prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — I denna överenskommelse finns en punktsom säger att Norrbotniabanan ska byggas och planeringen påskyndas.Underlag för ställningstagande ska föreligga . När dettaunderlag kommer får vi se om detta objekt platsar i den planeringspro-cess som pågår. Platsar det i planeringsprocessen så att det kan görasföre 2015? Det är en utvärdering som ska göras av myndigheter blandannat. Jag är inte alls säker på att den platsar där. Några delsträckor avden kanske gör det, till exempel Haparandabanan längst upp i norr. Denligger i ett planeringsförfarande hos . Detta ärsådant som vi ska ta ställning till framöver. Vi i trafikutskottets majoritethar i det här avsnittet inte sagt att den ska byggas, utan vi har hänvisat politisk överenskommelse.Jag beklagar, fru talman, att jag redan dragit över tiden. Jag ska för-söka att snabba på detta.Jag har en kommentar till att borgerligheten vill att man ska bolagise-ra . Man tror att bara för att man gör detkommer det att bli bättre förutsättningar för upphandlingen. Det är intedet som är lösningen på problemet. har visat att de kan upp-handla i konkurrens. har gjort en granskning avBanverkets verksamhet och lämnat rekommendationer angående hur denhär organisationen ska hantera frågorna . Det finns anledningatt avvakta detta. Enbart en bolagisering löser inte frågan, och utskottetsmajoritet tycker därför inte att en sådan är aktuell.Med detta, fru talman, vill jag också säga att vi i betänkandet harkommenterat frågorna om Vänersjöfarten och sjöfartsavgifterna. Efter-som det pågår utredning och översyn finns det ingen anledning för migatt ta upp de frågorna nu.Frågan om kommer att ta upp iett senare inlägg. Postens service kommer att tas upp av , fru talman, vill jag vad gäller EU-mopeder hänvisa tillden skrivning som finns i betänkandet. Det är viktigt att den kommer upptill ytan.Jag vill med detta instämma i övriga kollegers julhälsningar till frutalmannen och till kanslipersonalen, i synnerhet till trafikutskottets kans-lipersonal.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för att ger mig tillfälle att härförklara inställning till väg- och järnvägssatsningar.Till att börja med talar om hur stora satsningar som det nuska bli framöver. Jag ska inte läsa innantill ur propositionen men villpeka på att regeringen på s. 27 i denna redovisar att de anslag som före-slås inte är tillräckliga för att motsvara de gällande besluten om infra-strukturplaner. Det finns alltså en stor eftersläpning i förhållande tillbehoven, särskilt på vägsidan, och det känner mycket väl till.Frågan är hur väljarna ska uppfatta det förhållandet att man från re-geringens sida lovar och lovar men att pengarna sedan inte räcker till.Kristdemokraterna har sagt nej till en kortsiktig upplåning av 3 miljarderför vägar och järnvägar eftersom lånen inte skulle varaspecifikt riktade till vissa investeringar utan till en blandning av inve-steringar och reinvesteringar. Däri ingår sådant som bärighetshöjning,tjälsäkring och vissa ospecificerade projekt. Budgetlagens skrivningar ärinte sådana att man får låna på detta sätt. Det som vi vill satsa på är enalternativ finansiering tillsammans med privatkapital för att få till ståndstora och viktiga infrastrukturprojekt på ett kostnadseffektivt sätt.Jarl ställde en fråga som jag reagerade på, nämligen om vi villgynna det privata näringslivet genom PPP. Se till exempel på Arlandaba-nan! Det är det enda exempel som vi har på ett lyckat PPP-projekt.Anf. 67 () replik:Fru talman! är i och för sig ett hyfsat bra exempel, mentänk på hur avtalet såg ut från början, när partikollegavar kommunikationsminister! Det avtalets lösning gick inte att genomfö-ra. Gudskelov skedde en förändring i och med efterföljande val, så att detgick att få fram ett fungerande avtal, enligt vilket trafiken i större ut-sträckning gynnar resenärerna än dem som byggt banan.Vi får inte ensidigt se till att infrastrukturella satsningar ska vara engod affär för en byggherre utan vi måste ta