prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Vår uppfattning är att det kan varanödvändigt för att nå önskade resultat.En avgörande fråga är hur vi ska åstadkomma deteffektiva arbetet och det resultat som vi vill ha. Ut-vidgningen innebär att EU nu får 25 medlemsstateroch att flera är på väg in. Som vi ser det kräver dettaatt beslutsfattandet förr eller senare reformeras. An-nars finns en uppenbar risk för att arbetet stannar avpå viktiga områden. Vi vet av olika undersökningaratt medborgarna förväntar sig mycket av unionen påjust det här området.Brottslingar ska inte kunna operera ostört övergränserna på grund av vår oförmåga att fatta beslut.Det betyder att vi måste vara bereddaatt acceptera att i någon utsträckning fatta beslut medkvalificerad majoritet - så kallat QMV.Frågan om beslutsformerna är inte okomplicerad.Det finns olika aspekter på det nuvarande enhällig-hetskravet. Det kan vara en väg att skydda legitimanationella särdrag. Men det kan också användas föratt blockera nödvändiga reformer av politiska skäl.Ett exempel är en stats, närmare bestämt ,motstånd mot rambeslut om rasism och främlingsfi-entlighet, som grundar sig på för oss helt oacceptablaåsikter. Ska detta få blockera ett beslut som alla andrafinner viktigt?Som vi ser det betyder omröstning med kvalifice-rad majoritet inte att vi kommer att förlora i centralanationella frågor. Jämför med det gigantiska projektetatt genomföra EU:s inre marknad! Det klarades avmed kvalificerad majoritet utan allvarliga nackdelarför . Den som har välgrundade och legitimajuridiska eller politiska skäl för sin ståndpunkt blirinte överkörd. Varje medlemsstat vet att det nästagång kan vara dess tur att behöva de andras stöd.Vi socialdemokrater anser att bör varaöppet för att diskutera användandet av kvalificeradmajoritet i beslutsprocessen, i alla fall i vissa frågor,också på området för det rättsliga samarbetet ochpolissamarbetet. Som exempel kan nämnas väl av-gränsade delar av de områden som handlar om myn-dighetssamarbete, utvecklandet av Eurojust och Eu-ropol, straffprocessuella minimiregler till skydd förden enskilde, inbördes rättshjälp och genomförandetav principen om ömsesidigt erkännande. Det gällerkanske också vissa väl avgränsade delar av den mate-riella straffrätten.Den socialdemokratiska slutsatsen blir alltså att vibör vara beredda att bejaka tendenserna i konventsar-betet att tillåta viss överstatlighet med en regim medkvalificerad majoritet också på vårt område. Vi skasamtidigt vara tydliga med vilka gränser vi vill se församarbetet. Vi anser att myndighetsutövning motenskilda på svenskt territorium självklart enbart är enuppgift för våra nationella myndigheter. Det är ocksåvår ensak hur vi organiserar vårt rättsväsende så längevi kan delta i det rättsliga samarbetet. Vi ser ingetbehov av nya unionsorgan såsom en europeisk åkla-gare eller en europeisk gränspolis.Vi anser också att vi måste inskränka de rättsligagrunderna för samarbetet på ett sådant sätt att dettydligt går att se var gränsen för unionens kompetensligger. Konventet har fortfarande arbete kvar att göranär det gäller detta.Herr talman! Sista ordet är inte sagt i och medframtidskonventet. återstår.Stats- och regeringscheferna kan komma att ha delvisandra ståndpunkter och prioriteringar. Men vi börvara beredda på att RIF-frågorna kommer att finnasmed i den centrala diskussionen och att många kom-mer att propagera för förändringar i den riktning somjag här har skisserat.Vi socialdemokrater ser positivt på utvecklingeninom EU. Det är väldigt viktigt att vi kan bekämpaden gränsöverskridande brottsligheten på det effekti-vaste sättet. Samarbete kan förbättra arbetet. Vi räk-nar med att ett utvecklat samarbete i EU ska ge ossmer effektiva verktyg för att bekämpa brottsligheten.