfastställa det till noll. Det är klart att då blir inte re-gelverket särskilt komplicerat. Men det är inte denambitionsnivån som vi socialdemokrater och inteheller majoriteten i har, utan vi vill skapaförutsättningar för så många som möjligt att varaaktiva och ta del av det livslånga lärandet.Ska man göra det och också komma till rätta meden del av de problem som har nämnts från talarstolenfår man nog vara så god att ställa upp för en del av deförutsättningar som krävs för att alla ska få möjlig-heter att skaffa sig kunskaper. Då är till exempelrekryteringsstödet, som flera av partierockså förordar, en viktig ingrediens om man skagynna vuxnas möjligheter till studier.Det är synd att vill göra regelverketså enkelt att bidraget helt försvinner.Anf. 200 () replik:Fru talman! redovisade en hel delav vår historik och vad vi i de olika partierna hade föråsikter. Jag vill kort kommentera det.När det gäller budgethöjningen kan jag säga direktatt har fel. har finansieradeförslag, och vi föreslår en höjning av totalbeloppet föralla studerande. Det är - liksom alla våra övriga för-ändringar i studiestödssystemet - beräknat på detantal studenter som vi antar kommer att ansöka omstudiemedel, och det är alltså finansierat i vår to-tallösning.Sedan är det en annan sak att vi under de senasteåren har räknat med färre vuxenstuderande än rege-ringen, och regeringen själv har gått ned tillFolkpartiets nivå. Ni har alltså kommet eftermedan våra beräkningar har stämt med det sökan-detryck som har funnits till vuxenutbildningen. Men,som sagt, vårt förslag till höjning av totalbeloppet ärfinansierat.De som får rekryteringsbidrag slipper att lånapengar. Eftersom nämnde funktions-hindrade elever vill jag påminna om att isamband med studiemedelsreformen motionerade omatt funktionshindrade som på grund av sitt funktions-hinder behöver på sig för sina studier skakunna få ett bidrag utan att behöva låna pengar. Dengruppen har vi velat prioritera som en grupp som intebehöver låna pengar.På tal om prioriterade grupper ska de kunna få etttilläggslån. Min fråga till är: Anser inteJan att studerande med barn borde vara enprioriterad grupp i studiestödssystemet?Anf. 201 () replik:Fru talman! sade att jag pratade omhistoriken. Det är möjligen sant eftersom jag beskrevhur det nya studiestödssystemet ser ut. Den som läserprotokollet kan se att jag har en frände i gjorde samma sak, fast utifrån poli-tik.Sedan sade jag inte att inte hade finan-sierat sina budgetförslag. Jag sade att ni hade drygt2,1 miljarder mindre till studiestöd än vad vi social-demokrater har.Ulf aktade sig naturligtvis noga för attprata om framtiden, men det gjorde jag. Om man villreformera studiemedelssystemet bör man ha en ambi-tionsnivå. Om man inte ska försämra i samband medreformeringen bör man se till att avsätta mera pengar.Det var utifrån detta som jag sade att jag inte sernågonting av dessa goda ambitioner. Jag undrade omdet fanns några funderingar kring hur mycket pengarsom man möjligen skulle kunna tänka sig att tillföra.Ulf beskrev 200-kronan som en förbätt-ring för studenterna. Den betalas ju av de vuxenstude-rande. Det är sanningen. Men ni har i ert budgetför-slag plockat bort de drygt 1,7 miljarder som rekryte-ringsbidraget uppgår till. Det tycker jag är synd. Denprioriteringen har inte vi velat göra.När det gäller studerande med barn pågårju nu den studiesociala utredningen. Den har fått somtilläggsdirektiv att se över den frågan, så jag antar attvi här i får chans att åter-komma till den debatten.Anf. 202 () replik:Fru talman! Just de mellan 1 ½ och 2 miljardernasom det så kallade rekryteringsbidraget kostar är ettexempel på en dålig prioritering när det gäller hurman ska reformera studiestödssystemet i framtiden.Vi har sagt nej till detta bidrag som inte alls gälleralla vuxenstuderande utan bara vissa som kommunalatjänstemän ska välja ut. De hade kanske haft meraglädje av att delta i reguljär arbetsmarknadsutbild-ning. Genom att använda dessa pengar till att förbätt-ra för alla har vi tagit ett första steg för en långsiktigreformering av studiemedelssystemet.Vi diskuterade detta med barnfamiljer och inteminst ensamstående med barn när sys-temet beslutades. har Socialdemokraternahela tiden sagt nej till att de ska få utnyttja möjlighe-ten till tilläggslån i studiestödssystemet.Nu kom det ett tilläggsdirektiv för någon