hänsyn till vad folk och när-ingsliv behöver i transportväg. är nu med på att det be-hövs investeringar i ett tidigt skede, så att säga i närtid. Om pengar kanlånas upp från riksgälden för att åstadkomma en del av dessa infrastruk-turella satsningar, måste väl det vara en bra lösning. Jag tycker att detborde vara bättre att kunna låna upp pengar billigt, och jag tror inte attnågra byggföretag i det här landet kan låna upp pengarna billigare än vadriksgälden kan.Jag tycker därför att det är ett ansvarstagande från regeringen om des-sa satsningar görs i närtid med hjälp av lån från riksgälden i stället för attde ska belasta kommande generationer. Vi hörde i en tidigare debattCarina förklara för att problemet med PPP-lösningar är att någon ska betala dem. Eller är det kanske så att JohnnyGylling förespråkar att trafikanterna ska betala dessa PPP-lösningar?Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag beklagar att repliktiden är så kort för att bemöta detsom har sagt.Jag skulle vilja fråga om han känner till de kartellbild-ningar som har avslöjats framför allt inom asfaltbranschen. Finns detingen risk med det traditionella sättet att finansiera infrastruktur, nämli-gen att man är släpphänt med vad projektet får kosta och så vidare? Detfinns där vissa privata aktörer som kan sko sig på skattebetalarnas be-kostnad.Om man använder PPP-projekt och gör det på rätt sätt, som man tillexempel gjort i , blir det ett delat risktagande mellan staten ochnågon privat aktör, där staten inte tar risken ensam om projektet skullebli fördyrat. Så är fallet med många stora och dyra projekt i Sveri-ge.Till sist vill jag säga att om vi kristdemokrater fick bestämma skullede projekt som talar om genomföras under alla förhållanden.Vi har finansierat detta under utgiftstaket i vår kostnadsbudget, men visäger nej till upplåning av de här pengarna eftersom de inte går till renainvesteringar.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag erkänner, , att ni har mer pengar tillväginfrastruktur än vad vi har, men det beror, som jag har sagt,på vad man totalt vill satsa på ute i vårt land under utgiftstaket. Anserman att vården, skolan och omsorgen är viktiga blir det kanske inte exaktså mycket som man skulle vilja ha kvar till väginvesteringar.Jag tycker ändock att vi med det förslag som föreligger och som skaremissbehandlas är på väg att rätta till de missförhållandensom har uppstått under de besparingsår som vi tidigare haft.Vad gäller kartellbildningar, , vill jag säga att jag intevisste något om dessa förrän jag fick kännedom om dem via medierna.Nu vet vi att sådana har förekommit, och det finns aktörer som av kon-kurrensskäl verkligen håller kontroll på detta. Jag tror därför inte att defortsätter på samma sätt. Men för att vi ska kunna motverka detta, JohnnyGylling, är det viktigt att det finns statliga myndigheter av typen Vägver-ket och , som har både kompetens och kunnighet i dessa frå-gor.Därmed är jag tillbaka till de problembilder som jag ser i borgerlig-hetens förslag om bolagisering, privatisering och utförsäljning av och enheter. En sådan utveckling skulle medföra attvi skulle mista den här kunskapen inom den statliga sfären. Då skulle detverkligen vara risk för att man skulle öppna för olika kartellbildningar.Vi är alltså väl medvetna om problembilden, men jag tror också,, att myndigheterna nu har ögonen på de entreprenörersom har agerat i karteller. Jag tror därför att detta är ett problemsom vi slipper framöver.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag kan börja med att konstatera att är duktigpå retoriska krumbukter. När man ställer en rak fråga om han tar avståndfrån uttalande om tillväxt först och vägpengar sedanvill inte ta avstånd från det men vill vända på uttrycket. Hansade "tvärtom" men tog inte avstånd från uttalandet. Det var synd, för detskulle ha blivit en bra signal till de andra regeringsföreträdarna.När det gäller de enskilda vägarna sade du att ni inte vill slänga ut ettstort antal pengar. Är nöjd med det framlagda budgetförsla-get vad gäller de enskilda vägarna i landet? har sagt att bi-dragsnivån måste sänkas därför att pengarna inte räcker till. Anslagenhöjs över huvud taget inte mer än vad som motsvarar inflationen från årtill år, som kostnaderna stiger drastiskt. Är nöjdmed budgetförslaget vad gäller enskilda vägar?Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag kan väl säga som så: Gubben är inte nöjd, vad gälleranslaget till enskild väghållning i det budgetförslag som har kommit. Detär därför som vi från utskottsmajoriteten betonar detta, och jag ska läsadirekt ur vårt budgetbetänkande: "Utskottet vill vidare betona vikten avatt de enskilda vägarna ges en tillfredsställande resurstilldelning medhänsyn till detta vägnäts betydelse " Och vidare att vi förutsätter att detär möjligt att inom ramen omfördela medel inom så att detinte blir en försämring under det kommande budgetåret, under det år somvi avvaktar för att ska beredas ordentligt. Vi förut-sätter vidare från vår sida att det enskilda vägnätet måste få de medelsom behövs för att det ska kunna göras ett anständigt underhåll av det.Vad sedan gäller, fru talman, om jag tar avstånd från vad Bo Ring-holm säger eller inte säger: Eftersom jag inte har hört vad han sade utanhar läst det i medier - jag har lärt mig att man inte ska taallt för givet som står i medier - så har jag sagt, med hänvisning till denhär frågan från , att jag står bakom de målformule-ringar som finns i trafikutskottets betänkanden . De innebärbland annat att ska vi få en regional utveckling så behövs det satsningarpå infrastrukturen som en av dessa möjligheter. Om det då är ett av-ståndstagande från uttalande får avgöra, anser jag. Jag vet inte om har hört vadBosse sade. Han kanske också bara har läst det i medier.Anf. 72 () replik:Herr talman! är nog den enda värmlänning som betvivlaratt har sagt detta. Han gjorde det ju i en direkt intervju.Du kan läsa det bland annat i protokoll. Men som endavärmlänning är du nog tveksam i detta ställningstagande, Lander.Återigen: I mitt anförande sade jag mycket om vackra ord: ord, ordoch bara ord. hör vi återigen . Det är tacksamt att hanåtminstone tycker att han inte är nöjd med förslaget om anslag till enskil-da vägar, men det blir bara ord. Han talar om möjlighet till ompriorite-ringar. riksdag har möjlighet att direkt anvisa och ge anslag somär tillräckliga, men denna vilja finns inte hos regeringsföreträdarna, sådärför står vi där vi står, och problemen kvarstår.Jag vill avsluta med Norrbotniabanan, som pratade om.Jag gick aldrig in riktigt i den debatten. Det här verkar bli den här man-datperiodens såpopera. Vi hörde tidigare prata om attNorrbotniabanan skall byggas. säger: Vi ska se om vi kanlägga in den i planeringsperioden . Jag håller förvisso med JarlLander när han säger att vi ska se på underlaget innan beslut tas - dettycker jag är tacksamt - men som ett litet sidospår kan jag konstatera attvi är många som kommer att vara bänkade framför talarstolen här för attse de interna diskussioner ni kommer att få framöver. Tydligen är detprecis som med årets budget: vackra ord och ingenting mer.Anf. 73 () replik:Fru talman! I den här kammaren har vi nog inte så mycketannat att göra än att producera vackra ord, vackra ord som betyder nå-gonting för svenska folket. Det är vår uppgift att se till att få fram de därorden, och det tycker jag att vi har fått från trafikutskottets majoritetssida när det gäller de enskilda vägarnas förutsättningar eftersom vi anseratt det är nödvändigt med omfördelningar inom ramen så att bidragspro-centen inte sänks . Detta är icke bara vackra ord, Jan-EvertRådhström.En sista sak, , vad gäller utta-lande och mitt avståndstagande från detta: Eftersom jag inte sitter med ilänsstyrelsen, inte har läst protokoll och inte har hört vadBosse sagt utan enbart via medier har tagit del av detta kan jagbara redovisa min egen syn på det. Det har jag gjort två gånger, och dettycker jag räcker. Då tycker jag att får tolka detsom han vill vad gäller avståndstagande från