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är positivt att soci-aldemokratin så tydligt säger nej till att släppa övermyndighetsutövning och inte vill att vi ska ha engemensam åklagarmyndighet och en gemensamgränspolis. Det är oerhört viktigt för de enskildamedborgarna att myndighetsövning bara ska ske avsvenska myndigheter, svensk åklagare och svenskpolis. Det är oerhört positivt.Men man måste ju kunna kritisera enskilda för-sämringar för vårt rättssystem som följer av det härförslaget. Det borde också en EU-anhängare göra.Debatten om att man säger nej till EU borde vi halämnat bakom oss. Jag tycker att även de som ärpositiva till EU borde kunna vara kritiska när detfinns skäl för det.Jag vill ta upp två frågor. Den ena gäller överty-gelsen hos socialdemokratin om att kan drivarättssäkerhetsfrågor i samarbetet inom det rättsligaområdet. Jag måste ställa frågan varför man tror har så stora möjligheter att göra det. När det hargällt terroristlagstiftning eller listor har vi gång pågång hört justitieministern ganska tydligt betona atthan har drivit frågorna väldigt hårt, men att vi stårväldigt ensamma i EU när det gäller att driva rättssä-kerhetsfrågor. En fråga blir: Har Socialdemokraternasett någon förändring på det här området som gör nu kan driva de här frågorna tillsammans medandra?Den andra frågan är: Ser inte problem med att vi faktiskt tappar allt detta medLagrådet och remissförfarandet när det gäller svensklagstiftning? Det gäller ju i alla andra fall. Det kom-mer ju ofta förändringar i liggande förslag.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag är övertygad om att haren stark och tydlig röst i alla sammanhang i EU. Manlämnar inte föreningen bara för att man inte genast fårgehör för sina synpunkter, utan man arbetar vidare.Sedan måste jag säga att både Vänsterns ochMiljöpartiets kärlek till och Lagrådetkänns väldigt rörande. Det har vi inte varit vana vidtidigare. Men framstår och Lagrådetsom demokratins verkliga skyddare och försvarare.En mycket stor del av den materiella straffrätten ochen mycket stor del av den nationella lagstiftningenkommer fortfarande att ligga kvar i parlamentet. kommer att ha precis lika stort eller litet infly-tande som det har i dag.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt vad Riksbankenhar med den här frågan att göra. Det skulle varaganska intressant att höra peka utnågra tillfällen när vänsterpartister har sagt att Lagrå-det är fullständigt oviktigt eller att man inte ska ta tillsig deras synpunkter. Jag tror inte att SusanneEberstein eller någon annan i den här kammaren harhört mig säga att Lagrådet inte skulle vara betydelse-fullt. Vi har precis samma inställning som tidigare närdet gäller Lagrådet.Herr talman! Jag skulle också vilja ta upp synenpå möjligheten att blockera beslut och när man ska hakvalificerad majoritet. tog Italiensom ett exempel när det gäller rasism och främlings-fientlighet. Ett land behöver inte blockera viktigabeslut. Varje regering har möjlighet att åka hem tillsitt eget parlament och lägga fram lagförslag på dethär området. Jag tror inte att vi bekämpar rasism ochfrämlingsfientlighet genom att tvinga att ha enlagstiftning som de inte är beredda att anta. Manblockerar ju inte möjligheterna att gå vidare på dethär viktiga området. Varje regering har alla möjlig-heter att lägga fram förslag i sitt eget parlament. Ut-vecklingen behöver inte stå stilla för att man intefattar gemensamma beslut och tvingar länder att följabeslut som de inte är beredda att fatta.Anf. 74 () replik:Herr talman! Det senaste utkastet som vi har fåttfrån konventet är daterat . Där står det ipunkt efter punkt på våra områden: Rådet ska beslutaenhälligt med samtycke.Det tycker jag är en ganska bra utgångspunkt föratt man ska komma åt en mycket grov brottslighetsom tyvärr går över alla landgränser. Därför krävs detett väldigt ordentligt samarbete. Det har vi fått genomEuropol och Eurojust.Att jag tog med när det gällde Väns-terns kärlek för bestående institutioner i berorbara på att man omfattar den med samma kärlek. Dethar inte precis varit Vänsterns kännemärke att säga attjust de här institutionerna skulle stå för demokratin.Vi har mycket samarbete