prot · GR0917 · 2003-10-22 00:00:00 — Den renodling av verksamheterna som behövs för att eliminera risken för målkonflikter mellan producerande och affärsdrivande verksamheter och sektorsuppgifter som säkerhetsfrågor och tillsyn förutsätter att blir en självständig myndighet. Mot den nu angivna bakgrunden föreslår vi att tar tillfället i akt när beslut fattas om att godkänna förändringarna i och den så kallade ISPS-koden att tillkännage för regeringen att bör skiljas från i enlighet med det som vi har skrivit i vår reservation till betänkandet, som jag härmed yrkar bifall till. 144 (): Det internationella terrorhotet har ökat markant. För transportsektorn är detta ett ökande problem, och då särskilt för sjöfarten. Det är därför bra att vi lyfter fram frågan om sjöfartsskydd på ett kraftfullt sätt här i kammaren . De nya internationella reglerna innebär att man inom sjöfartssektorn ska vidta en rad åtgärder för att stärka skyddet mot brottsliga handlingar. Som exempel kan nämnas krav på att fartyg ska ha automatiska identifieringssystem och alarm för kapningssituationer. saknas särskild lagstiftning för skydd av fartyg och hamnanläggningar mot brottsliga handlingar. Utskottet finner det också positivt att arbetet med det nya regelverket har bedrivits så skyndsamt att ett ikraftträdande kan bli möjligt . Därför är det glädjande att det är ett enigt utskott som står bakom dessa delar av betänkandet. Två specifika avseenden redovisas av regeringen i propositionen. Det kan vara på sin plats att lyfta fram dessa. För det första: När det gäller finansieringen av det nya regelverket förordas självfinansiering, det vill säga att Sjöfartsnäringen förutsätts bära sina egna kostnader. För det andra: När det gäller tillsynen avseende sjöfartsskyddet anser regeringen att bör ges huvudansvaret. Men detta kommer regeringen, som jag sade tidigare, att återkomma till . Så långt enigheten. I betänkandet finns dock en reservation av och som handlar om ställning. Reservationens intentioner är att det behövs ett åtskiljande av från . bör rikta ett uttalande till regeringen med denna innebörd, anser motionären, det vill säga att man vill skapa ytterligare en myndighet. Motivet är att enbart ändringarna av instruktioner inte anses vara tillräckliga för att undvika eventuella rollkonflikter mellan produktionen och myndigheten. Vi socialdemokrater är av den bestämda uppfattningen att det inte behövs fler myndigheter i . Vår uppfattning är att fler myndigheter inom sjönäringen inte ökar säkerheten utan bara leder till ytterligare kostnader för näringen. Det är snarare ett tydligare regelverk som är nödvändigt ett regelverk som gör det möjligt att skapa en effektiv och rationell verksamhet. Det torde på ett tillfredsställande sätt tillgodose det som motionen egentligen syftar till, att undvika rollkonflikter mellan produktionsverksamheten och myndighetsverksamheten. Tyvärr tvingas vi socialdemokrater precis som utskottsmajoriteten konstatera att regeringen inte följt de av fattade besluten och om att vidta åtgärder avseende tillsyn. Detta är naturligtvis inte bra. Detta har också påpekats av revisorer. Regeringen måste respektera de av fattade besluten och verkställa desamma. Det är därför av största vikt att det i den aviserade propositionen om lagstiftning angående sjöfartsskydd finns tydliga regler för ställning. Det är nödvändigt att få en tydlig rollfördelning mellan och . Utskottsmajoriteten anser inte att det är nödvändigt att förorda en ny självständig myndighet för . En ny myndighet kräver bland annat överväganden i frågor kring avgränsningar av uppgifter mellan olika myndigheter och om vilka finansiella förutsättningar som ska gälla. Särskilt viktiga är de finansiella förutsättningarna, eftersom sjöfarten själv kommer att få bära kostnaderna. Detta är nog inte något som näringen önskar. Låt oss därför avvakta med ett sådant förslag. Låt oss i stället med gemensamma krafter se till att får en klarare roll inom . Om inte detta räcker till, ja då har utskottet möjlighet att återkomma. Men låt oss sätta detta i sjön först. Med detta yrkar jag avslag på reservationen och bifall till utskottets förslag till riksdagsbeslut. 