prot · GQ0995 · 2003-04-29 00:00:00 — Ur det perspektivetfinns det också anledning att fundera över vilka delarav landet som är attraktiva och vad man kan göra föratt till exempel locka fler turister att också färdas påjärnvägsnätet. Hur många vi än lyckas locka därmedtror jag att det är viktigt att vi tittar på vilka förutsätt-ningar järnvägen har för att kunna hjälpa till medlokal och regional tillväxt. Det är där vi kan skapaden långsiktigt hållbara tillväxten, även turismen kanvara rolig under vissa perioder av året.Anf. 48 ():Herr talman! Jag vet att IBAB har påpekat de härfelaktigheter som man anser finns i underlaget frånBanverket. Så jag hoppas att det rättas till.Jag är helt överens med om att detfinns en väldigt stor potential för både turismen ochgodstrafiken, inte minst godstrafik från Nordnorgeskulle mycket väl kunna gå på ned tillÖstersund och sedan ut till och denorska hamnarna och söderut i . Men det kräverdå att banvallen är upprustad så att man kan köragods på den, och det kan man inte på norra delen avInlandsbanan. I det här finns en jättestor potential förframtiden.Väg 45 diskuterades tidigare här , och där gårmycket gods på lastbil . Om det förs över påjärnväg skulle det också bli säkrare trafik, och mankunde på det viset uppnå det transportpolitiska målet.Jag hoppas att vi kan hjälpas åt att se till att In-landsbanan får en chans att spela den roll som enpulsåder för hela inlandet som det finns förutsättning-ar för. Men då krävs det att banan är i ett sådant skickatt det går att köra både gods och turisttrafik på ba-nan. Det är oerhört viktigt att en upprustning kommertill stånd så snabbt som möjligt, att den inte skjutsupp till 2008, för det vore en katastrof för den härunika banan.Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Det är en stor investering som vi skata ställning till där vi ska fördela de nyapengarna till och . vet om att fördelningen väger väldigt tungt förjärnvägens fördel.Jag kan inte föregripa den plan som vi ska beslutaom senare, men jag vet att har varitaktiv i remissförfarandet, och jag tycker att det ärpositivt i sig. Sedan är järnvägstrafiken en viktig delav vårt transportsystem. Det handlar om att komplet-tera vägnätet på de delar där det är möjligt och attfortsätta att ha höga ambitioner för att få över mycketav gods från vägen till järnvägen. Det har nyligengjorts en europeisk studie där man har tittat på hur brade europeiska länderna klarar av att styra över godsfrån väg till järnväg. ligger oerhört bra tilldär. Ska vi kunna bli ännu bättre på det och verkligenanvända hela den potential som järnvägsnätet utgör iSverige måste vi också se till att det knyts ihop medandra järnvägar. är ett exempel, ettannat. Där skulle jag, även om det inte alls har medHåkan interpellation att göra, ändå säga attdet är väldigt bra att vi på det senaste ministermötetäntligen orkade och lyckades ta beslut om det andrajärnvägspaketet. Det ger förutsättningar för järnvägs-sträckorna också i vårt land att ta över mera av godsoch konkurrera än bättre med övriga Europa.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagtycker att det låter väldigt positivt, och jag ser det härsom ett tecken på att kommer att få deresurser som krävs för att den ska kunna leva vidareoch utvecklas till den pulsåder som den har förutsätt-ningar att bli.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:271 om Post-och befogenheter på postområdetAnf. 