prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — För mig är det viktigt att vi följer de uppgö-relser som vi gör.Jag delar i sak uppfattningen att ett förbud redanborde ha varit på plats. Men har vi en överens-kommelse inom EU, och då är det den vi ska följa iförsta hand.Anf. 130 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är tråkigt att RolfLindén och Socialdemokraterna inte vill trycka påännu mer, ta initiativ och gå före och eventuellt jobbaför ett ensidigt agerande för ett förbud mot kosmeti-katester på djur. Det här är en onödig hantering somjag tycker att Socialdemokraterna borde hjälpa till attflytta positionerna i. Jag beklagar att Socialdemokra-terna inte är beredda att kämpa mer i denna fråga.Anf. 131 () replik:Fru talman! Vi trycker på. Vi driver den här frå-gan. Men har vi en uppgörelse inom EU, och dåhåller vi oss till den, precis som vi håller oss till allaandra uppgörelser vi gör i andra forum. Vi ska förstse resultatet av uppgörelserna, sedan kan vi gå vidaremed nästa steg.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Jag har en fråga som liknar SvenGunnar . Det gäller kosmetikatester.Jag vill ge er ett litet historiskt perspektiv på det.Den 9 maj 1995 gav den dåvarande socialministernIngela följande svar på en fråga om kosmeti-katester på djur. Frågan var ställd av en partikollega,en socialdemokrat. Svaret löd: Regeringen har föravsikt att införa ett förbud mot kosmetikatester pådjur i svensk lagstiftning, så att det är tillämpligtsenast . Det är alltså en del årsedan. Vad jag vet har regeringen fortfarande inte förtin något förbud i lagstiftningen. Det framgår av denhär debatten också. Inte heller har någon av de påområdet samrådande myndigheterna, och , meddelatnågra föreskrifter som innebär förbud mot kosmeti-katester på djur.Varför är den här frågan så svår att hantera förden socialdemokratiska regeringen - är det på grundav EU och uppgörelsen där? När kommer ett lagstad-gat förbud mot kosmetikatester på djur? KommerRolf och andra duktiga socialdemokratiskaledamöter att ta initiativ till att ett sådant förslag skakunna behandlas av ? Ni har ju trots alltlovat detta redan 1995.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag tror inte att frågan alls har varitsvår för regeringen att driva i EU. ligger den påEU-nivå, och det är där vi har en överenskommelseom att ett förbud ska komma senast efter di-rektivets införande. Som jag sade till vår utskottskoll-ega, , står vi fast vi de uppgörel-ser vi träffar i olika forum.Anf. 134 ()replik:Fru talman! I är det Socialde-partementet som ansvarar för den här frågan eftersomdet ses som en kemikaliefråga, och det är också re-presentanter från Kemikalieinspektionen som sittermed i de expertgrupper inom EU som hanterar frå-gan. Jag tycker att genom att organisera sittarbete annorlunda skulle kunna markera att man serdet som en i första hand etisk fråga.Djurrätts- och djurskyddsorganisationer bordeockså kunna delta organiserat i arbetet med Sverigesagerande inom EU. bör den nya djur-skyddsmyndigheten stå för analysen av frågan urdjurens perspektiv. Jag undrar om delarmin syn på den här frågan.Avslutningsvis skulle jag vilja fråga han ser på talerätt för djurskydds- och djurrättsor-ganisationer. är de djurförsöksetiska nämndernade högsta beslutande organen när det gäller alla deansökningar som godkänns. Om djurskydds- ochdjurrättsorganisationer fick talerätt med miljöbalkensom förebild skulle man kunna garantera rättssäker-heten genom att man skulle kunna överklaga beslutentill domstol. Hur ser på detta? Är detnågot som vi kan hjälpas åt med? Jag vet att detta ärnågot som djurrättsorganisationer vill. ärdet forskare som sitter i nämnderna, och det är i regelforskare som själva hanterar djurförsök. Det vorerimligt att få in alternativa forskare i nämnderna. Hurser på detta?Anf. 135 () replik:Fru talman! Den nya djurskyddsmyndigheten skaju ha ansvar för de djurförsöksetiska nämnderna ock-så, och det ska utarbetas direktiv