prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Om man som kommuninvånare inte är överensmed sina kommunalpolitiker och tycker att kommu-nen överskrider sina befogenheter så ska man utnyttjasina möjligheter till att överklaga.Varför har vi kommunala bolag över huvud taget?Varför har vi inte all verksamhet i förvalt-ningsform när det ändå är det primära sättet att drivaen verksamhet? Från olika partier har detanförts olika skäl. Enligt vad anför ärdet bara en övergångsform till privatisering. Vi frånSocialdemokraterna menar att det finns områden avså allmännyttig karaktär att det finns skäl att läggaverksamheten i ett kommunalt bolag. Allmänhetenstillgång till tjänsten eller servicen måste garanteras,men verksamheten bör ändå konkurrera på lika vill-kor med den privata marknaden. Det gäller framförallt bostadsbolag, lokaltrafik, infrastruktur, fjärrvär-me, el och i vissa avseenden även IT.Här har kommunfullmäktiges ledamöter ett ansvarför det som motionären anför, om pengarna exempel-vis anslås från fullmäktige och används på ett heltannat sätt än vad som var avsett. Revisorerna skaockså utgöra en kontrollfunktion och kan i sin revi-sionsberättelse meddela upplysningar som de önskaratt aktieägaren ska få kännedom om. Fullmäktige harmöjlighet till och ska kanske mer än utnyttja sigav ägardirektiv, även om ägardirektiven är riktlinjeroch inte kan stå över aktiebolagslagen. Det hörde vipå förmiddagen när vi diskuterade Vattenfall.Självklart måste styrelsen i bolaget ha rörelsefri-het men det måste också vara mycket klart och tydligtvad kommunen har för avsikt med sitt bolag och dessverksamhet. Det gäller också för bolaget, enligt ak-tiebolagslagen, att ha en tydlighet i bolagets organi-sation om vilka befogenheter man har och vilkenansvarsfördelning. En arbetsordning ska också upp-rättas. Ett kommunalt bolag lyder ju även det underaktiebolagslagen.Om detta blir ett levande sätt att arbeta med dekommunala bolagen i fullmäktige så finns det störremöjligheter att utifrån dessa beslut titta djupare påverksamheten. Utskottet anser alltså inte att det be-hövs några fler preciseringar av kommunallagensregler om den kommunala kompetensen beträffandekommunal näringsverksamhet och laglighetspröv-ning. Utskottet avstyrker motionerna.Den andra delen jag vill kommentera är frågan omekonomiskt stöd till barnomsorg. Förskolan är i förstahand till för barnets egen skull, för dess omsorg,utveckling och lärande. Men för oss socialdemokraterär barnomsorgen också en del av den familjepolitiksom vi anser gynnar familjen, hela familjen menframför allt barnen. Om det finns trygga vuxna runtbarnen med trygghet i arbete, i ekonomi och i detsystem man som vuxen vid olika skeden i livet kan habehov av gynnar det i hög grad barnen.Barnomsorgens utbyggnad var den viktigaste so-cialpolitiska reformen efter kriget. Daghemmen växteupp efter en politisk kamp nära kopplad till kvinnor-nas krav på jämställdhet men också samhällets behovav arbetskraft.Familjepolitiken omfattar stöd till barnfamiljernagenom rätt till omsorg för barnet när jag som vuxenförvärvsarbetar eller studerar. Den omfattar maxtax-ans olika delar. Avgiften ska inte vara så hög utan geen liten ekonomisk möjlighet att arbeta en lägre pro-cent när barnen är små. Det finns allmän förskola för4-5-åringar och rätt till förskola för barn till arbetslö-sa och föräldralediga. Reformen syftar även till attöka tillgängligheten till förskolan som ett första led iett livslångt lärande. Familjepolitiken omfattar ocksåstudiebidraget, föräldraförsäkringen, det generellabarnbidraget och kontaktdagar.Även dagbarnvårdarna är en del av barnomsorgensom kommunen enligt skollagen ska erbjuda till debarn vars föräldrar förvärvsarbetar, studerar eller avandra skäl har behov av det. Kommunen har en till-synsskyldighet över familjedaghemmen där manerbjuder omsorg åt barnen i sitt eget hem. Är krist-demokraterna beredda att ha den tillsynen i alla hem,eller ska man plocka bort de kommunala dagbarnvår-darna som yrkesgrupp? Det är i så fall första gångenjag har hört säga det. Eller har mantänkt göra en särlösning för vissa dagbarnvårdare, därtillsyn ska göras i en del fall och i en del fall inte?Barnomsorg är inte när du umgås med ditt egetbarn eller vårdar det när det är litet. Det är heller intetänkt som ett rent ekonomiskt stöd till barnfamiljerna.I det fallet har vi föräldraförsäkringen och till en vissdel det generella barnbidraget.Jag skulle önska att vi kunde bygga ut föräldraför-säkringen ytterligare en bit så att det gav föräldrarnaen reell möjlighet att stanna hemma längre med sittbarn. Jag skulle önska att det fanns ekonomisk möj-lighet att höja nivån på det