51 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att stärka Post- ochtelestyrelsens konkurrensfrämjande roll på postområ-det, skapa en fungerande postmarknad och för attgöra postmarknaden lika framgångsrik som telemark-naden.Anne tar i sin interpellation upp Post-och med postlagen - enutvärdering och vad den ger för indikationer på hurmarknaden fungerar . PTS rapport avser att be-skriva utvecklingen på postmarknaden sedan denliberaliserades, och den visar en bild av en marknaddär Posten i princip är den dominerande aktören, medbegränsad konkurrens på de flesta marknadssegmen-ten och de negativa konsekvenser som detta kan be-dömas medföra.Det är ibland svårt att skapa en fungerande mark-nad där det har varit monopol. Jag tyckerdärför att det vore bra att följa upp utvecklingen påavreglerade och liberaliserade marknader och utvär-dera om marknaderna har utvecklats i önskvärd rikt-ning.Jag vill dock i detta sammanhang framhålla attsvenska privatpersoner och företag, i jämförelse medvår närmaste omvärld, har relativt låga kostnader meden världsledande kvalitet, mätt i leveranssäkerhet, försin brevkommunikation.När det gäller frågan om vad regeringen kommeratt göra för att förbättra situationen på postmarknadenhar rapporten uppmärksammats inom Regeringskans-liet. Jag tycker att det är viktigt att skapa en fördjupadkunskap om marknaden och de olika faktorer sompåverkar marknadsstrukturen såväl som framåt itiden. Det är dock ännu för tidigt att berätta om rege-ringen kommer att vidta några åtgärder.Avseende Post- och befogenheter påpostområdet uttalades det tydligt i propositionen omstatens ansvar på postområdet att Post- och telestyrel-sen inte ska ha någon generell konkurrensfrämjanderoll på just postområdet. utövartillsyn enligt konkurrenslagen på postområdet.Med anledning av Post- och rapportom postlagstiftningen kan det vara motiverat att seöver myndighetens roll och dess befogenheter attutöva tillsyn på postmarknaden.Sammanfattningsvis vill jag betona vikten avdenna fråga, och jag kommer att följa utvecklingennoggrant framöver.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret, och jag ska försöka fatta mig kort.Utgångspunkten för min interpellation är den ut-värdering som har presenteratom postlagen och dessutom det faktum att postmark-naden är en viktig del av samhället samt att det nu ären avreglerad marknad. Vi kan diskutera om det harvarit positivt, men har vi den avreglerade markna-den, och då är det viktigt för mig att konkurrensenfungerar. Jag tror att statsrådet delar den åsikten medmig.Precis som statsrådet nämner i svaret har Post-och inte fått något ansvar för konkur-rensfrämjande frågor på just postområdet. kan vise att Posten hade en marknadsandel på dåkonkurrens hade funnits . , ,är andelen . Det här tyder på att konkurrensenmåste stärkas. Ett sätt är, anser jag, att ge Post- ochtelestyrelsen en roll att främja en sund konkurrens påpostområdet precis på samma sätt som man har gjortpå teleområdet. Det föreslår också Post- och telesty-relsen själv.Jag delar ministerns uppfattning om att det ärsvårt att skapa en fungerande marknad på områdendär det har varit monopol. Men har detgått med en avreglerad postmarknad attdet borde finnas fler företag som tar marknadsande-lar. Det vore naturligtvis önskvärt att förklaringen varatt Posten är så effektiv att det är svårt att konkurreramed Posten, men det framhåller inte ens Posten själv,utan förmodligen är orsaken den att det finns bristermed hur postmarknaden fungerar ur ett konkur-rensperspektiv.Sedan jag framställde interpellationen har Post-och presenterat sin årliga beskrivning avden svenska postmarknaden, Service och konkurrens2003. Jag tänkte bara ta upp några områden när detgäller konkurrenssituationen på postmarknaden.Post- och menar att de lokala opera-törerna endast konkurrerar om den lokala posten, ochden utgör i så fall . Det finns konkurrensbara i ett fåtal städer och ungefär 30 lokala postföre-tag. Dessa 30 företag har en marknadsandel på ,och det är ju väldigt lite. Posten har således fortfaran-de av marknaden för enstaka försändelser.Totalt distribuerar Posten av alla en-staka försändelser. Då ställer man sig frågan: Kan detberor på att Posten har konkurrerat med särskildakommunpriser gentemot de lokala postoperatörerna?När de lokala postoperatörerna har upphört med sinverksamhet har också Posten upphört med att mark-nadsföra kommunpriset på enstaka försändelser sam-tidigt som kommunsändningspriset ha tagits bort.En annan del är de lokala tillämpningarna avPostens rabattsystem där vissa nyckelkunder harerbjudits rabatter.Jag tycker att det här är väldigt oroande. Vi vetockså att de små lokala postföretagens finansiellauthållighet inte är så stark. Därför försvinner mångaav dem, vilket också resultatet visar. Från börjanfanns det ca 100 företag, men är antalet nere på30.Dessa uppgifter från oroarmig. Min fråga blir då: Hur ser statsrådet på dennasituation? Vad kan göras för att stärka de lokala pos-toperatörernas ställning, helt enkelt så att det blirkonkurrens på lika villkor?Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det finns många skäl föross att läsa de rapporter som PTS nu har sammanställtoch också försöka att utvärdera erfarenheterna från denio åren med en ny postlag.Det är nog svårt att jämföra avregleringen påpostmarknaden med avregleringen på telemarknaden.Inom tele använder man en helt annan teknik. Medgammal och befintlig infrastruktur kan man hela tidenleverera nya tjänster. Med ny teknik kan man ocksåpressa priserna på sina tjänster. Men mycket av detsom Posten ska göra utför man på traditionellt sätt.Man ska lämna ut brev till privatpersoner och tillföretag. Hur många brev som ska lämnas ut påverkasockså av hur mycket vi har anammat den nya tekni-ken, hur många tjänster vi själva utför via nätet, via e-post eller olika hemsidor.Det rör sig alltså om olika marknader med olikaförutsättningar. Men all konkurrens kräver tydligaspelregler. Vi funderar nu på om det är tid för oss attgöra en översyn av det här området. Då skulle ocksåPTS roll på marknaden kunna ingå som en liten del.Av de rapporter som har gjorts kan man se att därkonkurrensen har fungerat har tjänsterna blivit billi-gare, ibland till och med mycket billigare. Problemetär bara att konkurrensen fungerar på alltför få områ-den. De som har tjänat allra mest på avregleringen ärföretag i storstadsregioner där priserna harpressats ned. Frågan är hur man kan gynna även pri-vatpersoner och se till att vi kan dra fördel av konkur-rensen och se till att vi gynnas av de nya möjlighetersom finns.I dag är det ca 35 företag som arbetar med postbe-fordran. Precis som sade uppgårPostens marknadsandel fortfarande till . Så detfinns anledning för oss att fundera över utvecklingenunder och över vad som är önskvärt ochmöjligt utifrån de geografiska förutsättningar och denbefolkningsstruktur som vi har i vårt land och utifrånde krav på gamla traditionella lösningar som alltidkommer att ställas på dem som ska leverera post ochpaket.Anf. 54 ():Herr talman! Det här är ju ett svårt område, mendet är viktigt att det finns tydliga spelregler, precissom statsrådet säger.Marknadsdomstolen konstaterade i november1998 att en viktig förutsättning för konkurrens överhuvud taget på marknaden är att Posten inte tillåts atttillämpa olika priser för geografiska områden. Det skai så fall finnas objektivt godtagbara skäl för det. Denuppräkning av olika former av konkurrensmetodersom Posten använt ochsom finns angivna i min interpellation är oroande.Naturligtvis vill jag att Posten ska följa de konkur-rensregler som finns.Bedömningen av tillsynsmyndigheten på postom-rådet är alltså att Posten har tillåtit sig att bryta motkonkurrenslagen eftersom sanktionsavgifterna intehar varit så höga. Mot den bakgrunden är det viktigtatt fråga sig hur det ser ut i dag.Det är de få stora kunderna som står för den över-vägande delen av omsättningen på marknaden. har Posten utöver ett redanlågt pris också lämnat betydande rabatter till storanyckelkunder. Eftersom rabatterna har angivits isekretessbelagda avtal känner man inte till hur storade är. Men i en offentlig upphandling med RSV hardet visat sig att Posten har gett i rabattjämfört med ordinarie priser. Detta kan redovisas avPost- och just på grund av att det rör sigom en offentlig upphandling.Efter tolv års konkurrensutsatt postmarknad dist-ribuerar Posten fortfarande av alla försändelserinom storsändningar. Jag vill då fråga statsrådet:Genom vilka åtgärder kan konkurrensen på markna-den för storsändningar stärkas?