månadsedan om att man ska utreda barnfamiljernas förhål-landen. Men ni har sagt nej till att låta demfå möjlighet till tilläggslån. Därför måste jag upprepafrågan: Varför tycker ni inte att studerande med barnär en prioriterad grupp?Anf. 203 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att un-der senare år tyvärr har haft en tradition av att varadet parti som är minst intresserat av vuxenutbildning,om man tittar på de satsningar som görs. har nihamnat i samma läge som när det gällerrekryteringsstödet, och det beror väl på att det inte gåratt komma lägre än till noll. har utkäm-pat ärans strider på det området.Ulf säger att det rör sig om grupper somman inte vill prioritera. Ja, grupperna består av ar-betslösa, människor som riskerar att bli arbetslösa ochsom behöver kompetensförsörjning eller av funk-tionshindrade. Jag har respekt för att ni vill prioriterabort dessa grupper, men jag är inte beredd att göradet. Det är därför som de drygt 1,7 miljarderna i åretsbudet är ett viktigt inslag för att ge fler möjlighet attrusta sig för det samhällsuppdrag som man vill ta påsig.Sedan återkommer till barnfamiljerna.Vi har försökt att göra insatser för barnfamiljernaäven utanför studiestödssystemet genom att höjabarnbidraget, genom att sänka avgifterna i barnom-sorgen och genom att höja den sjukpenninggrundandeinkomsten. Dessutom har vi tillsatt den studiesocialautredningen som har i uppdrag att titta på denna frå-ga, och då får vi chans att återkomma till den. Menman ska komma ihåg att en del av de ambitioner somvi har haft med studiestöden har stäckatsav den dåliga ekonomi som vi ärvde av den regeringsom var med och röstade fram och sommisskötte ekonomin i början av 90-talet.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! Låt mig först med tillfredsställelsehälsa att insett att i studiemedelsfråganär regeringsunderlagets partitrojka en släpvagn. Rege-ringsunderlaget har sackat efter när det gäller sats-ningarna på studiemedelssystemet. Som mycket riktigt konstaterade blev resultatet avregeringsunderlagets budgetförhandlingar att mandrog ned ordentligt på det här utgiftsområdet. Vikristdemokrater satsar mer än regeringsunderlaget påstudiemedelsområdet.Jag vill återkomma till situationen för studerandemed barn, . Vi har hört här att oerhörtmånga studerande med barn fastnar i socialbidrags-fällan. De hänvisas till det kommunala försörj-ningsinstrumentet för att klara sin vardagliga försörj-ning, för att klara mat, för att klara kläder - för attklara en vardag.Vad gör då regeringsunderlaget åt detta? TyckerJan att det är rimligt att så många är hänvi-sade till socialbidrag? Tycker att det ärrimligt att regeringen tillsätter en studiesocial utred-ning som inte får lägga fram förslag som har att göramed gränsdragningen mellan studiestödet och ar-betslöshetskassan? Det verkar vara en fredad ko i densocialdemokratiska regeringspolitiken.Fru talman! Tycker verkligen attdet är rimligt att regeringen tillsätter en utredningsom har ett så litet mandat att göra så lite för en såstor grupp?Anf. 205 () replik:Fru talman! Frågan om de studerande med barnhar jag redan svarat på två gånger. Vi får möjlighetatt återkomma till den frågan och ta ställning till deeventuella insatser som kan tänkas bli följden av detarbete som pågår. Vi får vänta till dess med dendiskussionen.Torsten berömmer sig av att ha ett hög-re anslag i budgeten än vad regeringskon-stellationen har och gläder sig över det. Det tycker jagär bra att han kan göra. kan jag ställa frå-gan till : Hur mycket hade detblivit kvar av detta om du hade tvingats att samregeramed och , som inte vill hanågra pengar på det här området? Hur långt hade nidå kommit i förhandlingarna? Och hur mycket hadeni lyckats freda av det som vi har hört att man frånFolkpartiets och sida betraktar somslöseri med pengar, detta att satsa på arbetslösa ochfunktionshindrade via rekryteringsstödet, som vi nuhar gjort? Det skulle vara intressant att höra TorstenLindströms bedömning i den frågan. Jag tror attTorsten har större bekymmer med Folk-partiet och än vad vi tre partier har, somfaktiskt har åstadkommit pengar på det här området.