och sådant om defrågorna. Jag tycker att de djurförsöksetiska nämn-derna har skött de här frågorna på ett ansvarsfullt sätt.Jag ser ingen anledning till att man skulle ändrapå det förfarandet . Jag står fast vid att detska ligga kvar som det gör i dag.Vad gäller kosmetikatest är jag alldeles övertygadom att det kommer förbud, kanske till och med snab-bare än vi tror, för i sak är vi egentligen överens omatt vi ska ha förbud mot djurtestad kosmetika. Men viär inte beredda att frångå överenskommelserna. Degäller, precis som alla andra överenskommelser somvi har träffat på olika nivåer.Anf. 136 ():Fru talman! Vi har i denna kammare be-handlat en ny djurskyddsmyndighet. Ärendena hängerdelvis samman eftersom försöksdjursärenden kommeratt ligga under detta tak. Skyddet för försöksdjurkommer därmed att förstärkas ytterligare. All kom-petens och allt ansvar för försöksdjur sammanförs myndighet. Frågor om försöksdjur förs till en sär-skild enhet, där det finns kompetens inom forskning,försöksdjur och alternativ till djurförsök. Detta är enpositiv utveckling.Jag har tagit del av Centrala försöksdjursnämn-dens, CFN:s, rapporter samthaft en dialog med dess ordförande kan jag konstatera att mycket arbete harlagts ned under för att minimera djurenslidande vid djurförsök. Jag vill peka på några punkter.För det första: En åtgärdsplan har redovisats föratt förstärka djurskyddet på försöksområdet.För det andra: I ett internationellt perspektiv ärden svenska försöksdjursanvändningen förhållandevisliten. Den svenska statistiken räknar även med bete-endestudier som djurförsök. Det kan vara bra att kän-na till detta när man jämför statistik. för nu-mera dubbel statistik. Vi för också statistik enligtEuroparådets och EU:s definitioner. Inom EU hållsdessutom möten inom ramen för vad somkallas CA-möten, det vill säga Competens authorities.Där behandlas bland annat djurförsöksfrågor. Dessasammanträden är delade: Ena halvan är slutna mötenoch den andra halvan är offentlig och där represen-tanter för djurskyddsorganisationer och andra intres-seorganisationer deltar.Jag anser att har en stor uppgift att verkainternationellt även i dessa frågor.För det tredje: harfått regeringens uppdrag att redovisa en strategi förutvecklingen av alternativa metoder till djurförsök.Särskilt anvisade medel till forskningsstöd kommeratt skapa helt nya förutsättningar för att få till stånden ökad övergång till forskning och testning meddjurfri teknik. Det är oerhört viktigt att poängtera.För det fjärde: Det sker dessutom ett aktivt arbetemed utbildningsinsatser, bland annat i etik för myn-digheter och djurförsöksetiska nämnder. Det är ocksåviktigt. Men här behöver det ske en utveckling.Jag vill citera ur Centrala försöksdjursnämndensverksamhetsberättelse. Där står följande:"ligger utbildningsandelen på omkring 55 %av nämndernas ledamöter. Detta innebär att drygt 100ledamöter av totalt 182 inkl. ordförande har genom-gått utbildning. Både lekmannaledamöter och för-söksdjurstekniker/försöksdjurspersonal visar ettmycket stort utbildningsintresse medan forskarna istörre utsträckning avstår från att delta i utbildningen.Trots flera specialsatsningar och anpassning av inne-hållet i utbildningen för forskarna uteblir dessa i be-tydande utsträckning. "Det tycker jag är ett observandum.Fru talman! Jag vill med dessa kommentarer ändåställa mig bakom utskottets förslag till beslut.Anf. 137 ():Fru talman! Detta betänkande från utskottet ärglädjande. I betänkandet kan man se att den visionsom mitt parti har målat upp om ett djuretiskt hållbartsamhälle inte bara är något som man har printat nedpå ett papper utan att det också är något som vi försö-ker följa i praktiken. Man ser i betänkandet att viföljer våra visioner och att vi gör någonting av det.Jag ser också att intentionerna i min motion blirbesvarade och att de följs upp i betänkandet. Det ärjag väldigt tacksam för.Det är i sådana situationer som det är väldigt triv-samt att kunna gå ut på gator och torg och