145 () replik: Först vill jag säga att det är glädjande att kritiserar regeringen även om det är hans egna partikamrater. Det finns en skarp kritik från utskottet om att regeringen inte har brytt sig om den här frågan , alltså detta med . Sedan har en del invändningar mot att man skulle dela upp myndigheten i två, en som sysslar med produktion och en som sysslar med säkerhet. Jag undrar varför det är en så känslig fråga. Det här har ju faktiskt diskuterats i . Vi har det på andra områden, till exempel på järnvägssidan. är det på gång även inom luftfartens område. Även där ska man ha den här klara gränsen. säger: Absolut inga fler myndigheter! Men det startas ju nya myndigheter lite då och då. skapade regeringen en ny myndighet som heter . Det röstade vi kristdemokrater nej till. Det nämner jag bara som exempel. Kostnader, ja. Visst kostar det pengar att ha en egen myndighet för sjösäkerheten. Men är det inte värt pengarna, ? Det undrar jag vad tycker om. Får inte sjösäkerheten kosta? 146 () replik: Det här är ingen känslig fråga. Vi tycker att eftersom ett enigt utskott har givit regeringen ett uppdrag att komma tillbaka till när det gäller denna rollfördelning inom så ska de få möjlighet att göra detta. Sedan är det inte sagt att det alltid kommer att vara på det viset. Det är mycket möjligt att vi efter ser att det inte riktigt blev som vi hade önskat. Då har vi ju möjligheter. Men låt oss sätta detta i sjön först, rollfördelningen inom . Sedan kan man fundera lite grann. Hur ska vi göra med sjökartorna? Hur ska vi göra med utmärkningen? Hur ska vi göra med isbryteriet? Det är ju också en säkerhetsfråga. Ska det ligga på inspektionen eller ska det ligga på verket? Det är inte så enkelt att säga att vi ska ta loss de här två sakerna och göra en separat sjöfartsinspektion. Jag tror personligen att det här kommer att kosta stora pengar. Varken eller jag har några pengar som vi kan gräva fram till det här. Det blir näringen som får bära det. 147 () replik: Om det hade varit enkelt att göra det här hade vi kunnat göra det för längesedan. Att det krävs funderande och utredning om man ska skapa en ny myndighet inser jag också. Men syftet måste vara att vi ska ha den absolut bästa sjösäkerhet som vi kan tänkas ha. Och det får kosta pengar. När det gäller pengar förstod jag att kritiserade oss kristdemokrater för att vilja lägga en börda på sjöfartsnäringen. Då vill jag bara erinra om att vi har flera förslag i som skulle underlätta för sjöfartsnäringen som har röstat nej till. Ett sådant exempel är just isbrytningen. Vi vill lyfta bort isbrytningskostnaderna och driva den frågan inom EU så att den ses som en regional fråga. Därmed kan vi utnyttja EU-pengar för isbrytningen kanske inte fullt ut men till en stor del. Vi har också föreslagit tonnageskatt, som skulle underlätta och göra att svensk sjöfartsnäring skulle hamna på samma nivå som andra EU-länder. Det har röstat nej till. Jag hoppas att det blir ett ja nästa gång vi ska behandla de motionerna. Vi har föreslagit pengar till infrastrukturen för sjöfarten för att knyta ihop olika transportslag. Där vill vi satsa särskilda pengar. Det har röstat nej till. Vi har föreslagit ett program för att stimulera kustsjöfarten. Det har röstat nej till. Så, herr talman, det får inte finnas någon oklarhet om huruvida vill lägga sten på börda i fråga om sjöfarten. Vi vill tvärtom hjälpa till att utveckla sjöfarten och ge den en förnyad chans. Men säkerheten vill vi inte tumma på, utan då får det kosta pengar. 