framför oss, och detkommer att behövas. Jag tror att om vi får minimi-regler inom EU som omfattar alla medlemsländerkommer det till exempel att kunna bli en mer generösflyktingpolitik. Vad sägs om det? Skulle inte detkunna vara ganska bra? Är det inte det vi vill ha inomEU? Vi behöver minimiregler för att vi ska få den härtillnärmningen till varandra inom unionen.Anf. 75 (m) replik:Herr talman! Jag tror att ett starkt EU-samarbeteförutsätter att man är ganska tuff som medlemsstat.Susanne sade i sitt inledningsanförande attden som har legitima skäl för sin ståndpunkt inte bliröverkörd. Jag blir lite skrämd av denna fullständigtnaiva uppfattning om internationellt samarbete. Detär tyvärr inte sant. Man blir väldigt lätt överkörd i dehär sammanhangen även om man har aldrig så rättoch även om man har aldrig så goda skäl för sinståndpunkt. Det är viktigt att ha klart för sig att destora länderna lätt tar för sig.Det finns också konstellationer bland medlems-staterna som fungerar och sådana som inte fungerar.Sverige behöver en stark och tydlig position i olikafrågor. Vi måste etablera partnerskap med andra län-der. Vi har ju en naturlig hemvist med våra nordiskakamrater som är med i unionen och en del andra län-der. Det är så man blir stark nog att driva sin stånd-punkt. Jag blir väldigt bekymrad om Socialdemokra-terna tror att bara man har rätt så får man som manvill. Så fungerar det tyvärr inte.Det är skälet till att justitieutskottet - då var Su-sanne med - ifrågasatte konventets förslagtill definition av kvalificerad majoritet. Vi konstate-rade att det inte räcker med att bara fundera över hurmånga invånare det finns i olika länder utan man börfundera över medlemsstaternas storlek och säkra desmå ländernas rättigheter och möjligheter i samarbe-tet. Annars fungerar det inte.Jag vill försäkra mig om - och det är också enfråga - att Socialdemokraterna också framgent kom-mer att se till att driva de små nationernas talan iarbetet med att åstadkomma ett nytt fördrag för Euro-pasamarbetet.Anf. 76 () replik:Herr talman! På den frågan kan jag naturligtvisinte svara annat än ja.Anf. 77 (m) replik:Herr talman! Det är alldeles utmärkt att vi fick ettja på den frågan.Det finns en sak till som jag funderar över. tog upp det itali-enska exemplet. har sagt att det går attgå hem och göra detta på egen hand, vilket Sverigehar gjort i många frågor. Däremot har SusanneEberstein helt rätt i att det finns frågor där jag tror attdet är viktigt att få ett gemensamt minimibeslut. Detär också skälet till den överenskommelse vi fick iutskottet kring frågorna.Det är viktigt att markera att EU inte behöver fattaen del beslut. Vi har det italienska exemplet. Behövsden typen av lagstiftning? Det här fungerar på såmånga andra områden. Det borde vara viktigare att setill att vi får minimiregler på områden där det defini-tivt har ett mervärde att vi samlar oss till gemensam-ma beslut.Jag vill gärna också ha en kommentar på hur Su-sanne vill förbättra genomförandet av allabeslut i . Hon sade i sitt tidigare anförande attdet är viktigt att de används i praktiken.Anf. 78 () replik:Herr talman! I samarbete måste man ge och ta.Det är självklart det som sker varje gång våra tjäns-temän och ministrar åker ned till EU. De samarbetarpå olika sätt och talar sig samman. Det är lite förtidigt att gå alltför långt in på konventets olika förslageftersom vi kommer att ha anledning att diskuteradem under hösten.Anf. 79 () replik:Herr talman! Många av de frågor jag har noteratunder prat har jag redan fått svarpå. Då vill jag ställa en direkt fråga till SusanneEberstein.När det gäller exemplet att inte vill delta iden lagstiftning som handlar om rasism och främ-lingsfientlighet, ser inte en risk iatt lagen mister sin legitimitet om man försökertvinga ett annat land att ta den till sig? Jag skulledefinitivt obstruera om EU skulle tvinga på Sverigeen liberalisering i narkotikalagstiftningen. Jag ser attdet finns ett stort problem. Ser problem som jag?Anf. 80 () replik:Herr talman! Man kan alltid fråga vad "tvinga på"betyder. Vi har gått in i ett gemensamt projekt, detvill säga . Där har vi regler, och vikommer framför allt att få regler, för hur man skanärma lagstiftningar mot varandra, när det ska göras,hur de olika brottsbekämpande myndigheterna skasamarbeta. Vi ska kunna erkänna varandras beslutoch använda dem i de olika länderna. Då kommer viatt få ge och ta. Om det är att "tvinga på" vet jag interiktigt vad det betyder. Om det blir minimiregler inarkotikalagstiftningen kanske holländarna blir argamen vi blir glada. Hela är en fråga omatt ge och ta.Anf. 81 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt. När vi hadeomröstningen i samband med att vi skulle gå med iEU sades det att minsann skulle få bestämmaen hel del självt. Man sade också att gickmed i en process. Den processen har lett fram till attåtminstone jag finner att skjortan har blivit ganskatrång när det gäller möjligheten för oss att själva fåbestämma vilka regler vi har. Det senaste exemplet äralkohollagstiftningen. Där har jag fortfarande invänd-ningar i fråga om anpassningen.Ser att det finns en risk för attlegitimiteten i lagstiftningen urholkas när folk ska tatill sig och acceptera en lagstiftning som inte stämmeröverens med deras uppfattningar?Anf. 82 () replik:Herr talman! Det är klart att det kan finnas väldigarisker att göra som säger, men det ärinte det vi kommer att göra. känns det som attvissa av oss är rent främlingsfientliga när vi pratar omövriga . Det är intressant. Allt är underbart iSverige. Allt är avskyvärt i alla andra europeiskaländer. Vi måste börja fundera över om det verkligenär så. ((): Den uppfattningen får stå fördig.)Anf. 83 ():Herr talman! Som liberal är jag glad för att vi här debatten. Ur demokratisk synvinkel är jag detdärför att vi för en gångs skull diskuterar frågorna iett framkantsperspektiv, innan allt är färdigt och vimåste säga ja eller nej i kammaren. Ur ett justitieut-skottsperspektiv är jag det i fråga om rättstrygghetenför medborgarna i EU, vilket är viktigt.Någon tidigare talare har lite hånfullt sagt att fri-het, säkerhet och rättvisa är sådant som alltid miss-brukas i politiska högtidstal. Ja, på vissa håll görs detdet. Att vilja en sak är ganska enkelt, men att väljaoch fatta konkreta beslut är ganska tufft. Risken är attom vi inte går vidare med samarbetet, om vi inte sertill att vi fördjupar och effektiviserar samarbetet till-sammans med andra europeiska länder med folkvaldaregeringar, folkvalda parlament, kommer vi att se enutveckling inom Europeiska unionen med mer brott,mer repression och mer otrygghet. Det tycker jag ärbetydligt värre.De brottsliga nätverken inom , och för dendelen hela världen, profiterar på terrorism, mord,människohandel, narkotikabrott och penningtvätt. Deär etablerade inte minst inom EU. Frånkriminellt håll utnyttjar man mycket gärna de öppnagränserna.Nu finns det mycket oro inför utvidgningen. Enhel del saker kan säkert bli tuffare när anknyt-ningsländerna kommer in som fullvär-diga medlemmar. Det hörde vi inte minst i utskottetnär vi hade en utfrågning med folk som företräderRikspolisstyrelsen, Europol och Eurojust.I ett internationellt perspektiv kommer scenariotför brottsligheten i och att avgöras avett antal saker. En av de två viktigaste är bland annateffektiviteten i samarbetet. Hur tar vi i EU:s med-lemsländer tillsammans ansvar för att sätta tryck påoch ta bort den svaghet som finns med dåligtfokus och tröghet i att få det praktiska arbetet attfungera men också att införa de nya lagstiftningsak-terna? Men det här gäller också nationellt.Vi i avgör till stor del själva om Sverigeska vara en frihamn för allsköns kriminalitet. Det haringenting att göra med samarbetet. Det är vi i Sverigesom fortfarande beslutar om vilka tvångsmedel vi skaha. Här går det att se att det finns vissa tydliga till-kortakommanden hos den . Detkan gälla buggning. Det kan gälla tydliga avgräns-ningar vid bevisprovokation. Det kan gälla