möta deengagerade djurvänner som finns ute i samhället. Jagtror att just definitionen djurvänner som vi talar om ärnågonting man nog kan se stämma in på alltfler isamhället. Fler människor engagerar sig också i dju-ren och i djurens lidande. Vi kan möta dessa männi-skor och säga att vi verkligen kämpar politiskt ochockså lever upp till dessa intentioner om att skapa ettsamhälle som inte förtrycker djur. Men kanvi förstås inte säga att allt är klart och att det numerainte finns några djur som lider vare sig inom försöks-djursbranschen eller inom köttbranschen. Det finnsmycket kvar att kämpa för.Av utskottets betänkande framgår också att vialltmer lever upp till att minimera försöksdjurenslidande. Det väsentliga där och som vi tar upp är attminimera just lidandet. Det tror jag att vi har lyckatsmed. Insikten om att djur lider, som vi tog upp tidiga-re här i talarstolen, är kanske det första som vi måstekomma fram till för att också kunna bekämpa det. Dettycker jag att vi gör bra. Det är också väldigt centraltför ett civiliserat samhälle överlag att vi har insiktenom att djur också lider och att vi måste göra någon-ting åt det. Det har vi också rent praktiskt jobbatmycket för.En sak som jag kommer att fortsätta att driva ärsynen på djuren i vårt rättssamhälle. Där har det blivitlite trassligt när det gäller våra försöksdjursetiskanämnder. Och det har vi tagit upp till diskussion tidi-gare. Det gäller djurrättsorganisationernas rätt attkunna överklaga beslut. Djurrättsorganisationernakan inte överklaga ett beslut i nämnden därför attdjuren definieras som saker. Jag kommer att försökafortsätta kämpa för att djurrättsorganisationerna skakunna göra det . Det är synen att djur ärsaker som ligger till grund för det väldigt tråkigatänkandet inom EU som gör att man kan fortsättamed de plågsamma djurtransporterna och liknande.En annan sak som jag tar upp i motionen och somjag tycker är principiellt viktigt är användningen avapor som försöksdjur. Jag kommer att fortsätta kämpaför att användningen av primater ska avvecklas i sinhelhet.Jag vill avsluta med att tacka utskottet för godaintentioner och ett välvilligt bemötande av min mo-tion. Det är med glädje och tacksamhet som jag seratt vi med regeringens stöd och en engagerad jord-bruksminister tar steg för steg mot ett djuretiskt håll-bart samhälle.Anf. 138 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja säga till att det är väldigt glädjande att han är såaktiv i dessa frågor. Vi försöker följa hans motioneroch läser dem med stort intresse.Jag märkte i inlägg atthan är för talerätt för djurskydds- och djurrättsorgani-sationer. Det är någonting som till exempel Djurensrätt för fram som en mycket viktig fråga. I miljöbal-ken finns rätten för miljöorganisationer att idka tale-rätt. Det kan också leda till att vi får ett mer rättssä-kert samhälle och att de som jobbar med djurfrågorockså blir mer seriösa och att man lyssnar på dem påett annat sätt. Det finns också tyvärr oseriösa männi-skor som jobbar med djurfrågor. Jag hoppas att JanEmanuel hjälper till att driva denna fråga.En annan sak gäller de alternativa forskarna. Så-vitt jag vet är de flesta som sitter i de djurförsöksetis-ka nämnderna själva djurforskare. I dessa nämnder ärhälften forskare och hälften lekmän. Jag skulle gärnase att det kom in forskare med alternativa metodersom kompetensområde. Jag undrar hur ser på detta.Anf. 139 ()replik:Fru talman! Det är en sak som man verkligen kantycka är konstigt i . Ponera att till exem-pel en miljöorganisation vill överklaga ett beslut omatt man ska fälla en skog eller liknande. Då är det heltokej. Men man kan inte överklaga beslut i den för-söksdjursetiska nämnden. Då kan ingen driva djuretstalan rättsligt på grund av att man ser dessa djur somsaker. Självklart måste vi göra vad vi kan för att änd-ra på detta i framtiden.När det gäller de försöksdjursetiska nämnderna idess helhet tror jag att det är väldigt viktigt att vi seröver verksamheten överlag och kanske ser på repre-sentationen, hur många forskare som är i dessanämnder.Anf. 140 ()replik:Fru talman! Jag delar här. Jag tror också att det är viktigt medtalerätt i nämnderna. Det är ett oerhört viktigt verk-tyg. Det handlar om demokrati. Och många ungdo-mar som är engagerade i dessa frågor kan få rätt attöverklaga och ge sin syn på saken. Det är ett viktigtinstrument. Det kanske kan bidra till att man minime-rar till exempel veganernas destruktiva aktiviteter, attbränna upp slaktbilar och så vidare. Det är viktigt lyssnar på ungdomarna. Och det är bra om vidriver på i denna fråga.