prot · GQ0947 · 2003-01-28 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att öka möjlighe-terna för tjejer och killar att idrotta på lika villkor.Jag delar uppfattning att jäm-ställdhet är viktigt både inom idrotten och förståsinom föreningslivet i övrigt. Det exempel från Svens-ka Fotbollförbundets tävlingsbestämmelser som An-ders Ygeman hänvisar till kan förefalla motverka enjämställd idrott. Jag har frågat förbundet om vilketsyfte den så kallade prioriteringslistan för tävlings-verksamhet har inom fotbollen. Förbundet har svaratmig att avsikten är att listan ska vara till ledning förkommunala planägare och berörda föreningar medflera för att bland annat bedöma vilka säkerhetsarran-gemang som behövs inför matcher. Förbundet pekarockså på att listan vid behov har justerats.Riksdagen har efter förslag av regeringen i bud-getpropositionen gett regeringen möjlighetatt verka för att ökade medel ska tillföras idrottsrörel-sen under förutsättning att man satsar mer på flickid-rotten. har fått regeringens upp-drag att redovisa vilka insatser somplaneras för att uppnå detta. skaockså redovisa de resultat som erhållits frånprojektet på lika villkor.Flickor måste ges lika möjligheter som pojkar attdelta utifrån sina intressen och förutsättningar. Det ärdärför viktigt att hela idrottsrörelsen arbetar aktivt föratt se till att flickors behov av att träna och tävlauppmärksammas för att på så sätt uppnå en jämställdidrott. Denna viktiga fråga måste även uppmärksam-mas vid till exempel rekrytering och utbildning avledare inom idrotten.Vid de möten jag har med företrädare för och där vidiskuterar just miljardsatsningen är goda förutsätt-ningar för flickors idrottande en prioriterad fråga. Defrågor som tar upp i sin interpella-tion är exempel på frågor som diskuteras vid dessamöten. Jag är övertygad om att dessa åtgärder kom-mer att öka möjligheterna för tjejer och killar attidrotta.Anf. 9 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret, även om jag tyvärr saknade just det - sva-ret på de frågor jag ställde i interpellationen.Herr talman! Vi har precis inlett det tredje året pådet nya årtusendet. När det gäller jämställdhet ärtyvärr stora delar av idrottsrörelsen fortfarande kvar idet . Jag tar upp exempel i interpel-lationen. Tyvärr finns det många fler. Runtom i vårtland sätts tjejers idrottande på undantag.I söndagens berättas det om hjältarna från , olympiadens mest framgångsrika svenskalandslag: hockeylandslaget. För tydlighets skull kan-ske jag ska nämna att jag inte talar om de mångmiljo-närer som åkte ut efter matchen mot utanom det damlag som vann brons i - det mest fram-gångsrika svenska landslaget i olympiaden.Nu är vi tillbaka i den gråa verkligheten i Sverige.I den gråa verkligheten har hockeylaget i statsrådetshemkommun vunnit sex men ändå lagts ned.Enligt var ett av skälen till nedläggningen att "detar träningstider av killarna". , enav OS-hjältarna beskriver hockeytjejernas vardag:Istider får de inte förrän killarna har gått hem. Killar-na kommer i främsta rummet, och tjejerna får väntatills killarna har tränat klart.Jag frågar statsrådet: Kommer hockeyföreningarsom fördelar istider på detta ojämlika sätt att kunnatillgodoräkna sig statligt stöd? Kommer hockeyför-bundet att kunna ta del av miljardsatsningen på id-rotten om träningstider och ekonomiska resurserfördelas så här ojämnt?I interpellationen tar jag upp Svenska Fotbollför-bundets regler för fördelning av planer. Där framgåratt allsvenska fotbollsföreningar inte är jämställda.Herrfotbollen går före damfotbollen. Men inte nogmed det. Även manliga division 1-lag, den så kalladesuperettan, ska gå före allsvenska damlag, alltså denförsta serien för damer.I praktiken blir reglerna ännu märkligare. TaUmeå som exempel. Det är en av mest im-ponerade idrottsföreningar. De har vunnit allsvenskanflera år i rad. De är det enda svenska laget i slutspel iChampions League. De drar över 6 000 människor tillsina matcher. Det är mer än många herrlag i allsvens-kan