prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Innan man gör en så här stor för-ändring i företagens möjligheter att låna pengar börman vara helt säker på att reformen inte skadar före-tagsamheten, och det är inte vi i det här fallet. Därförsäger vi nej till förändringarna av underlaget förföretagsinteckningen.I propositionen och debatten har hävdats att ge-nom borttagande av statens förmånsrätt för skatteroch avgifter kommer oprioriterade borgenärer att fåutdelning i konkurser i ökad utsträckning. Det anserjag vara en sanning med modifikation. Vad som hän-der är att staten i stället för utdelning för skatter ochavgifter får utdelning genom löneförmånsrätten. Ipraktiken är jag mycket tveksam om de oprioriteradeborgenärerna verkligen kommer att uppleva någonförändring.Vi har därför, tillsammans med , före-slagit att man ska utreda om man kan frikoppla helalönegarantisystemet från löneförmånsrätten. Efter denreform som vi nu diskuterar kommer i praktiken in-nehavarna av företagsinteckningar, vanligtvis enbank, och staten att dela på utdelningen. Efter ettavskaffande av löneförmånsrätten skulle banken ochde oprioriterade borgenärerna få dela på utdelningen ide konkurser som ger utdelning. Små och medelstoraföretag skulle då i egenskap av borgenärer komma iett bättre läge. Det skulle då bli lättare att motivera enreduktion av underlaget för företagsinteckningar.Fru talman! Vid val mellan företagsrekonstruktionoch konkurs väljer man ofta konkurs för attgarantera de anställdas löner. För att uppnå syftetmed reformen anser vi att regeringen omgående börutreda frågan om möjlighet till lönegaranti vid före-tagsrekonstruktion. Först när denna möjlighet öppnatskommer vi att se full effekt av reformen.Fru talman! Vi bör alla vara medvetna om att enkonkurs innebär betydande kapitalförstö-ring. Syftet att minska antalet konkurser till förmånför företagsrekonstruktioner är därför gott. Det fårdock inte ske på bekostnad av alla de företag somaldrig kommer i närheten av en konkurs utan baradrabbas av de negativa följderna med sämre möjlig-heter att få lån.Slutligen yrkar jag bifall till reservation nr 1 underpunkt 1.Anf. 196 ():Fru talman! I en marknadsekonomi som vi har iSverige är det, som mycket riktigtpåpekade, nödvändigt med mycket stabila och enklaregler, och de reglerna måste finnas inte minst i situ-ationer när företag inte kan betala sina skulder. Om vihar sådana bra och enkla regler fungerar handelnmellan företag, kreditväsende med mera.Den nu gällande obeståndslagstiftningen i Sverigeär mycket föråldrad och behöver moderniseras. Detförslag till ändrade förmånsrättsregler som vi nu harpå vårt bord ser jag som de första stegen mot en mo-dernisering av hela obeståndsrätten. Vi vet att reger-ingen har aviserat en utredning om detta, och det servi fram emot med mycket stor glädje och stort intres-se. Förhoppningsvis kan man arbeta ihop konkursin-stitutet med företagsrekonstruktionerna.Bland de frågor som vi har uppe på bordet ärden helt dominerade frågan den om hur man skahantera företagsinteckningen i fortsättningen. I för-slaget tar man bort förmånsrätten för hyror och arren-de och gör om det till en allmän förmånsrätt, vilketinnebär att företagsinteckningarna får ett större värdeän vad dagens företagshypotek har.Vi har haft en livlig debatt i massmedierna. Vi harfått många mejl. Vi har också haft många debattermellan en del partirepresentanter i de här frågorna.Egentligen skulle man kunna tänka sig att det varfullt på åhörarläktaren en sådan här kväll i ett så passviktigt ärende, men så är det ju inte.Förmånsrättskommittén, som har ett betänkandesom ligger till grund för lagändringarna, har tittat påfrågan om en halvering av företagsinteckningensvärde innebär kreditrisker för i synnerhet småföretag.Regeringen har också tittat på det, och vi har sedanfått ett särskilt utlåtande från näringsutskottet.Jag tycker personligen att det är en mycket svårmålkonflikt här, mellan frågan om att fördela risker-na, till exempel