uttalanden.Vad gäller Norrbotniabanan, : Läs budgetbetän-kandet! Där finns några rader som är citat från en politisk överenskom-melse mellan tre partier. Inom dessa citattecken står: "Norrbotniabananskall byggas" och så vidare fram till " ". Då ska detkomma fram ett underlag från , som sedan på vanligt sätt skain i en planeringsprocess. Denna planeringsprocess debatteras inte i denhär kammaren. Det kommer inte att vara några som står framför talar-stolen här och gör det, utan kommer säkert att, som länsstyrel-seledamot i , vara med och på det sättet ge sin syn på hur detblir. Det blir ute i regionerna som man tar ställning till detta. Sedan fast-ställs det av regeringen.Anf. 74 () replik:Fru talman! Det är intressant att ha i talarstolen. Vi hopp-ar på dig för att vi tycker att du är en bra trafikpolitiker. Du har fört talani i de här frågorna och vi har träffats om dem.Vackra ord - ja, det är väl det vi hoppas på så länge du representerarmajoriteten, och att dina vackra ord har innehåll! Det hoppas vi verkligenär meningen.Jag har en liten fundering på om verkligen har fått klartför sig vad PPP är för någonting. Det är en stor skillnad på PPP och attlåna pengar i Riksgälden och låta eller fortsättasköta det som görs.Vi tar ett exempel som vi känner till båda två. Vi bygger vägen frånKarlstad till för 5 miljarder och ger några av de stora byggarna - iEuropa, kan vi säga - möjlighet att bygga sträckan och finansieraden själva den med en uppgörelse att de till och med sköter vägsträckan.Det är alltså det som det handlar om: Det är skillnaden mellan PPP ochatt låna i Riksgälden och köra igenom vårt eget tröskverk för byggande iSverige.Här finns det en skillnad mellan tro på privata företagare och tro påatt det är staten som måste sköta allt som ska ske i det här landet. Harman en tro på privat finansiering så tror man att företag också kan byggaen vägsträcka för 5 miljarder och sköta om den som manskriver kontrakt för. Tror som jag att det är möjligt att gåfram den här vägen och att det är något annorlunda än att låna i Riksgäl-den?Anf. 75 () replik:Fru talman! Ja, , vi har debatterat och resonerat om PPP-lösningar i trafikutskottet även innan kom till dettaförnäma utskott. Och vi har kommit fram till, bland annat från vårt håll,att alternativa finansieringar av vissa väg- och järnvägsprojekt är möjli-ga. Vi säger alternativa finansieringar. Det behöver inte vara PPP. Detkan vara andra finansieringssätt med andra förkortningar som gällerockså.Men just i de här specifika fallen som gäller i den budget som vi nupratar om är det viktigt att vi får till stånd vissa närtidssatsningar, RunarPatriksson. Att då klara dem med PPP gör kanske att det är framtidagenerationer som ska betala. Då tycker vi att det är mer ansvarsfullt attlåna så att säga billiga pengar från Riksgälden för att snabbt komma igång med detta, och det är det som föreslås i årets budget.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det här skiljer oss alltså åt. Jag är övertygad om att ettsätt att få i gång någonting snabbt, , är att en PPP-lösning kommertill stånd. Jag är säker på att det går mycket snabbare än den andra påta-lade vägen.Jag vill ändå ställa en andra fråga till . Jag tar ett exempelfrån eftersom vi bägge känner till siffrorna. 580 miljoner är ensiffra som är lägre . I dagens talarstol sägs medvackra ord att man har satsat på , , och Jämt-land där träindustrin finns och där tjälsjuka vägar finns. var det150 mil tjälsjuka vägar vi hade debatten.Vad har för lösning när anslagen till dessa län som harträindustri och tjälsjuka vägar är sämre än tidigare? Är detnågonting som den socialdemokratiska regeringen och den nu befintligamajoriteten kommer att åtgärda? Det är ett krav både från industrin ochde privata biltransporterna runtomkring i de län jag nämnde och mångadärtill.Anf. 77 () replik:Fru talman! Först en kommentar angående PPP-lösningar för de pro-jekt som ligger i närtid. Det är projekt som är långt gångna i planerings-processen. Det är färdigt att sätta spaden i