och - det vågar jag nästan lova - mer än samtligaherrlag i superettan. Säsongen 2001 slogs Umeåsherrar i superettans botten. Trots detta menar fotbolls-förbundet att det är herrlaget som ska ha förtur vidfördelning av planer. Antalet planer i , ochframför allt i många kommuner, är begränsat. Den härregeln utestänger damlagen från de största arenorna iSveriges kommuner.Det är ingen slump att i den stad jag kommerifrån, , spelar på Råsundaidrottsstadion och på . Ham-marbys herrar spelar på , Hammarbysdamer spelar på Kanalplan. herrar spelarpå , damer spelar påVärtan.Jag måste därför ställa samma frågor till statsrådetsom jag ställde i min interpellation: Är detta en rimligordning? påräkna sig ökatekonomiskt stöd även om dessa och andra, liknanderegler kvarstår?Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska försöka att svara tydligare,fast jag tycker att jag redan har gjort det i interpella-tionssvaret.Anders Ygeman har helt rätt i själva utgångs-punkten. Jag hoppas att det inte råder något tvivel omatt vi delar den. Idrotten måste bli mer jämställd!Det har förvisso hänt en hel del, inte minst inomjust fotbollen, både för flickor och damer, under desenaste åren. Jag har stora förhoppningar om att det för damer kommer att gå bättreför damerna än det gick för herrarna i fotbolls-VM.Det kanske också gör att man får ett annat synsätt påden fantastiska idrott som damfotboll har kom-mit att bli.Anders Ygeman beskriver den så kalla-de listan som att det är regler för fördelning av planer.Det är inte det. Därför tog jag, som jag beskrev, kon-takt med fråga. I till exempelUmeå går självfallet damlaget, damallsvenskan, förevid fördelning av plantider. Det man uttrycker ärpubliktillströmningen. Därför är inte listan den sten-hårda fördelning som beskrev. har med detta försökt vara till hjälp förberörda föreningar och kommuner när det gäller sä-kerhetsarrangemang. Med andra ord: Därpubliktrycket är som störst måste man också ta hän-syn till plantiderna för matcher. I betyder detatt damerna går före herrarna.För att ytterligare försäkra oss om att vi är överensvill jag svara ännu tydligare på fråga, om regeringen avser att låta principer omjämställdheten påverka fördelningen av den extramiljard till idrotten som regeringen nu ska förfogaöver. Svaret är ja. Det är en av de allra mest priorite-rade delarna bakom regeringens satsning och som vidiskuterar med . Frågan är inteom utan hur. I det arbetet handlar det också om för-delning av träningstider och träningsmöjligheter. Ominte det finns tillgängligt är det svårt för tjejidrottenatt få den publik som gör att man klättrar uppåt påden så kallade fördelningslistan. Allt detta hängerihop.Med de orden hoppas jag att jag har kunnat svaratydligt och att vi kan återkomma så snart som i marsmed den redovisning som ska geom hur man ska prioritera upp tjejernas idrottande.Anf. 11 ():Herr talman! Tyvärr tror jag att statsrådet fästerför stor vikt vid fotbollsförbundets ord och för litevikt vid de faktiska förhållandena.Jag nämnde det inte i min interpellation, men jagsitter i styrelsen för damfotboll. Vi harbett kommunen att få spela på istället för på Värtan. Från kommunen har vi fått sva-ret att det inte går, för kommunen följer de regler somSvenska har satt upp och som jaghänvisade till i interpellationen. Skälet till att det blirkonkurrens är att spelare sliter på gräset. De sliter mycket på gräset alldeles oavsett hur mångaåskådare det finns. Däremot spelar det lag som liggeri superettan i , , på Stockholmsstadion. Därför blir det ju lite märkligt.Samma sak gäller hockeyn. Trots många fina för-hoppningar från ledande företrädare för förbundenhar tjejerna fortfarande de sämsta tiderna. Artikelnjag talar om är från söndagens . Desvenska spelare som tog medalj i hockey i fårfortfarande vänta på att juniorkillarna ska träna klartinnan de får tillgång till hallarna.Därför hoppas jag att statsrådet ska ägna sitt sistainlägg till att helt enkelt rakt ut säga att om det råderså här ojämställda villkor kommer idrottsförbundeninte att kunna få ta del av de ytterligare pengarna. Detförutsätter ett aktivt jämställdhetsarbete.