tvinga banken att vara med och bidratill en rekonstruktion, och frågan om det blir besvär-ligheter med att få krediter i fortsättningen. Det ärinte alls någon enkel fråga.Vi har slutligen stannat för att med det beslutsun-derlag som vi nu har ser vi inte att vi kan gå med pånågon sådan reducering av företagsinteckningensvärde som föreslagits, först och sedan 55 %.Men vi är öppna för att diskutera det , förvi ser värdet av att man tvingar en bank att vara med iett rekonstruktionsförfarande. Det skulle alltså gynnarekonstruktionsförfarandet på bekostnad av konkur-serna.När det gäller andra delar av den här propositio-nen är vi naturligtvis oerhört tillfredsställda över attstatens förmånsrätt för skatter och avgifter slopas.Det känns också mycket tillfredsställande att vi nui enighet kan göra ett tillkännagivande till regeringenom att slopa det så kallade återvinningsförbudet be-träffande skatter och avgifter.När det gäller lönegarantin är det hög tid att manökar det belopp som en anställd kan få ut i sambandmed en konkurs från nuvarande till nå-gonstans per anställd.Det är också tillfredsställande att det införs reglerom att konkursboet ska svara för regler när man fort-sätter att upprätthålla verksamheten så att man får enkonkurrensneutral situation.Vi ser det bekymmersamt med lönegarantin såtill-vida att den är kopplad till löneförmåns-rätten. På det viset kommer, som nämnde, statens regressrätt för utbetalade löne-garantimedel att träda in och få ta en mycket storandel av den utdelning som frigörs när man förändrarföretagsinteckningens värde. har beträffande lö-negarantin och dess utformning också aviserats attdetta ska utredas, och det känner vi också mycket stortillfredsställelse över.Vi har tillsammans med bedömt attfrågan om lönegarantin och löneförmånsrätten börpoängteras särskilt med ett tillkännagivande, och detär därför som vi har skrivit reservationer i den delen.Jag står givetvis bakom alla våra reservationer idet här ärendet, men för tids vinnande begränsar jagmig till att yrka bifall till reservation 4 om lönegaran-tisystemets utformning.Anf. 197 ():Fru talman! I debatten om betänkandet Nya för-månsrättsregler vill jag ägna mitt inlägg åt de före-slagna förändringarna angående företagshypotek ochsom innebär att bankernas säkerheter i företagenstillgångar nästan halveras vid en konkurs. Förslagetkommer, om det genomförs, att allvarligt störa kapi-talförsörjningen till främst små och medelstora före-tag och därmed även påverka landets tillväxt ochvälfärd.Från sida ser vi mycket allvarligt påatt regeringen tillsammans med ochKristdemokraterna har för avsikt att göra detta storaingrepp, som kommer att påverka sysselsättningen ilandet. Att majoritetspartierna säger sig värna omföretagsamhet är i detta sammanhang inte trovärdigt.Att driva igenom detta experiment för att se varsmärtgränsen går för företagen och deras kreditervisar på stor brist på okunskap om företagens villkor.Centerpartiet kan inte ställa sig bakom detta expe-riment. Därför yrkar vi på återremiss av betänkandet iförsta hand och avslag på hela förslaget i betänkandeti andra hand.Förslaget har framställts som en ny konkurslag föratt underlätta företagsrekonstruktioner. Detta är miss-visande. Det är endast en mycket liten del av dettotala företagandet som berörs av företagsrekonstruk-tion. av företagen i går i konkurs, ochav dessa kommer inte alla att omfattas ens av en fö-retagsrekonstruktion.Förslaget handlar i allra högsta grad om att för-sämra kreditförsörjningen till landets befintliga före-tag. av företagandet kommer att beröras av deökade kraven och kostnaderna för att erhålla krediter.Vi tycker att man här verkligen silar mygg och sväljerkameler.Att genomföra en så omfattande försämring avkapitalförsörjningen utan att först analysera vilkakonsekvenserna blir för småföretagen tycker vi frånCenterpartiets sida är nonchalant mot alla de företa-gare som lägger ned massor av tid och riskerar egetkapital för att kunna förverkliga sina idéer.Regeringen