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Regeringsunderlaget har åstadkommitmindre pengar än i det kristdemokratiska förslaget.Sedan tror jag nog att vi i en regeringssituationkommer att komma överens. Det har vi gjort förut,och det kommer vi säkert att göra igen.Fru talman! glider här och villvänta på utredningen. gällde inte min fråga vadutredningen ska komma fram till, utan min frågagällde varför utredningen inte får komma med deförslag som kanske krävs när det gäller gränsdrag-ningarna mellan studiestödet och arbetslöshetsförsäk-ringen. Är det inte att bakbinda utredningen i förvägatt inte ge utredningen det mandat den kan behöva?Fru talman! Jag ber inte att titta ispåkulan och gissa vad utredningen kommer fram till.Den diskussionen kan vi spara och ta . ,fru talman, vill jag fråga : Är inte dettaatt bakbinda utredningen och omöjliggöra de refor-mer som behövs för att studerande med barn skakunna ha en dräglig vardagstillvaro?Anf. 207 () replik:Fru talman! Som jag har uppfattat det under fleraår har , hans parti och andra efter-lyst en studiesocial utredning. har vi en studieso-cial utredning, och då kritiserar innan vi har sett resultatet av den. Jag tycker attdet vore bra om vi fick se resultatet av utredningenoch de förslag som läggs fram innan man kritiserar deresultat som kan komma fram. Jag tror också att vikan ha en bättre debatt om innehållet i utredningenom den faktiskt får presentera förslagen först.Sedan den andra frågan om storleken på rekryte-ringsstödet - jodå, jag tror säkert att ni kan kommaöverens. Men det var inte det jag frågade om, utan detvar vem som ska bestämma nivån på rekryteringsstö-det och satsningarna på vuxenstudier. Är det TorstenLindström eller är det och ?Jag kan bara konstatera att jag inte fick något svar,och det kanske är säkrast så för . 208 ():Fru talman! En del av de här frågorna känns gans-ka välbekanta. Jag tror att vi känner igen rätt mångaav motionerna. har inga motioner. Jagvill därför börja med att yrka bifall till förslagen tillriksdagsbeslut i utbildningsutskottets betänkande.För oss i är det viktigt att i principkunna jämställa studier med arbete. Det är vår mål-sättning. Vi tycker inte att studenter ska exkluderas inågot sammanhang och från andra stödsystem, utande ska behandlas på samma sätt som de som för-värvsarbetar.I det långa perspektivet är det vårt mål att genom-föra studielön. Men i det korta perspektivet vill viprioritera en höjning av totalbeloppet i studiestödet,eftersom studenterna som grupp faktiskt har tappatavsevärt i konsumtionsutrymme under de senare åren.Därefter skulle vi vilja höja bidragsnivån ytterligare.Det är för oss angelägna reformer som vi vill med-verka till att skapa utrymme för så fort det nu så osäk-ra ekonomiska läget har stabiliserats och det finns etttillräckligt finansiellt utrymme för ytterligare refor-mer.Vi är, liksom alla andra här, också väldigt gladaöver och nöjda med den studiesociala utredning somnu är i gång och som ska se över hur studenterna ärrelaterade till andra trygghetssystem. Men vi är liteförvånade över att flera partier nu går upp och sägeratt det vore ju bra om det inte bara varit en analysman skulle göra utan att man också hade kunnatkomma med konkreta förslag. Det var precis det vimotionerade om för sedan, ochutbildningsutskottet behandlade motionen. Då fickden inget stöd.Vänsterpartiet står bakom det nuvarande studi-estödssystemet. Vi tycker att det är en produkt av ett,enligt min mening, fruktbart samarbete mellan Soci-aldemokraterna, . Vibedömer det nuvarande systemet i förhållande till dettidigare som lättare att överblicka för studenterna. Detär en fördel att det är både sammanhållet och enhet-ligt. Därmed tycker vi också att det har blivit rättvisa-re.Möjligheten att studera med förhöjd bidragsnivåoch möjligheten att ansöka om tilläggslån för demsom inte har nått treårig gymnasiekompetens harockså en klart utjämnande effekt. Men vi skulle gärnase att möjligheten till tilläggslån utvidgades just tillgruppen studenter med barn och en större försörj-ningsbörda.Vi tycker också att det här systemet har blivitmycket lättare och därmed också billigare att admi-nistrera. Det ger studenterna minskad skuldsättning,men det ger också studenterna ett ökat ansvar förlånen. Studenterna måste nu i högre grad än tidigareplanera sina studier och vara målinriktade i sina val.Det är vi medvetna om.Tillsammans med andra stödformer som inte allaär studiestödsformer, exempelvis aktivitetsersättningnär det gäller arbetsmarknadsutbildningarna ochrekryteringsbidraget, som jag