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Jag tror att det är viktigt att inte gene-ralisera veganer och säga att det är veganerna som gördåliga saker eller som ger sig på skyltfönster ochliknande utan att det är ett gäng vilseledda ungdomarsom säkert någonstans vill gott men som förstör förhela djurrättsrörelsen och som gör det väldigt oseri-öst. Men självklart är det oerhört glädjande att se attdjurrättsfrågan är någonting som verkligen är på ga-lopp framåt och som engagerar fler och fler.Därför är det så glädjande att efter utskottsbe-handlingen kunna gå ut och säga att vi så att sägaagerar i linje med tiden, att vi ser till att samhället blirbättre och fint att leva i också för djuren.Anf. 142 ():Fru talman! används ungefär en halvmiljon försöksdjur i . Ungefär hundra miljo-ner djur brukas i världen totalt sett. Många av de härförsöken skulle kunna ersättas med alternativa meto-der men det kräver forskning och uppbackande poli-tiker.Visst gläds jag som djurvän, och faktiskt ocksåsom vegan, över att utskottet tar några myrsteg framåti frågan om en bättre djuretik för försöksdjuren. Sommotionär kommer jag att fortsätta att bevaka de frågordär det handlar om att ta fram handlingsplaner för attbegränsa vissa djurförsök. Men det finns fortfarandebrister med utskottets förslag. Jag ska i korthet lyftafram tre aspekter.För det första undrar jag varför utskottet inte villatt det ska vara en skyldighet för de djurförsöksetiskanämnderna att anmäla misstanke om brott.För det andra undrar jag varför utskottsmajorite-ten åter missar möjligheten att stärka rättssäkerheten isamband med den djurförsöksetiska prövningen.För det tredje undrar jag varför utskottet inte villatt de beslut som fattas av de djurförsöksetiska nämn-derna också ska kunna prövas rent juridiskt. I det nämligen ingen skyldighet för de djurför-söksetiska nämnderna att anmäla misstanke om brott.Det finns ingen skyldighet alls att anmäla plågsamdjurhållning till den lokala djurtillsynsmyndigheten.Jag tycker att det är ganska beklämmande att maninte har den möjligheten och att utskottet heller intetycker att det ska bli så.Jag undrar därför - framför allt riktar jag mig dåtill från Socialdemokraterna - varförman inte tycker att det ska vara så när det gäller för-söksdjur.För något år sedan infördes krav på att veterinäreri ska vara skyldiga att anmäla alla misstankarom brott som kopplas till djurskyddslagen. Varför skainte samma princip gälla de djurförsöksetiska nämn-derna? Det tycker jag är lite märkligt.I utredningen om en djurskyddsmyndighet, som viför ungefär en månad sedan debatterade här i kamma-ren, föreslår utredaren att man skakunna överklaga de djurförsöksetiska nämndernasbeslut när det råder oenighet. är det bara densökande forskaren som kan överklaga ett beslut. Där-emot kan man inte överklaga ansökningar som dedjurförsöksetiska nämnderna har godkänt. Också dettycker jag är lite märkligt.Försöksdjuren ses, som andra här har påpekat,som materiella ting, inte som levande varelser. Det ären ganska omodern syn på djur - en syn som jagtrodde att vi hade kommit ifrån i samhället.Det är intressant att här i debattenhar lyft fram just möjligheten för djurskyddsorgani-sationer att överklaga. Men det är också intressant attni inte för en månad sedan, när den här debatten för-des, reserverade er till förmån för den motion påområdet som jag skrivit - om ni nu tycker