marken. Det kan till och medvara påbörjade projekt, men vi har inte haft finansiering förrän vi får delånade pengarna. Det är en omöjlighet i dagens läge att göra om dem tillPPP-lösningar. Det finns bara ett sätt, och det är att få fram de normalaanslag från statens sida som behövs. Ska vi komma i gång med dem nueller vänta till efter 2004? Då behöver vi friska pengar genom lån i riks-gälden. Det tycker jag är en perfekt lösning för tillfället. Sedan får vi välanledning att återkomma till diskussionerna om alternativa finansieringarav stora byggprojekt så småningom.Runar talar om länsanslaget till , 580 miljoner.Det är en diskussion som egentligen skulle tas på länsstyrelsenivå hem-mavid. Jag kan ändå kommentera det härifrån såtillvida att länsanslagen ikommande planeringsprocess inte kommer att ställa krav på att pengarnaska användas till lika mycket som . Det finns ett särskilt anslagtill TBR - tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. De pengarna är speci-ellt anvisade till län typ med vägar med dålig bärighet, omfat-tande tjälsäkringsproblem och så vidare. Utifrån det vill jag påstå attlänsanslaget för del kan ha förutsättningar att bli bra mycketstörre. Dessutom finns det en poäng i att regeringen har skrivit att mankan få ± tillägg till länsanslaget, om man har bra argument för det.Det tror jag att vi värmlänningar har, . 78 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera sjöfartsavgifterna även om det pågåren översyn i . Jag nämnde i mitt tidigare anförande attvi har drabbats av senfärdighet från . Jagnämnde villkoren för sjöfarten med nettosystem. Beslut fattades i april1996. Sedan tog det närmare innan den svenska kundebesluta att handelsflotta skulle få samma villkor som övrigaländer inom EU.Vi fick också riksdagsbeslut om skatteavdrag för yrkesfisket 1996.Därefter har tagit samma beslut en gång till. Finansdeparte-mentet har bromsat det och det har ännu inte kommit någotförslag. Det är därför vi från , och Kristdemo-kraterna trycker på i en reservation. Det handlar också om isbrytningen.Vi menar att man bör få en möjlighet att se över frågan. Detta bör drivasmed kraft. Vi pekar också i reservationen på möjligheterna att ta uppfrågan om finansiering med hjälp av . Jag tog tidigareupp argumenteringen om de besvärliga isförhållandena när det gälleråret-runt-drift i och andra hamnar. Dessa kostnader ligger nu påsjöfartsavgifterna och är så betungande att vi riskerar att tappa sjöfart påSverige.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det är dessa avgifter som är så betungan-de för sjöfarten i , . Vi har tagit ganska storabeslut här i kammaren som har stöttat svensk sjöfart. De har gjort att flerskepp än någonsin har inflaggats inom svensk rederiverksamhet. Jag trorinte att sjöfartsavgifterna som sådana är någon hämsko på sjöfarten.Däremot kan jag hålla med om att det finns problembilder. Det gällerbåde sjöfartsavgifter på den vanliga, kustnära sjöfarten och sjöfarten påvåra större insjöar som och Mälaren.Eftersom en översyn pågår av just dessa frågor har vi från utskotts-majoriteten sagt att vi måste kunna avvakta den. Det är sagt att svaren påde frågor som ställer ska komma . Då serjag ingen anledning att utskottet skulle ha gjort något annat uttalande ändet som görs , att resultatet av regeringens översyn av sjöfartsavgifter-na enligt utskottets mening bör avvaktas. Det måste också bli mitt svartill den här gången.Anf. 80 () replik:Fru talman! Det har skapats stora möjligheter för handelsflottan förnågra år sedan, som jag nämnde. Det är värdefullt.Det jag tog upp i mitt anförande var att sjörfartsavgifterna har storbetydelse för att behålla trafiken på våra stora hamnar, däribland Göte-borg. har ju tagit bort sina avgifter och tar det på statsbudgeten.Vi missar tonnage på och andra stora hamnar. Det är där sjö-fartsavgifterna slår hårt. Därför har hela branschen gemensamt, alltifrånfackförbund till hamnar, yttrat sig till . Man sägeratt man måste få samma villkor som andra EU-länder.Vi från de tre partier som står bakom reservationen vill jaga regering-en och . Det kanske inte är säkert att det är Regerings-kansliet som skulle vara en opartisk utredare när man ska jämföra medandra EU-länder och göra en analys av vad har pekat på: attSverige skiljer ut sig radikalt med höga sjöfartsavgifter. Men svenskflag-gade båtar har en bättre ställning. Det vill jag understryka.Om våra stora hamnar tappar trafik till konkurrenterna, då är det illa.