inte vill kalla en studi-estödsform - det är någonting helt annat - har detnuvarande studiestödet mycket av den flexibilitet somjag tycker krävs för att möta behovet hos enskildaindivider i olika situationer, individer som lever undervitt skilda livsbetingelser.Det, sammantaget med ett eventuellt kommandeindividuellt kompetenssparande kan, om det är rättutformat, ytterligare förstärka den här flexibiliteten.Men jag tycker också att inget i denna värld är så braatt man inte kan behöva förbättra det. Det finns ävennu saker som behöver förbättras och utvecklas.Först gäller det den ökande gruppen studerandemed barn. Där har samarbetspartierna i det så kallade121-punktprogrammet, som berättar vad vi vill försö-ka åstadkomma under den här mandatperioden,tydliggjort en gemensam ambition att stödja just dengruppen av studenter, kanske genom att införa ettbarntillägg för studerande.Nu har ju också, som redan har nämnts här, denstudiesociala utredningen fått uppdraget att se överhur ett sådant här eventuellt barntillägg skulle kunnautformas och vilka konsekvenser det skulle kunna få.Det andra som vi tycker att man måste se över föratt förbättra det här är att det ska kunna gå att kombi-nera deltidssjukskrivning med deltidsstudier. Det ärspeciellt viktigt nu med tanke på hur vi diskuterarkring de höga sjukförsäkringstalen. Den frågan analy-seras ju också nu genom utredningen om skyddstiderför sjukpenninggrundande inkomst. Vi förväntar ossatt det kommer att bli ett bra, skarpt förslag där.Ett tredje problem som återstår, och som jag kän-ner starkt för, är de personer som har fyllt ochkanske är något äldre. De har i dagens läge ganskasmå möjligheter till kompetensutveckling och studier.Här vill jag säga att jag tycker att det finns en brist isystemet.Jag tänkte att jag skulle läsa igenom alla de härmotionerna även om jag tyckte att jag kände igen endel. Då är det särskilt en som jag tycker är förvånan-de, och det är faktiskt . Man villha ett nytt studiefinansieringssystem med rätt för denenskilde att fullfölja sina gymnasiestudier upp till 25års ålder. Det låter ju jättebra. Men studierna undergymnasietiden ska finansieras med ett gymnasie-bidrag och det är, hör och häpna, på permånad. Det är ungefär som barnbidraget. Det ska manfå, om jag har tolkat kd rätt fram tills att man fyllt 25år.Då måste ju vilja förlänga för-sörjningsansvaret för föräldrarna fram tills dess attderas barn har fyllt . Det känns som någontinghögst orimligt. Och det är inte bara ett förlängt föräld-raansvar som känns orimligt, utan ett föräldraansvar idet här fallet innebär ju också ett förlängt föräldrabe-roende. När ska vi betrakta människor som vuxna?Sedan vill man, det har ocksånämnt, för dem som är , upp till ,ha ett hundraprocentigt skattefritt bidrag motsvarande1 . Och så ska man kunna lånahögst till detta. Det ska faktisktbli jättespännande att se hur skakunna finansiera det här, för det kostar väldigt myck-et pengar. Jag skulle vilja säga så här: Jag hoppas attjag skulle kunna få svar här på hur mycketpengar har beräknat till detta.Innan ni lägger ett sådant här avancerat förslag måsteni i alla fall på något sätt ha gjort någon typ av kost-nadsberäkningar.Men det är klart, man kan göra som de borgerligapartierna ibland gör, och som Kristdemokraternaockså gör. Man kan alltså minska antalet studerande.På så sätt får man något slags balans i systemet, alltsåfärre får mer. Men då uppstår andra problem, nämli-gen att i det långa loppet är förtjänt av, ochbehöver ha, en välutbildad befolkning. Det är medkompetensutveckling och en hög generell utbild-ningsnivå som vi i det här landet kan konkurrera. Detär grunden både för tillväxten och välfärden.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Jag ber att få försäkra Britt-MarieDanestig om att i de beräkningar som Riksdagensutredningstjänst har gjort på Kristdemokraternasuppdrag, och som jag håller upp här framför i kammaren, finns de frågor väcker tillgodosedda.Sedan är det ju så, fru talman, att ett nytt studi-estödssystem fyller olika syften och kommer att infö-ras stegvis. är mycket välkom-men att läsa våra budgetförslag också inför komman-de år. Jag ber att få erinra om attinför 2003 satsade vi mer på det totala studiemedels-systemet än vad och deras partikamra-ter i regeringstrojkan klarade av.Sedan frågar om situationenför de vuxenstuderande.