148 () replik: Vi vill inte heller tumma på säkerheten. Vi tror att vi med denna rollfördelning kommer att ha en bra sjöfartsinspektion. Sedan vill jag bara säga om detta med ny myndighet att det här gäller sjöfarten. Jag kan inte ge mig in i andra områden och om vi ska skapa nya myndigheter där eller inte. Det vill jag ha sagt. Jag tycker ändå att det här är lite beklagligt. Vi har varit ganska överens när det har gällt sjöfarten. Vi jobbade tillsammans när det gällde sjöfartsstödet. Det var ju ett sätt att ta bort kostnader för sjöfarten så att vi skulle kunna klara sjöfarten med svensk flagga. Det har vi jobbat för. Där vill jag ge en eloge till och även till de andra partierna. Men att nu återkomma och lägga fler bördor på sjöfarten, det är sjöfarten inte betjänt av. rabblar upp en massa saker. Jag vet om detta med tonnageskatten. Det är ju egentligen samma pengar vi pratar om när det gäller tonnageskatten, så egentligen tar vi inte bort så mycket från sjöfarten, sjöfartsnäringen, utan det gäller bara en omfördelning inom näringen. Pengarna finns där, om jag har fattat det rätt. Vi får väl se vad som händer med tonnageskatten. Det är en diskussion. Det positiva är ändå att det finns andra departement och utskott som kan få jobba med den här frågan också. Vi vill ju bli av med sjöfarten. 149 (): I propositionen föreslås att godkänner ett nytt internationellt regelverk gällande sjöfarten. Förslaget går ut på att godkänner ett tillägg till den internationella konventionen om sjösäkerhet. Sjöfartsskyddet avser skydd mot brottsliga handlingar som terroristangrepp och liknande. Förslaget antogs av IMO. Behovet av att förstärka detta skydd aktualiserades som vi alla vet genom händelserna i . Ändringarna är av tre slag. Det handlar om införande av AIS-transpondrar på fartyg för att identifiera fartygen. Det handlar om att märka fartygen med IMO-nummer med uppgifter om fartyget, dess ägare etcetera. Det handlar också om krav på att fartyget ska förses med alarmsystem som kan utnyttjas om fartygets befälhavare anser att fartyget är på väg att utsättas för eller är utsatt för en terroristhandling. Från välkomnar vi självfallet denna förändring och att det internationellt har gått att kunna enas så här snabbt om olika förslag på åtgärder. Det vi är lite oeniga om i utskottet handlar om ställning. Vi konstaterar att regeringen ännu inte vidtagit de åtgärder om tillsyn som på förslag av trafikutskottet tidigare gjort ett tillkännagivande om. har tidigare på förslag av ett enigt trafikutskott och 2003 beslutat att begära förslag av regeringen om hur ställning i lagstiftningen ska stärkas. revisorer har också föreslagit att olika roller borde tydliggöras så att det klarare framgår om synpunkter och ställningstaganden grundas på säkerhets-, produktions- eller sektorshänsyn. Det skulle öka tilltron till inspektionen. Konkret föreslog revisorerna att regeringen skulle utarbeta förslag till förändringar av fartygssäkerhetslagstiftningen innebärande att uppgifter rörande tillsyn och säkerhetsnormgivning läggs direkt på inspektionen. Regeringens senfärdighet i att följa det tidigare tillkännagivandet kan självfallet inte accepteras. Med detta trafikutskottets betänkande vill vi understryka vikten av att regeringen uppfyller tidigare tillkännagivande angående en klarare rollfördelning för ställning. Med det yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2003/04:TU3 Sjöfartsskydd (prop. 2002/03:124). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 150 (): Betänkandet Naturvård innehåller ett drygt sjuttiotal motioner. Därför kan man lugnt säga att det handlar om allt mellan himmel och jord. Den moderata utgångspunkten är att individen med dess egna ansvar ska kunna sköta så mycket som möjligt i samband med och i samråd med både natur och miljö. Då är det en frihet under ansvar. Det går igenom i hela vårt arbete. Jag tänkte koncentrera mig på ett par frågor. Jag börjar, herr talman, med att yrka bifall till vår reservation nr 9. Det första jag tänkte ta upp handlar om hur vi vårdar den biologiska mångfalden. Enligt vår mening bör reservatsbildningar till största delen ske på samhällets marker. I övriga fall bör man så långt som möjligt ingå frivilliga skötselavtal på mellan fem och med lokal