säger sig vilja ha en effektiv kredit-givning. Detta antyder att regeringen medvetet villbegränsa utlåningen av kapital till företagen. Jagfrågar mig varför.Dessutom bygger ställ-ningstagande, som regeringen grundar sitt förslag på,på de större företagen med fler än 20 anställda. utgör en mindre andel av det totalaantalet företag i har inte framkommit tydligtnog.Majoriteten har satt fokus på obeståndssituationerför av samtliga företag och totalt mis-sat de negativa effekterna på kreditförsörjningen förresterande företag.Att bankerna kommer att ställa krav på högre sä-kerheter och den vägen kompensera sig är redan känt.Men regeringen fortsätter att hävda att kreditgivning-en till de mindre företagen inte kommer att påverkas inågon större utsträckning. Regeringen struntar där-med i att ta hänsyn till att det finns en banklag, 2 kap.13 §, där det uttalas krav på bankerna att utlånademedel ska skyddas genom säkerheter för att tillgodo-se spararnas krav.Småföretagens och ensamföretagens betydelse isamhällsekonomin ska inte undervärderas. Att för-sämra företagshypotek för dessa med hänvisning tillatt det även har skett i andra länder tycker vi är ettmycket svagt argument.Angående utlånade medel till företag visar Almisårsredovisning att det blir svårare för entreprenöreratt låna pengar. Vi kan också läsa i årsredovis-ning att förmedlades mindre externtkapital än året före.I en rapport från har vi tagit del avatt nyföretagandet minskar kraftigt i vårt land. Underde har antalet nystartade företag hal-verats.Behovet av externt eller lånat kapital är särskilttydligt i samband med start och expansion av företag,exempelvis inför investeringar och marknadsföring.Enligt uppgifter har sådant kapital inte ökat de se-naste åren. Flera företagare hävdar att riskkapital-branschen har blivit försiktigare, att den går på spar-låga och att det är både svårare och dyrareatt få krediter.En stor svaghet i förslaget är också övergångs-reglerna, som medför att låntagarna tvingas omför-handla sina redan ingångna krediter. Det innebäralltså företagshypotek med retroaktiv verkan. Ochåterigen är det de små företagen som drabbas värst.Att sedan reformen omgående ska utvärderas se-nast , innan övergångsreglerna har fåttgenomslag, visar att förslaget inte är genomtänkt ochatt de analyser som saknas verkligen är motiveradeoch borde ha funnits.Oroande är också den förslag att kreditgivning till små och me-delstora företag ska klassas som mera riskfyllda än deflesta andra kreditområden, och därför skulle sådanakrediter inom bankerna belastas med strängare kapi-taltäckningsregler. Snaran på småföretagen dras åtfrån flera håll.I betänkande påstås det att kreditgivarna litar förmycket på god säkerhet och för lite på återbetalnings-förmågan och att kreditgivarna måste bli mer aktiva.Regeringens påpekande i propositionen om att nuva-rande företagshypotek spelar en negativ roll vid kre-ditgivning och att företag som inte är bärkraftiga inteär tillräckligt lönsamma och bör avvecklas kan intetolkas på annat sätt än att många av dagens småföre-tagare får svårigheter att låna pengar och att de somredan har lånat tillhör den grupp som egentligen inteborde ha fått krediter. Tala om det för en åkeriägare iSäffle eller en skogsmaskinsägare i , varsvinster inte tycks vara tillräckliga i majoritetensögon!Att återbetalningssäkerheter är svåraatt beräkna är ett faktum. Yttre faktorer kan inträffasom man aldrig kan förutse. Det är därför viktigt attdet finns möjlighet till checkkrediter vid tillfälligasvackor.Att vara långivare och låntagare medför alltid ris-ker för båda parter. Därför vädjar jag till er socialde-mokrater, vänsterpartister och kristdemokrater: förslaget! Stryp inte kapitalförsörjningen förlandets småföretagare! Det kommer att knäcka dem.En undersökning visar också att vi står inför ettomfattande generationsskifte bland företagarna. Varfjärde företagare är född . Det betyder attmånga kommer att överlämna eller tvingas avvecklasitt företag när orken