regler förinfiltration. ser självmant till att landet utgören hamn för dem som vill bedriva kriminell verksam-het eftersom vi inte har tillräckligt kraftfulla medel attanvända.I den här debatten är det viktigt att framhålla attregeringens självbild är något skev. Man vill gärnaframstå som att man varit främst på att driva frameuropeisk interaktion på området, att man jobbar hårtpå att ska ligga i framkant. Men i praktikenhar man officiellt tagit ställning och sagt attdet är bra med samarbete och att det ska fördjupas.Man har sagt nej, nej till detta, och sägerman ja, ja till detta. Det har skett om inte över en nattså i alla fall över ett halvårsskifte.De rättsliga frågorna inom Europeiska unionenhar en bakgrund , när maninsåg att med den alltmer fria marknaden ökade rör-ligheten och därmed de kriminella nätverken, och förden delen brottslingar som inte var organiserade ochsom utnyttjade gränserna och skillnaderna i nationer-nas lagstiftning.Det har varit trångt i beslutsprocessen, och det harvarit segt i effektiviteten. Men finns det en ganskabred insikt om att vi måste gå vidare, och man skaslopa särlösningen med en tredje pelare, där alltinghar skett under mellanstatlighetens lov. Man lämnarden pelaren därför att det inte har varit effektivt. Detberor inte på att det har varit så bra, som någon talaretidigare lyfte fram. Man ser att vi måste göra detta tillett lika viktigt område som när vi ägnar oss åt han-delspolitik eller miljöpolitik. Brottsligheten i Europapåverkar människor , och det är väldigtnegativt.Konventet berör ett antal frågor som vi tar upp ijustitieutskottets yttrande till KU och som finns med ibetänkandet. liberalerna tycker väldigtmycket på det här området. Vi har valt att skriva ettganska övergripande betänkande, där vi lyfter frambåde ja- och nej-positioner och argument. I alla för-ändringar måste man överväga och avväga vilken vägman ska gå.Vi har inte lämnat någon reservation från Folk-partiet liberalerna. Det betyder inte att vi tycker attdet är jättebra med urvattnade papper. Jag yrkar i allafall i detta läge bifall till majoritetens text i betänkan-det.Jag ska nu utveckla de liberala positionerna i hu-vudsak.Vi tycker att det är bra med nya beslutsformer.Det är viktigt att man inför möjligheter till kvalifice-rad majoritet. Det är dock väldigt avgränsat, om mannogsamt läser vad konventet vill. Det är inte på allaområden, utan det är sådant som verkligen är gräns-överskridande, grova brott och som inte minst ocksåberör unionens intressen. Sedan kan vi gärna frånFolkpartiets håll lämna lite öppet för exakt var denkvalificerade majoriteten ska placeras. Flera talare harföre mig verkligen framhållit vikten av att man intebara funderar på folkmängd utan också ser till att småstater inte får alldeles för lite att säga till om.Riksdagens inflytande kommer på ett sätt attminska. Det formella kommer att minska. Men prak-tiskt finns det stora chanser att det kan öka, genom attvi inför ett early warning-system. Justitieutskottetkommer där, förutsätter jag, att ha chans att tycka tilloch säga till åt vilket håll vi ska gå och vad som ärbra och dåligt i olika förslag som läggs. Det är väldigtviktigt att vi gör det.Just nu har vi en ordning i vårt parlament där vihar samlat alla EU-frågorna, som är väldigt många, iEU-nämnden. Där finns naturligtvis mycket skickligaoch duktiga kolleger till oss, som är samlade här isalen just . Men det är ändå en övermäktig uppgiftför en parlamentariker att ha koll på samtliga rättsom-råden inom EU. Det är inte möjligt. Därför ser jaggärna fram mot en ställning där vi själva i parlamen-tet blir mer aktiva i EU-frågorna, och inte bara låterkonventet bli ett undantag utan jobbar mera med det.Det kan gälla till exempel hur vi behandlar grön- ochvitböcker.När det gäller det straffrättsliga samarbetet hand-lar det om förtroende, om förståelse och om fokus.Här är det viktiga att vi har upprätthållit tanken på attett ömsesidigt erkännande av domar och beslut skagälla, att