prot · GQ0952 · 2003-02-05 00:00:00 — Utskottsmajoriteten har ingenståndpunkt och har inte haft någon ståndpunkt underde då vi lyft upp frågan - det är alltsåinte första gången som frågan tas upp till debatt här ikammaren.Har utskottet någon egen uppfattning? Tyckerman att det behövs en lagstiftning? Tycker ni i ut-skottsmajoriteten att det behövs en lagstiftning, sägdet då! Och om ni inte tycker att det behövs en lag-stiftning får ni vara tydliga och tala om också det.Men att bara tala om att överlåta det här på regering-en och låta regeringen ta den tid som man behöver hapå sig för att komma med ett förslag tycker jag ochVänsterpartiet är svagt.Jag ställer mig väldigt frågande till att inte ensSocialdemokraterna har någon uppfattning i frågan.Vi får väl se hur det förhåller sig när Socialdemokra-ternas representant presenterar Socialdemokraternasställningstagande.Vilka är det som inte vill ha en lagstiftning? Jo,och Svenska Handelskammarför-bundet.Och vilka vill ha en lagstiftning? Jo, fru talman,bland annat LO, ,Franchisetagarnas , , ochMotorbranschens Riksförbund.Detta tycker jag tydligt visar att lagutskottetstruntar i småföretagen. Det här är en fråga somhandlar om småföretag, och den frågan har utskottetvalt att dra i långbänk. För oss i ärsmåföretagen viktiga. Därför är det också viktigt attfå en reglering i frågan.Samma sak gäller självklart Kristdemokraternasmotion, som på ett väldigt bra sätthar redogjort för. Den ställer vi i upppå. Men varken hos Socialdemokraterna eller hosModeraterna, finns detnågon insikt om just de små företagens specifikaproblematik.Man tror att regeringen ska ta upp detta när manser över frågan om franchising. Men det är ingen somhar sagt att det kommer att bli så att regeringen kom-mer att lägga fram ett förslag som utgår från Unidro-its förslag som kom i slutet av förra året.Sett i ljuset av att franchising är en företagsformsom har ökat enormt och att de ländersom jag tidigare räknade upp har en lagstiftning är detmärkligt att man fortfarande vill vänta och se. Detvore på sin plats att utskottet tog ställning och uttala-de att regeringen borde lägga fram ett förslag. Sedanfår regeringen göra det utifrån den ordningen. Mendet här har, som sagt, dragits i långbänk.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationnr 1, och jag står bakom även reservation nr 2.Inte heller vid en konkurs finns det ett jämbördigtförhållande mellan givare och tagare. Det är just dettaojämbördiga förhållande som är det allvarliga när detgäller franchising. Om franchisetagaren inte har fåttnågot meddelande om konkurs vare sig av givareneller konkursförvaltaren finns det alltså inga somhelst regleringar på området. Det är häpnadsväckandeoch även fullständigt oacceptabelt att det ligger till pådet här sättet.Sist när utskottet behandlade frågan tog man ock-så upp den studieresa till som delar avutskottet gjorde - jag var dessvärre inte med utan jagvar med på en resa till andra sidan jordklotet. I Au-stralien studerade man lagstiftning påområdet, och enligt den har franchisetagaren alltidrätt att ta del av hyreskontrakt oavsett om franchise-tagaren hyr lokalen direkt av franchisegivaren elleranvänder lokaler som hyrs av honom.Över huvud taget har franchisetagare i Australienett starkt rättsligt skydd. De har bland annat rätt tillomfattande information innan han eller hon startar sittföretag.Fru talman! Hur man än vänder på det hela före-ligger det ett ojämbördigt förhållande mellan franchi-setagare och franchisegivare. Det finns inte hellernågra sanktioner för företagare som bryter mot upp-satta regler.Med detta hoppas jag att Socialdemokraterna tyd-ligare kommer att redogöra för vad de tycker i denhär frågan och inte bara hänvisa till vad man hoppasoch tror att regeringen ska göra. Det finns ju fleraolika områden där vi har förutsatt att regeringen skagöra en sak men där den har gjort en annan sak.