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte ge något konkret svar påden fråga som ställde nu senast. Jagkan bara säga att jag är beredd att se över hela situa-tionen på postmarknaden och de erfarenheter som vihar av den nya postlagen efter liberaliseringen.I dag styrs en del av de beslut som Posten fattar avden postlag som finns. I den anges till exempel ett takför hur höga porton som man får ta ut av privatperso-ner, men det finns inget golv för hur låga priser manfår ta ut. Det är klart att man kan ställa sig fråganvilken nivå som är rimlig för ett golv för att man skakunna betala de kostnader som uppstår när man skaleverera brev och paket. Vad man då än landar påmåste man nog vara helt klar över att ett postföretagsom ska leverera posttjänster aldrig kommer att kun-na få en lönsamhet om man bara ska ta betalt av pri-vatpersoner.Du och jag som konsumenter använder nätet meroch mer och skickar färre brev och kort till varandra.Däremot finns det fortfarande kvar väldigt mycket avreklam, magasin, broschyrer, kataloger, företagspa-ket, företagsbrev och mycket annat. Då måste ocksåpriserna inom alla företag vara så satta att man gör envinst på företagsförsändelser. Att privatpersoner en-samma kan stå för hela lönsamheten är nog inte möj-ligt.Men jag låter gärna de frågor som här har tagit upp och de erfarenheter som liggertill grund för de rapporter som Post- och telestyrelsenhar lämnat till oss utgöra en del i de diskussioner somvi nu för på departementet. Det finns starka skäl attgöra en översyn av postlagen och för-söka att dra nytta av erfarenheterna hur det kan kom-ma sig att andra marknader som har blivit liberalise-rade har varit mer framgångsrika än vad postmarkna-den har varit när det handlar om att gynna konkurren-sen och därmed också pressa priserna för dig och migsom konsumenter.Anf. 56 ():Herr talman! En effektiv konkurrens ger ju vinsterför konsumenterna som det stärker företa-gen. Jag vill att Posten också framöver ska vara ettstarkt och effektivt statligt företag också internatio-nellt.Jag är glad över de svar som jag har fått här avstatsrådet. Som sagt var finner jag det mycket angelä-get att statsrådet och regeringen följer utvecklingenpå postmarknaden och också vidtar erforderliga åt-gärder för att marknaden ska fungera.Sedan hade jag bara en kort fråga om detta medbehovet av särreglering på postmarknaden, men denkan jag kanske få svar på vid ett senare tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.8 § Svar på interpellation 2002/03:275 om lagom cykelhjälmAnf. 57 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta åtgärder för tillskapandet av en lagom krav på cykelhjälm för cyklister under 18 år.Chatrine undrar även om jag avser att fö-reslå genomförandet av nationella informationskam-panjer i syfte att öka hjälmanvändningen bland cyk-lister.Att fler använder cykelhjälm är en viktig förut-sättning för att skapa en säkrare cykeltrafik, men jagtror också att en regel om en obligatorisk användningav cykelhjälm måste kopplas till acceptansen för attanvända hjälm. Utgångspunkten bör därför tas i riks-dagsbeslutet om nollvisionen, som talade om obliga-toriskt krav på hjälm då det finns tillräcklig accep-tans.I dag finns det en tillräckligt hög acceptans förtanken att barn ska bära hjälm. är hjälmanvänd-ningen enligt enkätundersökning ca 80 %bland barn medan den är betydligtlägre bland äldre barn. Hjälmanvändningen är i ge-nomsnitt för hela befolkningen. Jag anserdärför att vi kan förbereda oss för att introducera enregel som gäller barn.Vilken åldersgräns som bör gälla för barn måstevi studera ytterligare innan vi bestämmer oss. Enannan viktig fråga är om någon, till exempel vård-nadshavaren, ska hållas straffrättsligt ansvarig när ettbarn bryter mot regeln. Även det måste beredas vida-re.Vägverket arbetar nu med ett förslag till hurhjälmregler för barn skulle kunna se