generella barnbidraget.Men jag ser också det behov av arbetskraft som finnspå arbetsmarknaden, vilket jag inte tycker att vi heltska blunda för. Då gäller det att ha ett system som gördet möjligt för föräldrarna att på ett tryggt sätt göradenna kombination av arbete och föräldraskap. Det ärockså i hög grad en jämställdhetsfråga. Om vi skavara ärliga: Vem kommer att stanna hemma denstörsta delen med barnen som dagbarnvår-dare? Jag tror jag vågar lova att det inte är männen.Motionärerna vill att den kommunala kompeten-sen vidgas så att kommunen får stöd i lagen att lämnaunderstöd till enskilda personer. Utskottet är inteberett att göra några sådana förändringar och anserinte heller att det finns skäl att överväga en särskildlagstiftning för att vidga kommunernas befogenhetermed anledning av motionerna. Jag yrkar än en gångavslag på samtliga motioner och reservationer ochbifall till utskottets förslag.Anf. 137 ()replik:Herr talman! blandar möjligenihop frågan om entreprenader, det vill säga när kom-muner lägger ut verksamhet på entreprenad, med denfråga som vi nu diskuterar, när kommuner sysslarmed sådant som de kanske inte borde lägga sig i. Jagska emellertid, i denna möjligen enda replik, nöja migmed att ställa några frågor.1. Tycker att det är rimligt, utifråndet exempel jag gav, att privata gymanläggningarkonkurreras ut av kommunen? Är det rimligt attkommunallagen medger en sådan sak? Detta ex-empel var inte från glesbygd utan från min hem-kommun som jag inte vill klassificera pådet sättet.2. talade varmt om att man kanöverklaga och borde överklaga beslut man ärmissnöjd med som kommunmedborgare. TyckerHelene att de möjligheter som en med-borgare har att överklaga ett beslut i ett kommu-nalt bolag är tillräckliga?3. En lite mer principiell fråga: Ser konflikt över huvud taget mellan kommu-nallagen och aktiebolagslagen när det gäller denverksamhet som bedrivs i kommunala bolag?Anf. 138 () replik:Herr talman! tar upp gym-men. Kommunallagen är generell. Ska man gå in ochpeka ut att en verksamhet får förekomma och att enannan verksamhet inte får förekomma? Jag tror inteman kan göra så. De kommunala politikerna måste taansvar och se över vilken verksamhet som finns. Detfinns säkert saker som ligger i gränslandet, som manhar behov av i en kommun men det finns någon nä-ringsidkare i en annan kommun som har det. Därförmåste kommunallagen gälla för alla. Vi kan inte sättaupp exempel om att det får förekomma i menatt det inte få förekomma i en annan kommun.När det gäller möjligheter att överklaga kan full-mäktige ge ägardirektiv i form av riktlinjer. Allmän-heten har möjlighet att överklaga, diskutera och taupp dessa och säga om man tycker att den inriktningsom kommunen har på sina bolag är rätt och riktig.Men bolagens beslut går absolut inte att överklaga.Jag kan vända på frågan. Om de kommunala bolagenska ligga i aktiebolagslagen måste även de få liggaunder den lagen. Annars får vi ändra på hela lagen.Då är frågan om folk ska ha rätt att överklaga allabeslut i andra bolag också.Jag har glömt vad jag har skrivit angående dentredje frågan. Jag får be om en replik till så att jag fårmed den sista biten.Anf. 139 ()replik:Herr talman! Det gällde om sernågon mer principiell konflikt mellan kommunalla-gen å ena sidan och aktiebolagslagen å den andra närdet gäller verksamheten i kommunala bolag.Anf. 140 () replik:Herr talman! Konflikten handlar i så fall - och dethar vi från s också sagt - om att man skulle viljaarbeta för mer öppenhet. Där kan jag se en konflikt: bolag en kommun har som är offentligt drivna medoffentliga medel saknar man öppenhet.Anf. 141 () re-plik:Herr talman! Min fråga är egentligen av sammakaraktär. Jag skulle vilja ha ett rakt svar: Anser Hele-ne att det är bra att för viss kommunalverksamhet gäller aktiebolagslagen, och där går detinte att överklaga med stöd av kommunallagen, me-dan det för annan verksamhet är kommunallagen somgäller, och där går det för en kommunmedborgare attöverklaga? Tycker att det är till-fredsställande att viss verksamhet drivs ien form som gör att kommuninvånarna inte kan över-klaga?Det var min första fråga. kan fåsvara på den , så återkommer jag.Anf. 142 () replik:Herr talman! När man valt att lägga en verksam-het i ett kommunalt bolag har ju det gjorts av speci-ella skäl. Det handlar om att man ska ut på en mark-nad som är konkurrensutsatt men ändå tycker attdenna verksamhet är så viktig för invånarna att det ärviktigt att kunna garantera att den gäller för alla.Vi kan se på bostadsbolag som exempel. I ganskamånga kommuner ser man tendensen: Säljer man inteut dem så lägger man ut dem på exempelvis bostads-rätter. Den privata marknaden har också styrts