och åldern gör sig påmind,som också svårigheterna att erhålla krediterför eventuella företagare som ska överta det hela blirstörre. Ca 90 000 står inför ägarbyte när fyrtiotalis-terna går i pension.Att försvåra och fördyra för småföretagen försäm-rar deras konkurrensförmåga och leder till försämradlönsamhet. Att hänvisa småföretagen, som inte kan geökade säkerheter, till alternativ som factoring ochleasing är ingen bra lösning. Dyra investeringar somleasas minskar företagens makt överresultatet och kan i förlängningen öka hotet om kon-kurser. Regeringen gör ett misstag om man tror sigkunna spara 300 miljoner i statskassan. Förslaget kani stället komma att bli en dyr historia genom en ökadarbetslöshet.Att främja företagsrekonstruktioner framför kon-kurs är i sig ett gott syfte, men det är beklagligt attdetta sker till priset av att livskraftiga företag fårbetala notan.Kritiken från regeringen mot kreditgivarnas age-rande måste också bemötas. varkritiken befogad, men jag vill hävda att de allra flestakreditgivare är mycket noggranna inför kredit-givning. Att minska företagshypoteket från till55 % kommer att få negativa konsekvenser. Därförupprepar jag mitt yrkande på återremiss i första handoch krav på en analys av vilka konsekvenser förslagetfår för småföretagen.Anf. 198 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i lagutskottets betänkande nr 17.I dagsläget sätts av företagen iobestånd i konkurs. räddas genom re-konstruktion. Så kan det inte fortsätta. Det verkar sågott som alla vara överens om, även om man börjartvivla när man hör och folkpartisternasom inte nu är beredda att ta nödvändiga steg i denriktningen. verkar inte ens det minsta bekym-rad över att är världsbäst på konkurser omman ser till antalet. presenterade inteett enda förslag som alternativ till det som utskottetnu lägger fram. Däremot var det ingen hejd på elän-desbeskrivningarna av regeringens försök att kommatill rätta med problemet.Så gott som alla, till exempel Företagarnas , som organiserar 55 000 småföretagare,är också överens om att det är bankernas starka ställ-ning som driver fram konkurser i stället för rekon-struktioner. Något måste uppenbarligen göras så attrekonstruktion framstår som mer önskvärd än kon-kurs.Fru talman! Målen för regeringens lagförslag äratt minska antalet konkurser, att rädda arbetstillfällen,att förbättra löntagarskyddet och att se till att ävenunderleverantörer får utdelning om konkurs trots alltinte kan undvikas. De nya reglerna likställer allafordringsägare och ska förmå dem att reagera tidiga-re. Ingen ska kunna slå sig till ro och låta konkursenrycka närmare för att man har en så bra säkerhet inte behöver bry sig.Socialdemokraterna, delar regeringens bedömning att denföreslagna reformen ökar möjligheten att rädda före-tag via rekonstruktion.Det är glädjande att vi nu också kan genomförakraftfulla förbättringar av löntagarnas möjligheter attfå ut lön om företaget trots allt går i konkurs. Blandannat föreslås att lönegarantin ska utökas till fyrabasbelopp och kunna fås ut för av åtta månader.Det känns som socialdemokrat skönt att kunna för-bättra löntagarskyddet.För att åstadkomma allt detta positiva föreslås attstatens förmånsrätt för skatter och avgifter ska slopas.Det görs eftersom det är en bärande idé med de nyareglerna att likställa alla fordringsägare. Staten skainte ha bättre rätt än andra. Å andra sidan utgår jagfrån att företagen även fortsättningsvis ska ha högskattemoral och inte försöka smita från sina skattein-betalningar. Ett avskaffande av statens förmånsrättför skatter och avgifter innebär inte att det är okej attbörja slarva med sina skatter.På samma sätt som staten likställs med till exem-pel småföretagaren som fungerar som underleveran-tör måste det ske med bankerna. Regeringen ochutskottet föreslår att bankernas säkerhet ska minskasoch omvandlas till en företagsinteckning. Utskotts-majoriteten gör däremot en något försiktigare bedöm-ning är regeringen och föreslår att företagsinteck-ningens