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i lagutskottets betänkande nr 4 om franchi-sing och avtalsvillkor mellan näringsidkare.Jag ska försöka att svara på frågor och för-klara lite grann vad vi menar.Först ska man vara medveten om att denna frågahar diskuterats åtskilliga gånger, bland annat hösten1992, då man utgick från ett ganska utarbetat förslag,och då man behandlade många remiss-svar. Men det spretade ganska mycket. Det fannsmånga olika ställningstaganden, både kritiska ochpositiva.Det finns även franchisetagare som har väldigt braavtal, så man ska ju inte måla upp något skräckscena-rio. Men jag håller med om att det har fungerat dåligti vissa fall. Det gäller till exempel detta med skilje-dom som kan kosta rätt så mycket pengar.Självfallet finns det många problem. Men de etis-ka regler som finns fungerar bra på de flestahåll. Det problem som finns måste man naturligtvis seöver.Vi socialdemokrater är inte främmande för en lag-stiftning, men man måste ta det lite varligt. Jag är intesäker på att det ska införas en lagstiftning bara omfranchising utan det handlar kanske om en bredarelagstiftning. Men det är svårt att säga i dagens läge.Det finns väldigt många olika direktiv och det är svårtatt specificera vad som ska finnas i denna lagstift-ning.I den första motionen som behandlas specificerarman mycket noggrant vad som ska ingå i en ny lag-stiftning. Det tycker vi är problematiskt.Orsaken till att man sköt upp beslutet tidigare varatt man väntade på Unidroits fördrag för att se vilkenmodell som tillämpades där.Utifrån detta är utskottets ställningstagande ska överlåta till regeringen att se över möjlighe-terna att utreda om det behövs en lagstiftning på dethär området.Man måste vara medveten om att det rör sig omett avtal mellan två näringsidkare som ingåtts heltfrivilligt. Självfallet måste den svagare parten skyd-das, det är vi helt på det klara med. Det kan uppståproblem. Framför allt är det viktigt att man ser överavtalsrätten så att det inte blir andra konsekvenser islutändan.I och med detta har utskottet ansett att det intekrävs några ytterligare åtgärder med anledning avmotion L281. Man kommer att se över det hela påRegeringskansliet.Utskottet har uttalat detsamma när det gäller mo-tionen om avtalsvillkor för näringsidkare. Dennamotion har varit uppe till behandling.Även i den frågan har det skett en omfattande remiss-behandling. Utskottet anser att i samband med ser över möjligheterna att införa en lagstiftningfranchising bör man knyta ihop dessa frågor för attskapa en lite bredare lagstiftning som ska skyddaolika typer av näringsidkare.Anf. 24 ()replik:Fru talman! Jag tycker att inläggär väldigt intressant. Det är ju inte det som han sägersom utskottet har föreslagit i betänkandet, utan det ärju det som både och Kristdemokraternavill ska ske.Att regeringen har angripit frågan och attden har remissbehandlats är inget försvar för att vi ilagutskottet eller inte ska göra någonting.Om det kommer fram olika uppfattningar i en frågaunder en remissbehandling är det om möjligt ännuviktigare att vi i är tydliga med vad sombehöver göras och att något behöver göras.Därför undrar jag fortfarande: Varför vill inte So-cialdemokraterna att ska ge regeringen tillkänna att en utredning ska tillsättas så att det blirtydligt vad beslutsfattarna i den här församlingen vill.Anf. 25 () replik:Fru talman! I och med fördraget i Unidroit finnsolika förslag. Å andra sidan finns kanske inte till-räckligt goda skäl för att införa lagstiftning. Man skase över om det påverkar avtalsrätt och liknande. Jagmenar att man ska låta regeringen se över huruvidadet behövs. Sedan får man komma fram till om detbehövs en lagstiftning eller inte.