att fråganär så kolossalt viktig.Flera fall i Djurförsöksetiska utredningen somMadeleine Emmervall ganska presenteradevisar att nämnderna inte alltid fullgör de uppdrag somde har. godkänner man djurförsök där detfaktiskt finns konkreta alternativ. Jag tycker att det ärskamligt att man inte har kommit längre.Utskottet svarar på yrkande 6 i min motionMJ316: I det fall ett beslut överklagas, vilket numerasker till länsrätten och enligt allmänna förvaltnings-rättsliga principer, görs givetvis en juridisk prövning.Men sanningen är faktiskt en annan när det kommertill verkligheten. Det är ju bara de beslut som gåremot den sökande forskaren som enligt nuvarandeordning kan överklagas.Avslutningsvis: Mycket återstår att göra när dethandlar om att minska de onödiga djurförsöken ochatt söka alternativ och säkra den rättsliga processen.Det gäller en lång radda saker. Jag ser med spänningfram emot regeringens nästa drag i frågan.Anf. 143 ():Fru talman! Jag välkomnar in-tresse och engagemang i frågan. Det är roligt att sedet. Jag har också läst motionerna.Jag har reflekterat lite grann över det som dunämnde om det som hände för en månad sedan ochsom gäller en speciell reservation från Folkpartiet.När vi diskuterade ärendet om den nya djurskydds-myndigheten tyckte vi att det var fråga om myndig-heten, dess struktur - kanske inte just talerätten. Detkänns inte riktigt rätt att ta upp den i ärendet. Därförbedömde vi att reservationen inte skulle bifallas.Annars driver naturligtvis vi i de härfrågorna. Jag hoppas att vi kan göra det tillsammans.Anf. 144 ():Fru talman! Det gläder mig att harbestämt sig för att tycka att det är bra att i viss månändra så att det blir enligt - att miljöor-ganisationer ska kunna överklaga. Men fortfarandetycker jag att det är lite märkligt att frågan , enmånad senare, plötsligt är okej, medan man inte stöd-de förslaget när det var uppe till behandling i riksda-gen. Dock gläder det mig om ni nu konkret tänkerarbeta med frågan. Det tycker jag är mycket positivt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )17 § Genteknik, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU11Genteknik, m.m.Anf. 145 BENGT-ANDERSJOHANSSON (m):Fru talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tion nr 2. Jag vill också passa på att understryka attdet är en motivreservation - med tanke på hantering-en vid den kommande voteringen.Vi har haft ett antal motioner att hantera i sam-band med det här betänkandet. En del av motionernaär väl kedjemotioner, motioner som återkommer årefter år. Därför har det i vissa delar varit ganska en-kelt att hantera dem. Det som har gällt tidigare gällerju fortfarande.I det här fallet gäller det dessutom ett ganskakänsligt område och förvisso också ett antal oprövadeområden. Det gör att vi strävar efter att den försiktig-hetsprincip ska fortgå som vi från svensk sida här haroch som alla är överens om och värnar.Å andra sidan får en försiktighetsprincip inte ut-vecklas så till den grad att det blir ett nej för all fram-tid. Hade vi haft en försiktighetsprincip i all utveck-ling - att allting till måste vara utrettinnan man vågar ta nästa steg - skulle vi förmodligenicke ha kunnat tillgodogöra oss den samhälleligautveckling som vi nu har.Mot den bakgrunden skulle ytterligare ett morato-rium vara förfelat. Vi kan konstatera att det alltså harspelat ut sin roll. Det har i princip stått stilla sedan år1998, . Här finns alltså ett motionsyrkandeom en förlängning . Jag skainte lägga orden i motionsställarnas mun men jagskulle förmoda att även med ett moratori-um skulle man vilja ha ett sådant. Det handlar alltsåegentligen inte om ett moratorium, utan man vill överhuvud taget inte ha den här utvecklingen.Fru talman! Det finns en skillnad i motivtextenmellan majoritetens uppfattning å ena sidan och Mo-deraternas och uppfattning å andra sidan.Majoriteten konstaterar att lagstiftningen inte gerutrymme för att skapa ett moratorium. Det är förvissosant men - och det tycker vi att