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst ska jag genast åter-koppla till både och Fotbollför-bundet. Om det är som beskriver,vilket jag inte betvivlar, att man använder denna listasom en regel och har den som argument när man skafördela plantider är det inte acceptabelt. Jag ska där-för be att få återkoppla direkt till både Fotbollförbun-det och och återkomma i olikasammanhang till just den frågan.På den andra punkten vill jag bara betona, ävenom jag uttrycker det lite mildare, att avsikten ändå ärdensamma som är ute efter. Denextra miljarden förutsätter att inte bara Fotbollför-bundet och utan hela den samladeidrottsrörelsen skärper sina åtaganden när det gällerflickors möjligheter att idrotta. För att kunna idrottamåste man ha träningstider, planer och ekonomiskaförutsättningar. Och det kräver ett mer aktivt arbeteän vad många utför. Det är det som ligger bak-om en stor del av den miljard som regeringen nudessbättre kan förstärka denna fantastiska folkrörelsesförutsättningar med.Med dessa ord tackar jag för att upp frågan och återkopplar återigen. Jag blir upp-rörd när jag hör den beskrivning som ger, och det är inte acceptabelt om man använderdenna lista på det sättet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:107 omSärskolekommitténAnf. 13 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att även förskoleverk-samheten ska ingå i den översyn som just nu pågår avutbildningen för barn och vuxna med utvecklings-störning.Den så kallade har i uppdragatt se över utbildningen för barn, ungdomar och vux-na med utvecklingsstörning. Kommitténs övergripan-de uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildning-en bör utformas till exempel i fråga om mål, innehåll,organisation och personalens kompetens. Kommitténska arbeta med två parallella alternativ, nämligen attsärskolan och särvux kvarstår alternativt upphör somegna skolformer. Kommittén ska också utifrån peda-gogiska, sociala och ekonomiska aspekter analyseraför- och nackdelar med den föreslagna utformningeninom respektive alternativ samt göra en samlad be-dömning och ta ställning för ett av alternativen.Bakgrunden till att regeringen tillsatte kommitténvar dels den elevökning som skett i särskolan, dels debrister i särskolans och särvux verksamhet som fram-kommit i utvärderingar. En annan viktigutgångspunkt var att stärka principen om en skola föralla och att samverkan mellan elever med eller utanutvecklingsstörning ska öka.Förskoleverksamheten är öppen för alla barn.Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behö-ver särskilt stöd i sin utveckling har rätt till plats iförskola eller fritidshem och ges där den omsorg somderas speciella behov kräver. De allra flesta barn medfunktionshinder går i vanliga barngrupper tillsam-mans med andra barn och följer samma läroplan. Denproblematik som följer av att det i skolan finns sär-skilda skolformer för barn och ungdomar med ut-vecklingsstörning finns därmed inte i förskoleverk-samheten.Jag vill därför bemöta påstå-ende att förskoleverksamhet för barn med utveck-lingsstörning endast förekommer i vissa kommuner.Så är inte fallet. Alla kommuner är enligt skollagenskyldiga att för barn som av fysiska, psykiska ellerandra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling anvi-sa plats i förskola eller fritidshem.Att barn i behov av stöd får tillgång till en braverksamhet i förskolan är en angelägen fråga förregeringen, och jag delar helt att vi politiker har ett särskilt ansvar för attuppmärksamma och stödja barn, ungdomar och vux-na med funktionshinder. har dockatt hantera frågeställningar som inte i alla delar ärrelevanta för förskoleverksamheten. Därtill har kom-mittén ett omfattande uppdrag. Jag avserdärför inte vidga kommitténs uppdrag till att ävenomfatta förskoleverksamheten.