förankring och jag betonar den lokala förankringen gärna tillsammans med markägaren vars inflytande ska vara oerhört starkt. För vem är egentligen bäst på att bevara mångfalden, staten eller markägaren? För oss moderater är det ganska självklart att det är den enskilda ägaren som kan bevara denna bäst. När det gäller konsekvensutredningar vid bildande av naturreservat bör en klar och tydlig utvärdering göras av nuvarande skyddsplaner på ett bättre sätt än vad som skett. Det finns ett önskemål om att vi ska fatta oss kort . Jag ska försöka att leva upp till detta så att vi får all votering . Därför går jag över till den andra huvudfrågan som jag tänkte poängtera . Det gäller den röriga höst som vi hade kring den svenska valfångstpolitiken, och inte minst en del av regeringens uttalanden som gjordes. Detta har vi också sett i under den tidigare delen av året. Bakgrunden till vårt gemensamma ställningstagande är delar av en moderatmotion från en kollega till mig, de . Det är enligt vår mening av största vikt att den svenska politiken i valfrågor och då tänker jag på djuren nu formuleras grundligt i riksdag. riksdag är det högsta beslutande organet, och det är också här som vi vill lägga fram de synpunkter som vi har med oss i vårt agerande inhemskt, men också utomlands. Regeringen bör därför skyndsamt för redovisa den politik som har förts i valfrågorna och också lägga fram förslag om hur den framtida politiken ska utformas och organiseras. Detta vill vi ge regeringen till känna. Avslutningsvis, herr talman, finns det många synpunkter på hur rovdjurspolitiken har varit och hur den kommer att bedrivas. Det moderata agerandet har varit konsekvent här kammaren. Jag vill betona det även . Vi avser att fullfölja den inriktning som vi klart och tydligt har lagt fast för den framtida rovdjurspolitiken, nämligen att den beslutande myndigheten på så lokal nivå som möjligt bör få befogenheter att fatta beslut om jakt. Det ska alltså ske på så lokal nivå som möjligt just för att man där vet bäst hur man ska kunna förebygga skador och andra olägenheter i samband med att man realiserar de beslut som vi här i riksdag har fattat. 151 (): Vi behandlar nu ett betänkande med rubriken . Det handlar i huvudsak om biologisk mångfald. Jag tänker ge argument för fyra reservationer. I reservation 1 markeras särskilt att skyddet av den biologiska mångfalden utgör en hörnsten i den liberala miljöpolitiken, det vill säga att det är grundläggande för oss i . Reservation 8 handlar om tillämpningen av principen om biologisk mångfald och de fem stora rovdjuren. , varg, lo, järv och örn måste få utveckla livskraftiga stammar i . Det är den princip som vi bygger på. I reservation 6 har fyra partier ställt sig bakom behovet av reservat för att värna om den biologiska mångfalden i vattnet. reservat har försummats, och det saknas ett sammanhållet inventeringsunderlag. Här har regeringen ett tungt ansvar. Vi måste agera så att fisket kan hållas under biologiskt säkra gränser. Vi måste skynda på arbetet för att ska klassas som ett särskilt känsligt havsområde. Det har pågått ett arbete för att undvika oljeskador. Vi bävar inför vad som ska komma när antalet oljetransporter ökar i . Risken för en stor oljeolycka är faktiskt överhängande. Vi vet att det dessutom sker många små avsiktliga oljeutsläpp i . Det har pågått ett arbete som ännu inte har resulterat i ett vettigt sakernas tillstånd. Vi måste alltså jobba vidare med reservat och ett skydd för . När det gäller reservation 9 har redan lagt ut texten. Det är en fempartireservation angående valfångsten. Vi tycker att det är angeläget att regeringen återkommer med en sammanhållen politik inom det här området. För att spara kammarens tid begränsar jag mig till att yrka bifall till reservation nr 6 om reservat, som stöds av fyra partier, och reservation nr 9 om valfångst, som stöds av fem partier. 