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Varför blir inte det som sägs från ta-larstolen här i om allt man tror att regering-en skulle behöva göra tydligt i betänkandet? Varförskriver ni inte det som vi har anfört, att vi vill geregeringen till känna att det behövs en utredning omvilka åtgärder som behöver vidtas för att det ska blijämbördiga förhållanden och bättre möjligheter förolika näringsidkare? Det skriver ni inte. Det är vad visom har reserverat oss kräver.Fru talman! Jag förstår inte varför ochSocialdemokraterna inte vågar eller har lust att varatydliga, om ni tycker att det behövs. Det är mångagrupper i samhället som tycker att det behövs entydlighet från lagstiftarna i de här frågorna, för attkomma till rätta med en rad problem i företagsamhe-ten och för att det ska vara möjligt med ett skiljeman-naförfarande, när det behövs, där alla kan delta påjämbördiga villkor.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att det behövs enlagstiftning. Det är vad vi säger. Vi säger att vi inte ärsäkra på att lagstiftningen behövs och att vi överlåtertill regeringen att se om det finns en möjlighet och attutreda det. Det finns många franchisetaga-re som är ganska nöjda med sina avtal. De har oerhörtbra avtal. De kanske i många fall skulle förlora merpå att det infördes lagstiftning om franchising. De kanvara rädda för att avtalslagen blir inskränkt på etteller annat sätt. Det är ett problem. Därför ska man tadet lugnt och försiktigt i den här frågan.Anf. 28 () replik:Fru talman! säger att man ska tadet varligt, lugnt och försiktigt. Sedan säger han atthan inte är säker på att det behövs någon lagstiftningpå området. Han säger också att franchisetagarnakanske riskerar att förlora mer på det.Johan säger att remissvaren på de mo-tioner som utskottet behandlade spretade åtmånga olika håll. Jag vet inte riktigt vad han pratarom. Möjligen är det han som spretar åt olika håll. Detställningstagande som gör är att taparti för de remissvar som kom in från FöreningenSvenskt Näringsliv och Svenska Handelskammarför-bundet. Han ställer sig helt emot det krav pålagstiftning som lämnades in av LO, , Franchisetagarnas Riksorganisa-tion, och så vidare.Jag förstår inte på vilket sätt me-nar att det spretar åt olika håll. Har ni från socialde-mokratiskt håll tagit ställning till att det helt enkeltinte behövs någon lagstiftning? Är det vad som göratt ni inte är tydliga?Ni är inte tydliga, jag håller med . I den text i betänkandet som ni har ställt er bak-om står : "Enligt vad utskottet erfar avser man nuinom att utreda i vilken utsträck-ning en lag av det slag som tagits fram inom Unidroitbör införas i och hur den i så fall närmare börvara utformad." Jag har inte hört något datum. Är detså att arbetet pågår? När kommer regeringen i så fallatt göra det?Anf. 29 () replik:Fru talman! Vi säger inte att vi inte vill införa enlagstiftning. Det finns näringsidkare som har råkat illaut. Därför är det viktigt att skydda dem. Däremot trorjag att det är viktigt att se det ur flera olika perspek-tiv. Jag tror att det skulle vara fel att införa en lag-stiftning som inriktar sig bara på franchising. Detskulle innebära att de utpekade franchisegivarna, somoftast skapar problemen, skulle hitta andra former föratt bedriva sin verksamhet. Därför tror jag att en rik-tad lag mot franchising inte skulle lösa problemet.Det finns kanske andra lagar eller formuleringar somvore bättre.De som skapar stora problem, de som är i över-ordnad ställning och utnyttjar det gentemot franchi-setagarna, kommer att hitta andra sätt och andra sy-stem. De kommer att sluta andra avtal för att kunnafortsätta utnyttja sin position. Därför tror vi att enlagstiftning rörande just franchising kanske inte ärden rätta vägen. Man kanske ska ha en bredare lag-stiftning.Anf. 30 () replik:Fru talman! Men varför ger ni inte det uppdraget till reger-ingen? Det som tar upp här är bra, attdet kan finnas andra problem och så vidare. Men vifår inte glömma bort anledningen till att det behövsregleringar på detta område som gäller småföretagarei en utsatt situation. Anledningen är att det är ett spe-ciellt läge att vara franchisetagare och franchisegiva-re. Den regleringen finns inte i övrig lagstiftning iSverige i dag.Jag har tjatat på våra utskottsmöten om att vi skavara noga och tydliga med vilka formuleringar viställer oss bakom och hur vi skriver våra betänkan-den. Det här är ett