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tycker att det är trevligt att åter-igen få debattera med utbildningsministern. Jag troratt den fråga som vi debatterar är någonting som vikänner för båda två. Ärligt talat är jag väldigt gladoch tacksam över att regeringen tillsatte denna kom-mitté som jag också har förmånen att också varamedlem i. Den ska, precis som utbildningsministernsade, hantera utbildningen för barn, ungdomar ochvuxna med utvecklingsstörning. Utredningen är väl-digt viktig för att på något sätt förbereda människorför det livslånga lärandet oavsett om de har någothandikapp i form av en utvecklingsstörning ellernågot annat.Tyvärr ställs alltför ofta barn och vuxna med ut-vecklingsstörning utanför reformer i samhället. Derasröster är för svaga för att höras i samhällsdebatten.Jag tycker att vi som politiker har ett särskilt ansvarför att stödja och uppmärksamma denna grupp.När denna kommitté tillsattes för att se över ut-bildningen för både barn och vuxna med utvecklings-störning finner jag det relativt obegripligt att försko-leverksamheten inte ingår i kommitténs översyn.Även om dokumenten visar att varje kommun haransvar för att ge en bra förskoleutbildning till allabarn finns det i praktiken inga särskilda läroplaner,inga särskilda målformuleringar eller något särskiltinnehåll för de barn som har någon typ av utveck-lingsstörning. De hamnar i samma grupper, och dehar svårt att hänga med. Och tyvärr tycker deras för-äldrar att det är väldigt jobbigt att deras barn som harnågon typ av störning inte kan jämföras med övrigabarn. Och alltför ofta har kommunerna på grund av destora barngrupperna inte de resurser att de kan hjälpadessa barn.Om jag dessutom ska gå ett litet snäpp vidare iden beskrivning som jag själv har funnit när jag harvarit ute så har förskolepersonalen inte heller denutbildning och den kompetens som krävs för att mötabarn som har någon typ av utvecklingsstörning.Jag tycker att det är synd att detta grepp inte fårtas i . Jag tycker att det är synd attdetta helhetsgrepp inte tas när man nu tar detta storagrepp. Såvitt jag förstår är det första gången som vi, ioch med denna kommitté som ministern har tagitinitiativ till, i det här landet tar ett sådant stort greppnär det gäller grundskola, gymnasium och vuxenut-bildning och gör en genomlysning av vilken utbild-ning som möter människor. Då tycker jag att det ärsynd att vi inte har med även denna del. Jag trornämligen, kanske till skillnad från ministern, att detskulle vara relativt lite arbete i förhållande till vad detskulle ge för helhetssynen.Återigen: Skulle ministern inte vara lite sugen påatt tänka och fundera över om man ändå inte skullelyfta in detta, så att vi den dag som vi kommer medett slutbetänkande har ett helhetsperspektiv från vag-gan till graven skulle man kunna säga när det gällerkompetensutveckling för människor med utvecklings-störning?Anf. 15 ():Herr talman! Det är en viktig fråga som YvonneAndersson tar upp. Det är klart att särskolan när denutvecklades för sedan gav en lösningför barn som tidigare glömdes bort i hjälpklasser, ochden har blivit en allmänt accepteradlösning för både föräldrar och barn, och den fungerarbättre och bättre.Den fråga som tar upp ochsom jag tycker är viktig berör också hur särskolansom skolform ska utvecklas. Därför skulle jag viljapassa på tillfället och ställa en fråga till utbildnings-ministern. Denna kommitté har ett direktiv att utredatvå alternativ, en totalintegrering, alltså ett avskaffan-de av särskolan som skolform, eller att särskolanbehålls som skolform. I valrörelsen sade ThomasÖstros att särskolan skulle vara kvar som skolform.Jag skulle helt enkelt vilja ställa en kort fråga:Tycker utbildningsministern fortfarande att sär-skolan ska vara kvar som skolform, och innebär detatt de direktiv som går ut på att utreda en nedläggningav särskolan som egen skolform egentligen är över-flödiga nu?Anf. 16 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar enga-gemang för förskolebarnen. Orsaken till att förskolaninte är med i - det är väl kanskeockså