vi har ett förtroende. Det är inte alltid så lättatt ha detta, men vi måste göra allt vad vi kan ochsamlas kring viktiga gemensamma nämnare.Det betyder inte, vill jag understryka, som talaretidigare också har sagt, att allting överlåts. Men omdet gäller kamp mot människohandel, penningtvätt,terrorism och så vidare är det frågor som vi måstelösa tillsammans. Det går inte att nationerna ensammahar helt olika lagstiftningar, där människor kan"shoppa runt" i sin brottslighet och planera sina brottfrån de länder som inte täcker in ett visst rekvisit.När det gäller polis- och åklagarsamarbetet fram-hålls i betänkandet att det krävs en viss överstatlighet.Jag tycker att det krävs en tydlig överstatlighet. Härhade jag gärna gått mycket längre - det kanske hadevarit riktigt att vi från hade reserverat oss.Det är självklart viktigt att här krävs beslut som drivsigenom, där man kommer åt och knäcker de brottsligarättsnätverken. Det här är alltså nätverk som orsakarenormt många brottsoffer runtom i Europaoch som orsakar enorma rättsförluster. Jag tycker attsamtliga ledamöter i justitieutskottet alltid måste hadetta i fokus.Jag tycker också att det är trist att påflera håll redan har annonserat att man är myckettveksam till den möjlighet som finns ikonventstanken, att inrätta en europeisk åklagarmyn-dighet som bara skulle kunna göras med enhällighet.Rätten finns alltid att säga nej om man inte skullevilja. Men möjligheten att försöka planera lite längreslår man ju bort i detta fall, och det tycker vi är trå-kigt.Jag saknar ett antal saker i den här debatten. Detär ett ganska omfattande brottsförebyggande arbetesom sker inom EU. Vi som var med utskottet på be-sök i och träffade flera företrädare för EU:sinstitutioner fick lära oss en hel del om det viktigaarbetet. Det är minst lika viktigt som det brottsbe-kämpande arbetet, att man har ett bra brottsförebyg-gande arbete vad gäller olika program, utbyten och attvärdera bästa praxis. Det är mycket viktigt.Jag saknar också den tydliga debatten om rättssä-kerhetsaspekten. Det är inte så att jag bara älskar attpeka på de tvångsmedel som vi i saknar. Jagtycker också att rättssäkerhetsaspekterna borde de-batteras mera. Här är det väldigt tråkigt att man haren omvänd ordning, att nu pratar vi om de här frågor-na, men vi vet också att rättssäkerhetsgarantier ochannat redan finns på grönböcker och det finns möjlig-het att diskutera detta, men vi har valt att inte göra deti . Jag skulle vilja lyfta upp det mera, mendet får bli en annan debatt, herr talman.Folkpartiet har således inga reservationer, men vihar tydliga åsikter. Vi har valt att i detta helgarde-ringsbetänkande inte trycka så mycket på dem. Menjag kan notera att det finns andra partier som väldigtmycket mer har behov av att tala om att man i prakti-ken vill lämna EU. Det är i och för sig en nyttig upp-lysning till medborgarna.Anf. 84 ():Herr talman! Dagens debatt gäller frågor som harbetydelse för och under många årframöver. Debatten är viktig, och det är skönt attkunna konstatera att en stor del av riksdag ärrelativt enig i de här frågorna.Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i detsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsbetänkande.Det är lätt att kritisera EU för olika saker. En delav kritiken har framförts här tidigare från Vänster-partiet och . Men vi får inte glömma bortatt EU-samarbetet också har inneburit en helt nydimension i den gemensamma internationella brotts-bekämpningen.Som centerpartist och decentralist vill jag givetvisatt beslut ska fattas så nära dem som berörs av beslu-ten som möjligt. Men vi här hemma i måsteockså inse att den internationella organiserade krimi-naliteten måste kunna bekämpas genom internatio-nellt välorganiserat samarbete.Inom de områden där medlemsstaterna överlåtitbeslutsmakt till EU måste EU också vara effektivt isitt beslutsfattande. Vi ska bestämma oss för vad somska lämnas över, och när vi har lämnat över det skaEU vara effektivt i sitt beslutsfattande.