värde ska gälla av gäldenärensegendom.Detta har bankerna reagerat mot och hotat meddyrare lån och sämre villkor. Flera motionärer fram-för ungefär samma kritik. Kritiken går ut på att dettakommer att påverka kreditgivningen negativt. Jagkonstaterar bara att frågan om reformens effekter försmå- och medelstora företag faktiskt har ägnats sär-skild uppmärksamhet i propositionen.Regeringen framhåller till exempel att en ökadandel rekonstruktioner och ökade utbetalningar vidkonkurs särskilt kommer att gynna just mindre före-tag. Enligt Förmånsrättskommitténs utredning är detinte nystartade företag utan äldre företag i expan-sionsfas som använder sig av företagshypotek. Sundaföretag med god lönsamhet kommer även fortsätt-ningsvis att få lån. Genom de nya reglerna görs dettydligt att den viktigaste grunden för kreditgivningenska vara företagets lönsamhet och återbetalningsför-måga - inte storleken på säkerheten.Fru talman! Trots detta har Socialdemokraterna,tagit intryck avden oro som finns. understryker därmed,i likhet med näringsutskottet, vikten av att den i pro-positionen aviserade utvärderingen kommer till stånd.För det fall utvärderingen visar att reformen har med-fört negativa effekter på kapitalförsörjningen förut-sätter utskottet att regeringen återkommermed förslag på åtgärder. Jag ser faktiskt detta som enpositiv möjlighet att få ökat fokus på hela riskkapital-försörjningen och en möjlighet att snabba på nödvän-diga förbättringar runtom i landet.Fru talman! Jag vill också kommentera två mo-tionsyrkanden i övrigt. Utskottet och regeringen är avuppfattningen att lönegaranti ska kunna förekommaäven vid företagsrekonstruktion. Det råder således enbred enighet i frågan, men frågan behöver utredasnärmare. Utskottet förutsätter att den i propositionenaviserade utredningen kommer till stånd utan dröjs-mål.Utskottet delar också uppfattningen att återvin-ningsförbudet för skatter och avgifter bör avskaffas.Som framgår av propositionen krävs det dock att depraktiska och ekonomiska konsekvenserna av ettupphävande av förbudet blir föremål för ytterligareberedningsarbete. Regeringen bör därför omgående tainitiativ till ett sådant arbete.Det är positivt att regeringen redan nu inför hös-tens budgetarbete får möjlighet att närmare utredabland annat de statsfinansiella konsekvenserna ochåterkomma till med en bedömning av när itiden ett avskaffande av återvinningsförbudet kan ske.Fru talman! Det förslag som regeringen nu läggerfram innebär att förslaggenomförs. Ett politiskt helt enigt lagutskott krävdeför lite just detta av regeringen.Lagutskottets krav på ändrad förmånsrätt var resulta-tet av en moderat motion. på dagennär, , stod den moderate riksdagsle-damoten - all heder åt honom - i den-na talarstol och uttryckte sin glädje över att förslag nu genom bifalltill den moderata motionen skulle förverkligas.I motionen säger bland annat de fortfarande mo-derata riksdagsledamöterna att de anser att det är av stor vikt att detförslag som den eniga kommittén lade fram snarastgenomförs i sin helhet. De fortsätter: "De konkretaförslag framlade för att skapaordning och förutsägbarhet i den djungel som råderpå området" - lyssna på det här - "är förtjänstfullaoch skulle bidra till ett bättre företagsklimat och ensundare och mer konstruktiv syn på företag med obe-ståndsproblematik. "När så regeringen så fort man bara kan - mindreän - återkommer till meddessa förtjänstfulla förslag för ett bättre företagskli-mat säger nej.Jag tycker att det i det här ärendet har visat sigvilka partier man kan lita på. Dit hör uppenbarligeninte Moderaterna.Jag yrkar bifall till lagutskottets förslag i betän-kandet.Anf. 199 () replik:Fru talman! Jag börjar med det som sades om ettpolitiskt enigt lagutskott. Ja, det stämmer men det varförra mandatperioden. har sammansätt-ningen i partierna förändrats. Det kan också vara ettskäl till att ställningstagandet blivit som det blivit.För egen del har jag samma åsikt som jag dåhade.Sedan skulle jag vilja bemöta