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag ska önska god jaktlyckanär han håller på och jagar. Eftersom det är partivänner till mig han jagarvill jag inte göra det.Vi säger ju från utskottet att frågorna är nödvändiga att ta hänsyn tilloch de måste komma till en snar lösning. En utredning pågår. EU-behandling pågår angående direktiven om hamnverksamhet och så vida-re. Låt oss avvakta det. Jag tror inte att vi ska förhasta oss med någotenskilt svenskt beslut i frågan. Det här måste samordnas med övrig verk-samhet inom hela Europa.Anf. 82 ():Fru talman! Det är inte lätt att komma efter en sådan här härligvärmländsk debatt. Men det har fallit på min lott att framföra Moderater-nas synpunkter vad gäller sjöfart, luftfart och posten.Erling tangerade vår syn på sjöfartsavgifterna, att sjöfarten inteska belastas med en massa kostnader för bland annat isbrytning. Vi tyck-er att isbrytningen i norr ska ses som en regionalpolitisk åtgärd, och denbör gå över statsbudgeten. Det kan inte vara rimligt att sjöfart och färjornere i betalar för isbrytning därifrån. Det bådefördyrar och försämrar deras konkurrenskraft.Vi tycker att man ska undersöka möjligheterna att via EU få bidragmed hänvisning till de stora transportnackdelar som finns i norra jag får vara personlig skulle jag vilja säga att jaginte förstår varför man överflyttade ansvaret för isbrytning från marinentill . De argument jag lyckats vaska fram håller inte. Mari-nen gjorde att gott arbete, och massor av värnpliktiga fick sjöerfarenhet.Men det är min personliga uppfattning.Fru talman! Insjö- och kusttrafiken är utan tvekan vårt allra mestmiljövänliga transportsätt. När hamnar och lastsystem ytterligare moder-niseras kommer sjöfarten att vara ett ännu bättre alternativ till järnvägs-och lastbilstransporter . När man reser i ser man vilkenoerhörd betydelse och tillgång transportvägar på floder och längs kusterutgör. Här finns mycket kvar att göra för oss i , och därför är detviktigt att regeringen fortsätter att se över farledsavgifterna så att insjö-trafiken kan tryggas och till och med utvecklas.I finns ett 50-tal hamnar. De ska självklart ligga där behovenoch marknaden finns, utan statlig inblandning. Med jämna mellanrum hardet uppkommit diskussioner kring och krav på en statlig reglering för attminska antalet hamnar. Vi motsätter oss detta bestämt. Vi reagerar ocksåpå att så många hamnar är kommunala bolag eller drivs i förvaltnings-form och anser att hamnarna bör avregleras och privatiseras.Jag konstaterar att i denna fråga, liksom i så många andra frågor,hänvisas till att frågan utreds i EU. är EU tydligen bra att ha, somnär man önskar förhala ett ärende.Vidare anser vi att det kommunala stuverimonopolet, precis som allaandra monopol, är av ondo. Det fördyrar, försvårar och till och med för-hindrar framväxten av ny teknik.Fru talman! Frågan om ett fritidsbåtsregister har tangerats, och denmal på. Vi anser att det nu är dags att för gott stoppa frågan i malpåse.Jag är själv båtägare, och jag kan garantera kammarens ledamöter att detfrivilliga register som administrerar är alldelestillräckligt. Jag vågar påstå att jag i denna fråga talar för samtli-ga fritidsbåtsägare.Som skåning tycker jag naturligtvis att utskottet borde ha behandlatmotionen om Falsterbokanalens trafik och öppettider mer välvilligt.Fru talman! Jag går så över till att tala om flyget. Trafiken i luften harsina upp- och nedgångar, speciellt efter , men det finnsfortfarande åtgärder inom det svenska som vi vill ändrapå. har tre roller: en produktionsroll, en säkerhets-roll och en sektorsroll.