typiskt exempel på hur det kan blilite, för att inte säga mycket otydligt. I utskottetsställningstagande till motionen om franchising sägerman att regeringen får ta fram en lagstiftning, omregeringen eventuellt kommer fram till att det skullebehövas. Sedan avslår man motionen. På nästa sida,där det andra spörsmålet behandlas, hänvisar man tillatt utskottet förutsätter att de synpunkter som redovi-sas i motionen uppmärksammas i samband med attregeringen överväger frågan om lagstiftning rörandefranchising.Man har alltså redan tagit för givet att regeringenkommer att överväga frågan. Kan att regeringen kommer att överväga fråganom lagstiftning rörande franchising? När kommer deti så fall att ske?Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag kan nog garantera att man kom-mer att överväga huruvida man ska göra en utredning.Jag tror att det övervägandet kommer att ske snart;man gör det just nu.Anledningen till att skrivningen har kommit till äratt det finns en del problem som man måste studerainnan man kommer fram till om man ska utreda frå-gan och hur bred lagstiftningen ska bli. Det är detsom jag tog upp tidigare. Bland annat är det viktigt på många håll inte inskränker avtalsfriheten föratt företag inte ska hamna i dålig dager eller få detännu svårare att utföra sin affärsmässiga verksamhet.Jag tog också upp förut att det här handlar om tvånäringsidkare som har gått in i ett avtal helt frivilligt.Den ena parten är inte underordnad från början. Detär viktigt att se att det är två jämbördiga parter frånbörjan som har ingått ett avtal frivilligt. Självklart skaman skydda parterna så länge det skapar fördelar ochtillväxt i samhället. Men det kan också finnas tillfäl-len då det skapar låsningseffekter och ineffektivitet.Därför kan lagstiftningen ibland bli ett problem. Där-för är det viktigt att överväga huruvida man ska utre-da frågan om lagstiftning.Anf. 32 ():Herr talman! Det här betänkandet har fått en liteannorlunda allians. Jag instämmer i mycket av vadJohan har sagt. Det ligger mycket i det hansäger om avtalsfriheten. Avtalsfriheten är ju en avgrunderna för marknadsekonomin.Rätten att utan inblandning av andra träffa avtalmellan fristående parter är av yttersta vikt för ettvälfungerande näringsliv. Lika viktigt för ett funge-rande näringsliv är att parter som träffar ett avtal kanlita på att den andra parten håller avtalet. Lagstiftarenbör därför iaktta stor försiktighet både när man regle-rar ett område eller när man gör det möjligt att i ef-terhand helt eller delvis underkänna ett avtal.Precis som säger är franchiseta-garen och franchisegivaren jämbördiga parter när deingår avtalet. De gör det frivilligt. De har möjlighetatt förhandla om avtalet. Därför ska vi som lagstiftarevara väldigt försiktiga när vi går in och gör någontingåt det.Jag har en viss förståelse för oron vad gäller fran-chising och bristen på balans som kan uppstå i efter-hand. Men den bristen på balans kan ju också upp-komma i många andra sammanhang. Den lille företa-garen är beroende av en stor kund för sina intäkter iföretaget, och till skillnad från leverantören till detstora bolaget har franchisegivaren ett intresse av attdet går bra för franchisetagaren eftersom han fårbetalt av franchisetagaren. Franchisegivarens in-komster kommer ju från franchisetagaren, och han ärdärmed beroende av att det fungerar bra.Jag vill påstå att vi i har en brist i vårrättsliga tradition. När vi sluter avtal gör vi det oftamycket hastigt, och vi förhandlar sällan om innehålleti avtalet. Vi lägger till och drar ifrån lite hur som helstnär vi förhandlar och tror att det vi har sagt underförhandlingen också är det som vi har avtalat om.Ofta tror vi att vi kan lösa saker i efterhand. Det ärnär vi träffar avtalet som vi måste tänkta igenom vadsom kan hända när vi är oense. Om man inte kan göradet själv bör man låta en expert granska avtalet.Som vi har hört här har det inom franchiseområ-det pågått ett internationellt arbete med en modellag.Den kom . Vi vet att det också