orsaken till att inte hellertidigare har tagit upp den här frågan, trots att honarbetat i - är att frågeställningendär är en annan. Vi har inte två olika former av skola,utan vi har en förskola för alla barn. Det är klart:Skulle kommittén i sitt arbete, då man bedömer deolika skolformerna, komma fram till att man bör tittavidare på förskolan, så får kommittén naturligtvisdelge regeringen detta. Det tycker jag är en lämpligfråga att diskutera i kommittén.Jag menar att vi ska ta fatt i det som är viktigt förförskolan, att se till varje barn och varje barns behov.Det är en skyldighet för varje kommun att se till kan ta emot barn med utvecklingsstörning på ettbra sätt i förskolan. Det finns också goda exempel påkommuner som gör detta.Sedan finns det ju också statliga myndigheter somfinns där för att hjälpa till i detta arbete med denkompetensutveckling och den kunskap som kommeratt behövas ute i kommunerna. , naturligtvis, spelar en viktig roll här medden kompetens som man bygger upp, och det gälleräven förskolan. Myndigheten för skolutveckling, somvi nu startar , är också en myndighet somska kunna arbeta aktivt med förskolefrågorna.Vi går sedan vidare och stärker kvaliteten i för-skolan med de framtida personalsatsningarna, somnaturligtvis är en central fråga för förskolans kvali-tetsutveckling, men också med att sätta tydligarefokus på kvaliteten för alla barn i förskolan. Här gårvi nu vidare med att varje förskola ska ha kvalitetsre-dovisning , där det också finns tillfälle att taupp den här typen av frågeställningar: Hur arbetar viför att åstadkomma en riktigt bra förskoledag för debarn som har särskilda behov, barn med utvecklings-störningar inte minst? Hela den utvecklingen av för-skolan för att göra den bättre med högre kvalitet ochmindre barngrupper kommer ju också att komma denhär barngruppen till del.När det gäller frågan om särskolans framtid har viju nu en utredning som har breda direktiv, just för attdet ska finnas en möjlighet för utredningen, som juYvonne deltar i, att föra en djup och kvali-ficerad diskussion om hur skolan fungerar för de härbarnen och om det finns anledning att vidta åtgärderför att stärka kvaliteten i hela utbildningsväsendet förbarn med olika typer av utvecklingsstörning. Vi villinte förhindra den diskussionen genom att göra di-rektiven väldigt snäva. För min och för regeringensdel har vi varit väldigt tydliga med att det inte äraktuellt för oss - det är det som hänsyftartill - att lägga förslag om att avskaffa särskolan. Ar-betet ska inriktas på att stärka kvaliteten i särskolan.Det finns anledning att lyssna ordentligt på det ar-bete som och andra ledamöteri kommittén tar fram och kommer med sina förslagtill regeringen i. Det finns anledning att ta sig en rejälfunderare på vilka åtgärder som krävs för att stärkakvaliteten, men också en funderare kring - det litarjag på att kommittén arbetar med - hur det kommersig att antalet barn har ökat så kraftigt. Är det etttecken på att det finns brister också i den vanligaskolan? Är det det som gör att vi får en ökning avbarn i särskolan som kanske inte är motiverad? Det ärett av uppdragen till kommittén, och jag litar på denmed sitt breda mandat kommer att göra ett bra arbete.Anf. 17 ():Herr talman! Den där tilliten till kommittén upp-skattar jag, herr utbildningsminister, och den tyckerjag är bra.När jag tar upp den här frågan är den fruktansvärtärlig i meningen att den egentligen inte är riktigtpolitisk. I kommitténs arbete fanns de två parallellalinjer som ministern redovisade i sitt svar: om viskulle ha särskolan kvar eller om man skulle kunnahitta en annan väg att förändra så kan integrera och att särskolan ryms där också.Nu säger ministern att särskolan ska vara kvar, ochman ska förmodligen hitta en väg där man på bästamöjliga sätt ska ha hög kvalitet för de här människor-na, om de så är barn eller vuxna. Så tror jag att vi äröverens om att det är.Problemet att vi får den här sjuårsgränsen och ök-ningen är ett par problem som kommittén