152 (): Även jag vill uttrycka att det är fantastiskt att få arbeta i ett utskott som bara i det nu aktuella betänkandet spänner över ämnen som biologisk mångfald, rovdjursfrågor och frågor om valfångst, för att inte tala om den spanska skogssnigeln och mycket mer. Även om jag skulle kunna ägna mina få minuter åt att beskriva jakt- och slaktmetoder för spansk skogssnigel så ska jag inte göra det, utan jag ska koncentrera mig på ett par områden där vi kristdemokrater har en mot majoriteten avvikande uppfattning. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 5 och reservation 9. Jag står även bakom samtliga reservationer som ratificerat. är en fantastisk plats på jorden. Området uppfyller såvitt de flesta kan se de krav som ställs på en nationalpark. Unika naturvärden, liksom värden av vetenskaplig, kulturell och upplevelsemässig art präglar området som också storleksmässigt uppfyller kraven. , och även vi har en gemensam reservation i ärendet uppfattning är att ska uttala sig för att ska bli nationalpark, att området tillförs nationalparksplanen och att de konsekvensutredningar som behöver göras till följd av detta genomförs. I betänkandet framställer sig utskottsmajoriteten som något slags insamlingsorganisation av åsikter, men vi får inte veta vad de själva tycker. Man har inhämtat att och har inlett ett samarbete, och man har inhämtat att har aktiviteter på gång. Vad vilja majoriteten? Varför kan man inte klart ut säga att detta unika naturområdet vore lämpligt som nationalpark? Regeringens och utskottsmajoritetens hantering av viktiga naturvårdsåtgärder vid är skandalartad. Statsbidrag har tidigare utgått till åtgärder för att skydda åkermarken omkring ån mot de årliga översvämningar som försvårar brukandet av jorden. Översvämningarna innebär också onödigt kväveläckage. När arbetet med bland annat invallningar av ån gick in i ett avgörande skede drog man in statsbidraget, och anslaget som heter Stöd till jordbrukets rationalisering minskades drastiskt och riktades helt till omarronderingsverksamhet i . I utskottets budgetbetänkande skrev majoriteten, trots att pengarna drogs in, att man förutsatte att detta skulle fixas på ett eller annat sätt. I budgeten 2004 finns heller inga pengar, och det är samma visa som sjungs i detta betänkande. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet, som återigen vill framhålla Emåns stora betydelse för den biologiska mångfalden och den vikt som måste tillmätas en restaurering av vattendraget, att frågan möjligt får sin långsiktiga och tillfredsställande lösning. Ni socialdemokrater som så hett eftersträvar makten och som har den, gör någonting, gör någonting i stället! I den här frågan kan ni väl inte skylla på att samarbetspartierna håller i rödpennan. återkommande vackra formuleringar i utskottsbetänkanden bygger inga vid . , har i anslutning till betänkandet ett välbalanserat särskilt yttrande, där vi beskriver hur en varsam tillväxt kan ske så att vargen och andra stora rovdjur kan få sin rättmätiga plats för att leva i . För att detta ska kunna bli verklighet får stammarnas tillväxt inte ske på ett sätt som äventyrar människors rätt att bo, verka och leva ett normalt liv på landsbygden. Beslutande myndigheter måste ges ökade befogenheter att medge jakt för att förebygga skador och andra olägenheter. Lokala och regionala myndigheter bör kunna fatta beslut om skyddsjakt eller andra åtgärder när lokala problem uppstår. Ersättningarna för skador måste också bli mycket bättre. Den vänligt uttryckt extremt anpassliga politik som socialdemokrater uppvisar på detta område är uppseendeväckande. I de län där lokala problem är uppenbara motionerar socialdemokrater om ändringar av jaktförordningarna så att ökad skyddsjakt ska kunna tillåtas och att den så kallade nödvärnsparagrafen ska ändras. Samtliga socialdemokrater från mitt hemlän län är undertecknare. Samma sak gäller för socialdemokrater. I är det samtliga socialdemokrater utom ledamoten i vårt utskott, och i är det halva gänget med en före detta biträdande partisekreteraren i spetsen. Min fråga till blir därför om han är beredd att befria sina partikamrater från detta populismens ok och förändra vargpolitiken i en mer realistisk riktning. 