prot · GQ09102 · 2003-05-13 00:00:00 — 65 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig säga att det också glädermig att vi har ett gott samarbete med närdet gäller avsättningar av skog och skogspolitiken.Visst finns det skillnader mellan olika delar av landetoch det är betydligt dyrare att inköpa skogsmark isödra . Det är också ofta svårare att få ersätt-ningsmark där. Jag vill dock säga att vi har gjortrekognosceringar om hur arbetet går till. Det är läns-styrelserna som inventerar, tar reda på vad som behö-ver göras och rapporterar till . Härfinns ett samspel mellan regional och nationell nivå.Jag har inte uppfattat att länsstyrelserna skulle behövamöjligheten att göra det på egen hand. Här sker ettsamspel mellan regional och nationell nivå.Ingegerd Saarinen efterfrågar lite mer kreativitetnär det gäller att få till stånd större reservatsbildning-ar. Jag vill vidhålla vår uppfattning att det inte ärekonomiska problem som står i vägen. När det gällertill exempel tror jag att det är andrahinder som kan vara för handen när det gäller att hittabra, sammanhängande områden och kunna genomföradet.Naturvårdsverket skulle kunna förhandla direktmed stora skogsbolag, menar . mån vi vill avsätta riktigt stora områden på natio-nell nivå är det nationalparksinstrumentet som äraktuellt. Jag tror inte att detta är rätta vägen att gå. Vihar en fungerande form där den regionala nivån ändåspelar huvudrollen. Det är där man har god kunskapom de skogar som finns i det egna området.Jag är öppen för att vi fortsätter att diskutera kre-ativa lösningar. Visst behöver vi idéer och förslag omhur vi ska kunna förverkliga politiken. Min uppfatt-ning är dock att vi har ett fungerande system , ettsystem där den regionala nivån spelar en viktig rolloch den nationella nivån har goda resurser.Jag har för tillfället inte för avsikt att styra tydli-gare från nationell nivå i de enskilda ärendena. Jagvill se det som ett långsiktigt arbete som länsstyrelseoch naturvårdsverk sköter, i huvudsak på ett bra sätt.Men som jag sade i mitt inledande anförande har viockså sett problem till exempel när det gäller denstatliga skogsmarken. Därför har jag gett ett uppdrag,för att vi ska få in ett gott kunskapsunderlag och seom åtgärder behövs.Anf. 66 ():Herr talman! Ministern nämner att Naturvårdsver-ket har fått i uppdrag att i samverkan med länsstyrel-serna naturvärdesbedöma den statligt ägda skogsmar-ken och identifiera vilka områden som har sådanakvaliteter att de bör skyddas långsiktigt. Det är natur-ligtvis mycket bra. Men jag anser också att skogs-mark bör bedömas efter en någorlunda gemensammall oavsett ägare. Det är de värdefullaste områdenasom måste skyddas.Det gamla sättet att sköta naturvården, att sätta avstatsägd skog, är en av anledningarna till att vi i daghar väldigt lite mark avsatt nedanför fjällkedjan och isödra sätta av statligt ägd skog har många gångervarit det enklaste och billigaste sättet, som miljömi-nistern säger, för staten att höja den nationella ande-len skyddad skog. Staten har ägt mycket billig impro-duktiv fjällnära skog. Det är där vi har vårastora reservat. Där skogen har varit privatägd och dyr,det vill säga produktiv, har vi minst avsatt areal. Detär naturligtvis inte en spegling av de största naturvär-dena. Jag vill alltså igen poängtera att det är viktigtatt man utgår från naturvärdena och inte huvudsakli-gen efter aktuella ägoförhållanden.Naturligtvis har staten ett ansvar att agera före-döme. Men det går inte att agera enbart med de statli-ga skogarna. Därför har jag en följdfråga, om minis-tern nu gett ett speciellt uppdrag attarbeta mot de statliga skogsägarna. Hur hjälper dettill att skydda områden i de landsändar där behovenär som störst och staten äger väldigt lite mark?Anf. 67 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig först säga att jag och är fullständigt eniga om att det är devärdefulla områdena som ska avsättas oavsett ägare.Därför är också frågan om ersättning och ersätt-ningsmark oerhört viktig. Här finns alltså ingen skill-nad i synen på hur vi ska gå framåt.Orsaken till att regeringen har gett ett särskiltuppdrag när det gäller den statsägda skogsmarken haratt göra med att vi har upplevt att det har skett av-verkningar på ett sätt som inte är lyckligt. Det harvarit en omfattande diskussion vilket har gjort detangeläget att se till att det också på den statsägdamarken råder god kunskap om vilka områden som börbevaras, så att det inte begås några misstag när detgäller avverkningar.Hur ska vi göra för att förbättra generellt? Det härär inte det enda uppdrag som regeringen har gett. Vihar också gett och iuppdrag att i samverkan redovisa och föreslå åtgärdersom kan behövas. Man ska försöka se om det finnsnågra flaskhalsar i genomförandet av det ambitiösadelmål för skydd av skogsmark som vi har. Finns detnågonting som kräver åtgärder från ellerregeringens sida? Länsstyrelserna ingår i det arbetetmed en referensgrupp för tre län. Det man ska analy-sera och redovisa är regelverket och den praxis somhar utvecklats vid tillämpningen av de olika skydds-instrumenten som naturreservat, biotopskydd ochnaturvårdsavtal.Jag ämnar invänta det. Vi väntar redovisning den1 december. Rapporten kommer då att remissbe-handlas. Mitt intryck av det jag har inhämtat nu är attregelverket i huvudsak fungerar väl även för avsätt-ningar av större skogsmarker. Genom den här redo-visningen får vi ett mer genomarbetat underlag för attse om det är något som vi behöver åtgärda. I detsammanhanget är jag övertygad om att just de frågorsom tar upp, nämligen skydd avområden på privat mark, skydd av områden i södraSverige samt skydd av skogar av en art som hittillsinte har skyddats i tillräcklig omfattning blir viktiga.Låt mig också understryka att jag ser det miljömålvi har om levande skogar och de delmål som finnsunder det som en oerhört viktig kompass och ettriktmärke i vårt fortsatta arbete. Vi har mycket tydli-ga mål, inte bara om den kvantitet skogsmark somska avsättas utan också när det gäller kvaliteten på deskogsmarker som ska bevaras. Det gäller sådant somhur mycket hård, död ved som ska finnas bevarad,hur mycket lövskog som ska finnas, hur mycketgammal skog ska öka och så vidare. Vi har precisera-de mål. Här gör vi en avstämning 2004 av detta mil-jömål liksom av andra. Jag tycker att det är en bragrund som vi har kommit fram till tillsammans. Denhar vi som riktmärke.Jag ser miljömålen som en ständig stimulans attompröva det här politikområdet liksom alla andrapolitikområden. Det kommer vi att göra. Men i förstahand inväntar vi nu den redovisning som kommerfrån och i december.Anf. 68 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för denklargörande debatten. Jag håller naturligtvis helt medom att det är viktigt att få en skärpning även när detgäller den statliga skogen. Det finns ingen tvekan omdet.De sju största skogsägarna i landet äger tillsam-mans en tredjedel av skogen. Det är statliga Svea-skog, , , , , och . Det är min och Miljö-partiets förhoppning att snarastagerar och ser till att dessa sju skogsaktörer överhål-ler och bevarar de sista sammanhängande gammel-skogarna i vårt land i 10-20-30 år genom kreativaavtal.Det vore bedrövligt om svensk skoglig naturvårdefter 2010 enbart tvingades jobba med restaurering avskogsarealer. Vi har ett europeiskt ansvar för de sistastora sammanhängande gammelskogarna i landet.I dag har vi siffror för avverkningar gjorda under2002. De visar på rekordhöga avverkningar av gam-melskog. Avverkningsnivån har undernågot år legat så högt. Det finns risk för att storasammanhängande naturskogar avverkas innan dehinner skyddas. Om så blir fallet under de