några andra saker.Jag har främst lyft fram frågan om företagshypo-tek därför att det är den försämringen som är det mestväsentliga för oss att förhindra eftersom den får enenormt stor påverkan.När jag lyssnar här hör jag att vi faktiskt har heltolika utgångslägen. Det finns många saker som är brai sammanhanget. Men jag tycker inte att regeringensrepresentanter för den skull ska slå sig för bröstet. Dådet gäller att vi avskaffar statens förmånsrätt avseen-de skatter och avgifter finns ställföreträdaransvaretfortfarande kvar för bolagsstyrelserna, så det finnsfortfarande en påverkan.Om reformen visar på negativa effekter ska mangöra en utvärdering. Men man måste se till det fak-tum att skadan då redan är skedd och att det kan fåmånga tragiska konsekvenser för de småföretagaresom drabbas.En annan viktig sak är att det här med förmåns-rättsförordningen baseras på lite större företag. Dethandlar inte om soloföretagare eller om företagaremed väldigt få anställda, utan företagsrekonstruk-tionsmodellen baseras på företag med över 20 an-ställda. Jag tycker alltså att man har missat att tahänsyn till de riktigt små företagen.Anf. 200 () replik:Fru talman! Det var intressant att lyssna till och att det kom ett besked om att dettydligen finns ett antal partier i som merfungerar som polsk riksdag där man efter olika val-skiften uppenbarligen får ändra uppfattning precis hursom helst. Så är det inte inom socialdemokratin, utanvi försöker stå för de uppfattningar som vi i olikasammanhang torgför.Jag tycker att har pekat på att detredan i dag finns brister i riskkapitalförsörjningen ochpå att det också av den anledningen behöver görasförändringar på området. Som jag pekade på i mittanförande tror jag att en snar utvärdering av de nyaförmånsrättsreglerna kan snabba på en diskussion omhela riskkapitalförsörjningen. Det ser jag som oerhörtpositivt.Självklart blir det krångligare för bankerna att gekrediter eftersom man måste bli meranoga med att titta på företagens lönsamhet när detinte går att gömma sig bakom bra säkerheter. Likasjälvklart är det att man försöker komma undan dethär krånglet genom att hota med försämringar. Det ärbara synd att så många i har gått på denargumentationen.Svenska Bankföreningen tillstod faktiskt vid denutskottsuppvaktning som gjordes att de här föränd-ringarna inte kommer att påverka sunda och lönsam-ma företags möjligheter att få krediter.Anf. 201 () replik:Fru talman! Angående detta med polsk riksdagkan jag bara säga att vi väl har lite olika högt i tak.Det finns en ökad frihet att tänka fritt, inte bara iEMU-frågan utan även i andra frågor.Det påstås här att det finns brister. Ja, sådana kanfinnas men bristerna är inte så stora att man för denskull ska strypa möjligheterna för företagare. Medtanke på den redovisning som jag fått från flera olikahåll då det gäller både bankernas kreditgivning ochriskkapitalförsörjningen framhärdar man samstäm-migt i att man har blivit mer restriktiv.Det har också framkommit att de små företagenute i landet i allra högsta grad hänvisas till bankerna.För de små företagen står inget nationellt kapital tillbuds, utan det är ofta lokala och regionala banker somstår som långivare.Niclas , du talar om att snabba på riskka-pitalförsörjningen. Jag ser detta som ett sätt att snabbtavveckla företag som enligt regeringen inte har till-räcklig lönsamhet. På ett ställe i propositionen stårdet faktiskt att företag som inte har tillräcklig lön-samhet bör avvecklas.Det är ganska många företag i som har låglönsamhet. Men de nöjer sig ändå om de har en av-kastning på och hankar sig fram så att det gårrunt. De sysselsätter många människor. Ska mankräva en mycket större lönsamhet av de här företagen- det är detta jag grundar mitt resonemang på - får viockså en mycket högre arbetslöshet, främst på lands-bygden och på mindre orter.Anf. 202 () replik:Fru talman! När jag lyssnar på jag osökt att tänka på finansminister som ibland i talarstolen använder tillnam-net dysterkvist, och det kom för mig .