153 (): Det här betänkandet innehåller allt ifrån taggtråd till valfångstpolitik, men när man lyfter fram ordet naturvård i samtal med människor som man möter leds samtalet ofta in på skogen och skogsavsättningar, skyddade tätortsnära områden som behövs för rekreation och upplevelser, skyddande av blommor och andra växter. Givetvis kommer man också in på fågellivet och jakten. Tyvärr är det alltför sällan som det stora flertalet av de människor som jag möter förknippar naturvård med det som finns under vattenytan och under havsytan. För många verkar det som om det fanns en osynlig gräns vid strandlinjen för vad som bör vårdas eller inte. Vad är det som säger att vård av den natur som finns på land är viktigare än den natur som finns under vattenytan? Jag har tidigare i den här kammaren sagt och säger igen: Om det övergrepp som sker på naturen under vattenytan hade skett på land, hade det stått många uppe på land och visat på problemen och krävt åtgärder för att skydda den hotade och skadade landbaserade naturen. Men när det gäller den natur som döljer sig under vattenytan verkar det vara alltför få som vill förstå den kritiska situationen. Och det verkar vara ännu färre som vill acceptera åtgärder och förebyggande politik för att rätta till den problematiken. Det behövs beväxta skyddszoner längs bäckar och åar. Det behövs, som vi för fram i vårt särskilda yttrande om , en restaurering av vattensystemen så att fisken kan vandra längre in i dess vattensystem. Fisken är en indikator på hur vattnen mår, vilket borde ge signaler när det gäller miljömålet giftfri miljö. Kostråd i all ära, men miljömålet giftfri miljö och miljömålet hav i balans samt levande kust och skärgård har problem, och det beror inte på att man inte känner till hur miljösituationen är under vattenytan. För i stora drag känner man till att den är katastrofal på vissa områden till exempel dioxinsituationen, den stora syrebristen i stora delar av samt våra andra kemikalie- och oljeutsläpp. Man vet även att åtgärdsprogram ska finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av åtgärder. Men det hjälper ju knappast med åtgärdsprogram om man inte följer dem. Uttaget av fisk ska vara högst motsvarande återväxten, enligt ett delmål för hav i balans. Men resultaten av de politiska beslut som fattas om uttaget av fisk, efter förhandlingar på EU-nivå, visar tyvärr att förändringar i politiken ännu inte har genomförts för vissa arter. Därför är det mycket osäkert om vi når delmålet 2008. Ofta får jag från intresserade människor frågan: Är det som sker i den miljön naturvård eller rovdrift? Är detta hushållning med naturen? Jag anser att det är rovdrift och absolut inte hushållning med naturresurserna. Vi behöver slå vakt om olika slags naturvård. Den vattenbaserade och marint baserade naturvården är mycket viktig, och vi i anser att arbetet med att inrätta reservat och andra skyddsområden i vattenmiljön går alldeles för långsamt. Det är inte troligt att vi kan uppnå det delmål som är uppsatt och som går ut på att ytterligare fem områden utöver de sju som redan finns ska vara skyddade . anser att behovet av att avsätta skyddade områden i miljöer är akut och att avsättning av skyddsområden är den viktigaste och mest effektiva åtgärd som kan vidtas i arbetet med att säkra den biologiska mångfalden i . Därför måste det arbetet påskyndas. anser även att merparten av de tolv utsjöbankar som finns i den svenska delen av bör få ett långvarigt skydd. reservat kan skapas genom att de skyddsvärda områdena ingår i EU:s Natura 2000-nätverk. Slutligen yrkar jag bifall till reservation 7 vid betänkandet. 154 (): Jag ska börja med mitt yrkande. Jag yrkar bifall till reservation 4. Jag står givetvis också bakom de andra reservationer som i utskottet avgivits från sida, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till dem.