har före-kommit en självsanering i branschen. Där finns nuuppföranderegler och en etisk nämnd. Vid förra riks-mötet behandlades liknande motioner och det gjordes,som vi har hört, en rejäl remissrunda. Man kom dåfram till att det inte fanns tillräckliga skäl för en lag-reglering.Vi moderater är villiga att avvakta det arbete sompågår i , där man bereder fråganom en eventuell lagstiftning. Jag tycker att JohanLöfstrand har en poäng när han ställer frågan omlagstiftningen bara ska gälla franchising eller ävenandra områden. Det är viktigt att det från branschenfinns ett starkt tryck på en lagreglering innan vi lag-stiftar om det. I annat fall bör vi avvakta.Herr talman! Vad gäller frågan om avtalsvillkormellan näringsidkare inriktar sig motionären främstpå det faktum att det i kommersiella avtal ofta finnsen skiljeklausul för tvistlösning. För en småföretagarekan förvisso ett skiljeförfarande vara en kostsamprocess, och inte alltför sällan tvingas en småföreta-gare att avstå från att få sin sak prövad. Ett av skälentill att skiljeklausuler skrivs in i kommersiella avtal äratt tvistlösningen vid de allmänna domstolarna oftatar och sker i offentlighet.Jag tror att med en bättre fungerande och snabbaretvistlösning vid de allmänna domstolarna skulle efter-frågan på skiljeklausuler minska. Det pågår ocksåinom de olika skiljeinstituten en utveckling där manförsöker få fram enklare modeller för tvistlösning,och att förfarandet också ska bli snabbare och billiga-re. Jag tror att vi ska låta näringslivet självt ta handom den frågan.Slutligen, herr talman, gäller det frågan om dom-stolarnas ovilja att jämka avtal med tillämpning av36 § avtalslagen. Jag tror att det beror på att domsto-larna vill hävda den för juridiken så viktiga principenatt avtal ska hållas. Det är endast i ytterst speciellafall som jämkning ska ske. Det tror jag är en bra prin-cip också till skydd för den svagare parten.Anf. 33 ()replik:Herr talman! säger att han tyckeratt näringslivet självt ska ta hand om de problem somkan uppstå i samband med en meningsskiljaktighetmellan näringsidkare. är det de facto ett pro-blem i näringslivet när ett mindre företag kommer ikonflikt med ett större företag eller en koncern.Jag kan inte riktigt förstå att inte Moderata sam-lingspartiet, som i ur och skur har hävdat vikten avföretagsamhet, bra företagsklimat och trygga villkorför företagarna, kan ställa upp på att regeringen gören utredning som visar vilka möjligheter det bör fin-nas för de små näringsidkarna att få möjlighet till ettskiljedomsförfarande eller kunna få hjälp så att de påjämbördiga villkor kan mötas i en sådan process.Jag tycker att detta är märkligt och motstridigtjämfört med de uppfattningar som Moderata sam-lingspartiet tidigare haft när det gäller företagande.Anf. 34 () replik:Herr talman! Det finns alltid en fara när vi somlagstiftare tror att vi kan reglera och styra och ställa.Näringslivet är mångfacetterat, och jag tror att det ärviktigt att vi låter olika modeller för tvistlösning växaupp i samhället. Det finns nämligen inte endast enmodell som är bra, utan det finns många modellersom kan fungera. Vi har de allmänna domstolarna,där man också har tvistlösning mellan företagare, ochvi har skiljeinstitutet som är under utveckling. Detfinns något som heter Göteborgsmodellen, där manhar en annan, mycket enklare och snabbare, lösning.Det tror jag är mycket bättre än att vi som lagstiftareska reglera hur det här ska fungera.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Jag håller med om att det finns re-glerat , men de regler som finns har i första handvisat sig vara ett stöd och en hjälp för medelstora ochframför allt stora företag. När dessa regler nu underen har gällt i praktiken visar det sig attsmåföretagarna drar det kortaste strået.Vi vill att småföretagarna ska få modeller sompassar dem. Kanske kan man anpassa denna storamodell till småföretagare, eller också kan man hittaen helt ny modell. Det står vi öppna för.Vad vill ? Jo, vi vill hitta mo-deller som stöder och hjälper också småföretagarnanär problem uppstår. Det var det vi ville att regering-en skulle se över och utreda. Jag förstår inte hur mankan slå bort det med att säga att just den delen fårnäringslivet klara självt. Staten har ju reglerat såmycket för större företag. Varför ska vi inte i så fallge samma stöd, och kanske ett ännu bättre stöd, åtsmå företagare?Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tror ju inte att staten har regleratför stora företag, utan staten har infört generella reg-ler för konfliktlösning i samhället. Brister i de all-männa domstolarna har gjort att näringslivet hittatkompletterande lösningar.Jag har i mitt civila yrke ofta avrått småföretagareatt ingå avtal med skiljeklausuler. Det händer ju. Manhar också där en möjlighet att reglera. Men att vi somlagstiftare ska gå in och förbjuda - det är vad detmåste bli fråga om - eller på annat sätt reglera hurfolk träffar avtal menar jag är felaktigt.Anf. 37 ():Herr talman! Jag ska till att börja med yrka bifalltill utskottets förslag i lagutskottets betänkande 4. Jagska nu uppehålla mig kring frågan om franchisingmed anledning av det särskilda yttrande som blandannat liberalerna står bakom.Franchising är en mycket positiv företeelse och enviktig del av företagsamheten och näringslivet i Sve-rige. De senaste siffrorna som finns om utbredningenav franchiseförhållanden är , så siffrorna ärinte helt färska. Men jag vill ändå fästa kammarensuppmärksamhet på dem.Franchiseföretag omsätter enligt den senasttillgängliga statistiken nästan 100 miljarder kronorårligen. Det är en bransch där 80 000 personer ochmer därtill är sysselsatta. Den har färre konkurser än iövriga delen av näringslivet, och franchiseföretagenhar en högre överlevnadsfrekvens än andra nystartadeföretag. Inte minst intressant är att det också är be-tydligt fler kvinnliga företagare inom franchiseför-hållanden än inom det övriga näringslivet, vilket jagtycker är viktigt att uppmärksamma.Ändå är detta en mycket speciell form av rättsligrelation mellan två näringsidkare. Det är en relationdär den ene binder upp sig i ett mycket specifikträttsligt förhållande till en annan part som vanligen ärfrämsta eller rentav enda leverantören för den verk-samhet man kommer att ägna sig åt. I de allra flestafall fungerar detta mycket bra. Men det finns undan-tag där vi inom menar att franchisetagarenhar hamnat i en alltför underlägsen ställning i förhål-lande till franchisegivaren.Vi menar därför att det behövs någon form av mi-nimiskydd i lagen mot avtalsvillkor som är alltförensidigt utformade till nackdel för franchisetagaren idenna rättsliga relation. De praktiska konsekvensernaav en sådan lag skulle för de allra flesta bli obefintli-ga. De flesta franchisetagare och franchisegivarearbetar under avtalsförhållanden som fungerar myck-et bra och där de avtalsvillkor som denna lagstiftningtar syfte på inte föreligger. Men i en situation där enfranchisetagare är i ett alldeles för stort rättsligt un-derläge i förhållande till franchisegivaren skulle enlag kunna ge ett viss minimiskydd att luta sig emot.Vad som har hänt sedan kammaren senast diskute-rade denna fråga är att Unidroit har tagit fram enmodellag som enskilda länder kan använda för att haom underlag för nationell lagstiftning. Vi menar attregeringen nu bör noga studera Unidroits förslag ochse om man kan använda det som grund för att kon-struera en svensk lagstiftning för den här typen avavtalsförhållanden.Vi kommer därför att följa denna fråga noga mentycker att regeringen bör få tid att arbeta med saken.Vi ser fram emot en beredning där man kan få någonform av lagstiftning på detta område på näringsfrihe-tens och avtalsfrihetens grund.Anf. 38 ():Herr talman och övriga! Jag vill först säga att vifrån sida inte har någon avvikandeåsikt, utan vi instämmer i utskottets ställningstagande.Det är bra att regeringen uppmärksammar frågan ochatt man tittar på och utreder vilka villkor som franchi-setagaren lever under och konsekvenserna.