arbetarmed. Som ministern nämner är det snubblande näraatt försöka hitta en förklaring eller fundering kringdetta: Om en del av de här barnen hade fått en anpas-sad och kvalitativt bra förskoleverksamhet som hadeanpassats till resurserna kanske de inte hade behövtplaceras i särskola när de är , år 1.Det är lite det här jag funderar på: Om vi hadehaft helhetsperspektivet från det att barnen börjadeförskolan och om det hade funnits en tydligare läro-plan och tydligare direktiv om vad vi vill i samhälletnär det gäller att stödja barn som har konstateradebekymmer med den intellektuella förmågan, så kan-ske man skulle ha kunnat hitta en väg där inte såmånga hade behövt gå in i särskolan och få den dia-gnosen vid ålder.När vi nu för den här debatten - jag vet inte omdet är en debatt, en diskussion eller ett samtal - kännsdet som om vi kommer en bit vidare. Har jag tolkatministern rätt? Om kommittén visar att det skulle varavärdefullt med en öppning mot förskolan för att manska kunna ta det djupa greppet som är etthelhetsperspektiv så kan kommittén komma tillbakaoch efterhöra direktiv där vi också får ta det greppet,och det finns också en vilja från regeringen att vi tardet hela greppet. Är det så jag ska tolka det inläggsom ministern gjorde tidigare?Anf. 18 ():Herr talman! Jag håller som sagt var med YvonneAndersson om att det ju vore viktigt att förskolanockså omfattades av den här utredningen, inte minstnu när vi har fått vad vi kallar allmän förskola. ÄvenFolkpartiet var mycket positivt till att den genomför-des. Men då får man inte glömma de barn med ut-vecklingsstörning som upptäcks redan i den åldern.När det gäller frågan om särskolan ska vara kvarsom egen skolform eller inte är det bra att utbild-ningsministern säger att det inte är aktuellt att avskaf-fa särskolan som egen skolform. Desto märkligare ärdet då att ett antal uttalanden från tjänstemän och frånkommittéledamöter går i rakt motsatt riktning och harså gjort . Man har till och med förtfram kraftfull argumentation offentligt i artiklar ochså vidare för att avskaffa särskolan som särskild skol-form.Men om det nu är så, vilket jag alltså tycker ärbra, att regeringen inte avser avskaffa särskolan ochdet inte alls är aktuellt, kan man fråga sig varför manhar kvar direktiven om att man ska utreda ett avskaf-fande av särskolan. Det skapar bara oro och bekym-mer hos de föräldrar som ser särskolan som ett väl-digt tryggt alternativ för sina barn.Anf. 19 Utbildningsminister ():Herr talman! resonemang omatt en bra förskola också påverkar barnens möjlighe-ter i tror jag är alldeles riktigt. Det ärdärför det är så viktigt för alla barn att vi verkligenhar en satsning på förskolan med den allmänna för-skolan som ett mycket viktigt utbildningspolitisktsteg. Det är en stor reform som vi genomför somkommer att påverka väldigt många barns chanser attockså få goda kunskaper senare i utbildningsväsen-det.Jag menar att kommittén naturligtvis först ochfrämst ska följa sina direktiv och arbeta hårt ocheffektivt med dem, och det litar jag på att man gör.Men gör kommittén bedömningen att den vill haytterligare arbetsuppgifter och ytterligare direktiv såär jag inte alls främmande för att lyssna på den. Menutgå från direktiven och arbeta hårt med dem: det ärvad jag förväntar mig från kommittén. Men det ärnaturligtvis ett lämpligt forum att diskutera, eftersomdet sitter med engagerade och kunniga människor, omdet finns gränsområden här som inte är tillräckligttillgodosedda.När det gäller fråga tror jag ingensvävar i ovisshet om vad regeringen har för uppfatt-ning. Men det är väldigt viktigt att kommittén, där detju sitter duktiga och kloka ledamöter, får chansen attfaktiskt föra en öppen diskussion. Vi ser ju en ut-veckling där vi får fler barn i särskolan.Det får väl inte vara så att det sker på grund av attgrundskolan misslyckas i sitt uppdrag och att detupplevs som ett sätt att få extrahjälp och extraresur-ser, även om man kanske mycket väl skulle ha klaratsig fint i . Detta måste analyseras.