närmasteåren kan man, enligt min mening, ifrågasätta ommiljö- och produktionsmålen verkligen är jämställda . Detta gäller särskilt som bara avskogen utanför de fjällnära områdena är skyddad ireservat.Detta gäller även . Det finns en missupp-fattning om att tillräckligt mycket skog är skyddad iNorrland. Detta framhävs av många. Bristen på reser-vat är dock akut även i områden i inlandet och vidkusterna. Det är fjällskogen som är skyddad. I övrigtär skyddad.Nu görs områdesanalyser bland annat i Norrland.Med hjälp av satellitbilder kan man finna de sistastora obrutna områdena. har lämnat ut upp-gifter om ålder, trädslag, arealer och så vidare frånsina beståndsdata, men de övriga sju skogsbolagen ärinte pigga på att lämna ut sådana uppgifter. De sistastora gammelskogarna är naturligtvis värdefulla ock-så för skogsindustrierna, som behöver moget virke föravverkning. Man får därför inte blunda för den kon-flikt som finns mellan bevarande och naturvård.Jag hör att miljöministern liksom ärangelägen om att miljömålet Levande skogar skauppnås, och jag hoppas därför att vi kommer att få ettbättre skogsskydd framöver.Anf. 69 Miljöminister ():Herr talman! Min uppfattning är att vi är eniga ommålen och också i hög grad om hur vi ska gå fram.Det som talar om, alltså attnedhuggningen av skyddsvärda skogar pågår, aktuali-serar frågan om att det är bråttom på många håll. Detaktualiserar också frågan om att vissa av våra miljö-mål kanske är mer akuta än andra, eftersom utveck-lingen rusar fram.Därför är jag, precis som , gladöver att vi i vårens budgetförhandlingar har lyckatssäkra en ökad satsning på biologisk mångfald med enhalv miljard , trots att det på många områ-den har varit nödvändigt att göra nedskärningar. Detvisar att vi har en hög prioritering av målet. Vi inseratt det är viktigt att handla nu för att vi fram till 2012ska klara de mål som vi har satt upp.Jag hoppas därför att vi framöver ska få ett fortsattgott samarbete och en bra diskussion kring dessafrågor. Trots de problem som finns har vi under sena-re år på ett utomordentligt sätt ökat ambitionsnivånnär det gäller miljömålet Levande skogar. Det glädermig att vi har kunnat göra detta.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:N13-N16 till näringsutskottet2002/03:Fi28 till finansutskottet13 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återJustitieutskottets betänkanden /03:JuU14 ochJuU15Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU1614 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkanden2002/03:FiU15 Gallring av uppgifter i kreditupplys-ningar2002/03:FiU16 revisorers årsredovisningför 20022002/03:FiU18 förslag om donation tillStiftelsen betänkande2002/03:AU6 Statens ansvarsnämnd och arbetsrätts-liga frågorUtrikes-, miljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:UMJU1 - om hållbar utveckling15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 12 maj2002/03:914 av () till statsrådetLars-Erik LövdénFinansiering av LSS-kostnaderden 13 maj2002/03:915 av () till statsrådetBerit AndnorTextremsor för synskadade2002/03:916 av () till utbildningsmi-nister skolor på konfessionell grund2002/03:917 av () till utrikesministerAnna LindhDemokratiska republiken /03:918 av () till kulturmi-nister för döva2002/03:919 av () till försvarsmi-nister /03:920 av () till statsrådet åtgärder2002/03:921 av () till miljömi-nister sträckningar av Botniabanan2002/03:922 av () till statsrådetUlrica MessingSJ:s biljetthantering och system2002/03:923 av () till statsrådetUlrica MessingNationellt kommunikationssystem2002/03:924 av () till närings-minister för regelförenklingsarbetet2002/03:925 av () till närings-minister för småföretagens skullFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 20 maj.16 § Kammaren åtskildes kl. 19.14.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.