ut. Det kom-mande förslaget ska remitteras och beredas inomRegeringskansliet innan regeringen kan ta ställning ifrågan.Anf. 58 ():Fru talman! Jag ska be att få tacka ett positivt svar, som jag ser det.Jag kan gott erkänna här för statsrådet och kam-marens ledamöter att jag aldrig förr har pläderat föratt man ska ha en lag när det gäller cykelhjälm, därföratt egentligen är min åsikt att man inte ska behöva enlag. Men så hade jag möjlighet att delta i en hjärnkon-ferens i med väldigt många bra föreläsare,bland andra neurokirurger och en kvinna som jobbademed hjärnsjukdomar och hjärnskador hos barn. Dåfick jag en ny uppfattning. Jag fick en aha-upplevelsesom jag gjorde att jag tyckte att de hade rätt när dekrävde att vi politiker skulle se till att man användercykelhjälm, och främst våra barn.Vi vet att 5 000 cyklister skadas och får föras till sjukhus. De allra flesta avdem får skallskador, mycket allvarliga. Även om deinte avlider i samband med olyckan, får de bestående,mycket allvarliga hjärnskador.Alldeles - jag tror att det var - vardet en tävlingscyklist som körde ihjäl sig i loppetParis-Nice. Enligt uppgift från , , hade cyklisten överlevt om han hadeanvänt hjälm.Situationen blir lite annorlunda när man funderarpå om det verkligen är så enkelt som att vi skullekunna föreslå en lag och på så vis rädda människorfrån en livslång invaliditet eller från att förlora livet.Ja, uppenbarligen är det så eftersom vi också vet attvåra lagar är normativa.Alla vi som har haft körkort kan ju blickatillbaka på hur kämpigt det var för oss att börja an-vända bilbälte när det blev en lag om det. Jag tyckteatt det var förfärligt besvärligt. Men är det ingenav oss som sätter sig i en bil och kör utan att ta på sigbilbältet. Likadant är det med våra ungdomar som körmoped när de har fyllt . Det är självklart att deanvänder mopedhjälm när de är ute i trafiken. Medden utveckling som har skett går även cyklarna attframföra ganska fort . Även om man inte är täv-lingscyklist, kan man komma upp i ganska höga has-tigheter med cykel. Att man dessutom sitter heltoskyddad gör naturligtvis att det är ett mycket allvar-ligt tillstånd.Därför är jag glad att man nu arbetar med frågan.Jag hoppas också att arbetet kan göras skyndsamt. Jagskulle helst velat ha en lag om cykelhjälm nu närcykelsäsongen inleds, men det är väl inte möjligt.Men att våra debatter och diskussioner här i kamma-ren påverkar medborgarna vill jag nog tro.Jag vill fråga statsrådet om man försö-ker genomföra någon informationskampanj för attförsöka förmå människor att frivilligt använda hjälmnär de är ute och cyklar. Finns det några sådana pla-ner på gång i ?Anf. 59 ():Fru talman! Det var inte meningen att jag skullevara kvar här så här länge, men jag var tvungen attstanna kvar för det finns faktiskt en hel del som manmåste tänka på i frågan om cykelhjälm.Chatrine undrade avslutningsvis om mantänker genomföra några nationella informationskam-panjer. Och det tycker jag är det nästan viktigaste, förav de 5 000 som råkar ut för cykelolyckor ska vi vetaatt de flesta är 55-plus som jag och äldre som inteanvänder cykelhjälm. Jag tycker för min del att allasom cyklar borde ha cykelhjälm. Att man inte blir såvacker i håret spelar ingen roll.I andra länder finns det informationskampanjerdär man faktiskt visar vad som händer vid olyckorna,vad människor råkar ut för som inte använder cykel-hjälm. Och A och O är naturligtvis en informa-tionskampanj.I svaret här kan skönjas att man inte vet hur manska göra, utan man måste studera lite ytterligare dettamed straffrättsligt ansvar. Ska det då utvidgas tillgärningsmannaskap, medelbart eller konverterat tillexempel? Är det föräldrarna som är ansvariga? Omdet, som vill, ska gälla barn upp till18 år, är det då föräldrarna som ska straffas trots attbarnet åkte hemifrån med hjälmen på sig om polisentar dem, om nu polisen har tid att över huvud tagetägna sig åt det här? Om detta ska vara straffbart, skavi då ha hjälmtvång när man åker rullskridskor ellerkickboards, kanske i slalombacken och så vidare? Jagtror inte att det här är den rätta vägen att gå. Jag ärövertygad om att det bästa är att ha en ordentlig in-formationskampanj och ett föräldraansvar. Föräldrarmåste ju föregå med gott exempel. Hur ofta ser vi intenär cyklarna tas ut hur de små barnen harhjälmar medan mamman och pappan åker utanhjälm?Nej, fru talman, jag anser att det är bäst med eninformationskampanj, och en sådan hoppas jag på attvi ska starta redan nu.