det är viktigt att på-peka - även om det inte hade funnits ett moratoriumtycker inte vi att det finns skäl till ytterligareförlängning. I stället gäller det att vi tar till oss depositiva delar som denna utveckling de facto omfat-tar, som vi i de delar som fortfarande äroprövade intar hållningen om en försiktig hantering.Vi har kommit överens om att markera vår viljeytt-ring just för att visa att vi faktiskt tar ställning ochinte bara hänvisar till lagstiftning.I övrigt, fru talman, yrkar vi bifall till utskottetsförslag i betänkandet.Anf. 146 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till motivreservatio-nen, reservation 2.Precis som majoriteten vill vi att motionen skaavslås. Dock tycker jag att man i majoriteten gömmersig bakom EU-lagstiftningen. I den här typen av vik-tiga frågor är det ändå väsentligt att vi politiker ocksåtydligt tar ställning. Det gör man inte i majoritetensskrivning.Sanningen är den att om man hade velat gå Väns-terpartiet till mötes skulle man ha kunnat skriva vill liera sig med de krafter inom EU som i nulä-get upprätthåller ett de facto-moratorium genom motverkar alla nya beslut kring GMO-lagstiftningen. tillhör jag dem som inte vill ha ettmoratorium. När man pratar om den här teknikenpratar man om den som om den vore en helt ny obe-prövad teknik. Sanningen är den att det pågått odlingav GMO-grödor på denna planet . Jaganser att vi, med de hårda prövningsregler som gällerför GMO-grödor och den möjlighet som konsumen-ten via märkning får att själv avgöra om man villköpa produkter från GMO-grödor samt den ökadekunskap som ändå har genererats under den långa tidsom tekniken har utvecklats, har möjlighet att bedö-ma de här grödorna från växt till växt. Därför är jagemot ett ensidigt svenskt moratorium.Jag tycker att den här tekniken har nått den mog-nad som innebär att vi kan ta del av dess fördelar utanatt behöva ta risker med hälsa och miljö. Det är möj-ligt för oss att genom den här nya tekniken skaffa ossmer nyttig mat, men den kanske största potentialenfinns i möjligheten att skaffa sig intressanta och vik-tiga industri- och energigrödor som kan haväldigt stora positiva effekter på miljön.Jag känner igen den debatt som vi nu har och det tidiga 80-talet. Men då ville ha ett mo-ratorium, inte för växter utan för mikroorganismer.Om vi hade gjort det och fortsatt att rulla ett morato-rium framför oss hade vi inte haft den tekniksom ger oss tillväxthormoner till barn med dvärgväxt,vi hade inte haft den typ av insulin som gör att diabe-tiker får betydligt mindre biverkningar och vi hadeinte haft en massa av de nya läkemedel som finns tillexempel mot reumatism. Jag befarar att vi med deninställning vi nu har till GMO-grödor sätter blocke-ringar för framtida viktig användning av den härtekniken.Det finns däremot all anledning att vara restriktivmed prövning av tillstånden. Det gäller att noga prövai varje enskilt fall om det finns risker med de nyaväxterna. Jag kan inte låta bli att undra varför vi hardet så som vi har det , att vi har oerhört starka kravpå ett sätt att genetiskt förändra växter, nämligen viagentekniken, medan vi nästan inte alls har några kravnär det gäller införandet av nya gener i vår miljö viatraditionell förädling eller via plockande av växterfrån främmande länder in i svensk miljö. Jag tillhördem som ibland känner något större oro för de växtersom kommer in i landet för att pryda våra trädgårdarän vad gäller de växter som tas fram för att odlas pååkrar och som har tagits fram via GMO-teknik.Jag tycker också att man faktiskt underkänner denexpertis som vi har i landet när man säger att de inteskulle ha förmåga att bedöma från fall till fall om anGMO-gröda är möjlig att hållbart odla i landet. Jaghar förmånen att sitta i . Jag kän-ner djup beundran för den kunskap som våra forskarei nämnden representerar. Jag är säker på att de intehar några andra syften med sitt deltagande i nämn-dens arbete än att se till att vi får en hållbar använd-ning av ny teknik.