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt bra att kom-binera arbetet med en eventuellt skarpare lagstiftningeller en helt ny lagstiftning med en översyn av even-tuella bötesbelopp och riktade kampanjer. Till exem-pel gjorde vi så , när vi höjde bötesbe-loppen för bilkörning utan bilbälte, att vi kombinera-de den höjningen med en riktad kampanj. Vi märktegenast när vi utvärderade det att då ökade bilbälte-sanvändningen.Jag tycker att vi också ska ha riktade kampanjernär det gäller att använda cykelhjälm. Jag tror, precissom , att bara detta att den här de-batten har börjat på politisk nivå är bra och att vi äralltfler som är medvetna om att vi kan rädda liv omfler av oss använder cykelhjälm. Om man bara lekermed tanken att andelen vuxna, , som inte använ-der hjälm skulle öka till , alltså om likamånga vuxna som barn använde cykelhjälm i trafikenredan i dag, skulle bara det rädda 13-14 liv varje år.Om man då tänker på de höga mål som riksdagenhar satt upp om nollvisionen - att ingen ska dödas itrafiken - så ställer det stora krav på ossatt efterleva de lagar och bestämmelser som redanfinns och att ta ett eget ansvar.Jag tycker ändå att man ska se vad lagstiftningenkan göra för att fortsätta påverka attityder. Därför ärjag övertygad om att en lag som omfattar barn - se-dan kan vi fundera på om barn är 12 eller ellervad det än kan vara - också påverkar många föräldraratt använda cykelhjälm. Vi vet att användningen avcykelhjälm på barn inte är hundraprocentig utanrunt . när vi får statistik över anta-let svårt skadade eller omkomna i trafiken undersommarhalvåret ser vi att där är barn involverade somskulle ha klarat sig om man hade använt cykelhjälm.Så länge som vi ser den statistiken tycker jag att vialla har ett yttersta ansvar för att försöka rädda flerbarn i trafiken. Där tycker jag att man får ställa heltandra krav på vuxna när det gäller att ta ett eget an-svar. Precis som i andra svåra frågor där vi också vetatt vi påverkar folkhälsan - alkohol och rökning ellervad det nu kan vara - så måste vi ta ett gemensamtansvar för barnen, som inte alls har den beredskap attvistas ute i trafiken som vi vuxna har och därför intekan planera vad som kan hända i trafiken på sammasätt som vi.Jag vill kombinera det arbete som nuutför med att titta på hur en lagstiftning ska se ut medatt diskutera riktade kampanjer. Så sent som i marshade vi en träff med det som kallas för Nationellsamling, där både myndigheter, företag, biltillverkare,försäkringsbolag, frivilligorganisationer och folkrö-relser finns aktiva. Vi har bestämt olika teman därvi ska gå vidare och inleda så kallade rundabords-samtal för att hitta gemensamma överenskommelsersom kan öka trafiksäkerhetsarbetet. Ett av dessa te-man ska vara just barn och unga.Man kan tänka sig redan nu att försäkringsbolaghittar frivilliga överenskommelser där man säger: Omdu använder cykelhjälm så får du lägre premie! Ettförsäkringsbolag har ju redan nu på samma sätt sagtatt om man har alkolås i bilen så får man lägre pre-mie. Den typen av frivilliga överenskommelser skullejag också välkomna som vi utför detandra, förberedande arbetet.Anf. 61 ():Fru talman! Jag har full förståelse för att dettamåste få ta lite tid. Man kan ju inte bara stifta ensådan här lag över en natt.Av 366 skallfrakturer är 179 cyklister,medan 113 är bilister. Cyklisterna är alltså mångafler. Det ger ändå en signal.Samtidigt gjorde NTF, som jag skrev om i mininterpellation, en studie .