dithänatt det i många kommuner inte finns möjlighet att fåen hyresrätt.Ett annat exempel är lokaltrafik. Den konkurrerarpå den vanliga marknaden. Ändå har man i vissa fallbedömt det som viktigt att ha den, att det finns styr-ning och att det ska finnas möjlighet även för småorter att få en buss någon gång.Anf. 143 () re-plik:Herr talman! tog jag ett exempel förut, och detvar ett exempel för att måla upp en tydlig bild.I många fall driver kommunen en verksamhet somär likvärdig med den som drivs privat. Då uppstår ettrent konkurrensförhållande där det som drivs medkommunalt beskydd, om man säger så, konkurrerar utprivat verksamhet. När privata aktörer är missnöjdamed eller missgynnas av beslut som tas i det kommu-nala bolaget kan de inte överklaga. Vi har en lagstift-ning som gör att besluten inte går att överklaga medhjälp av kommunallagen. Tycker attdet är tillfredsställande?Anf. 144 () replik:Herr talman! Aktiebolagslagen säger ju så här,och de kommunala bolagen ligger även de underaktiebolagslagen. Egentligen kan man alltså fråga sig:Ska vi öppna aktiebolagslagen så att det ges möjlighetatt överklaga alla beslut som fattas i bolag? Det trorjag inte att över huvud taget ärintresserade av.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! beskriver här denstatligt socialistiska familjepolitiken, men det kanskeinte var just den frågeställningen vi skulle diskuterautan den kommunala suveräniteten på detta område.Som jag sade i mitt anförande finns här förmyndar-politiken gentemot familjer och kommuner, men detär just förmyndarpolitiken gentemot kommunernasom vi vill aktualisera med den här reservationen.Sedan försöker göra detta till enfråga om att vi skulle vara för tillsyn övervanliga familjer. Ja, men kära , denfinns ju redan. Hur skulle vi kunna utnyttja lagstift-ningen när det gäller omhändertagande av barn och såvidare om inte kommunerna hade ett ansvar på dettaområde?Men här handlar det i grunden om den kommu-nala suveräniteten, och har alltsåklargjort att man inte är intresserad av att ge kommu-nerna en hyfsad suveränitet på det här området.Anf. 146 () replik:Herr talman! nämner faktiskt isin reservation att man ska göra dem till kommunaladagbarnvårdare. För mig är kommunala dagbarnvår-dare en yrkesgrupp som ligger under den möjlighetsom finns att ha barnomsorg.Sedan undrar jag vad det egentligen är för pengarKristdemokraterna har tänkt att fördela i detta. Det ärju inte de statliga pengarna, och då blir det till attplocka ur det kommunala generella statsbidraget.Jag tror och vet att denna barnomsorg är mycketbra för barnen.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! läser reserva-tionen väldigt illa. Detta står bara som ett exempel påhur kommunerna skulle kunna hantera den här situa-tionen. Det är inte något förstahandsval från vår ut-gångspunkt. Det är ett exempel på hur man skullekunna ge kommunerna suveränitet, men det är baraett exempel.Anf. 148 () replik:Herr talman! Exempel eller inte, men för mig ärkommunala dagbarnvårdare en yrkesgrupp somKristdemokraterna i många olika sammanhang harvärnat. Då tycker jag inte att vi ska gå in och jäm-ställa dem med den vård och den omsorg man har ifamiljen. Det är mycket mer som ingår i ett kommu-nalt familjedaghem.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.8 § Beslut om ärende som slutdebatterats viddagens sammanträdeTU3 TransportpolitikPunkt 1 (Utgångspunkter och mål)1. utskottet2. 1 (m, fp)3. res. 2 (v, c)Förberedande votering:87 för res. 137 för res. 2163 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:178 för utskottet86 för res. 123 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 27 kd, 14 v, 13 mpFör res. 1: 47 m, 39 fpAvstod: 9 v, 14 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 8 c, 4 mpPunkt 2 (Alternativ finansiering)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd, c)Votering:160 för utskottet127 för res. 362 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 23 v, 13 mpFör res. 3: 47 m, 39 fp, 27 kd, 14 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 8 c, 4 mpPunkt 7 (Åtgärder för att främja biodrivmedel)1. utskottet2. 6 (kd, v, c)Votering:222 för utskottet64 för res. 663 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 38 fp, 13 mpFör res. 6: 27 kd, 23 v, 14 cFrånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 6 kd, 7 v, 8 c, 4 mpPunkt 8 (Åtgärder för introduktion av miljöfordon)1. utskottet2. 7 (mp, c)Votering:259 för utskottet27 för res. 763 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 38 fp, 27 kd, 23 vFör res. 7: 14 c, 13 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 6 kd, 7 v, 8 c, 4 mpPunkt 13 (Kollektivtrafik)1. utskottet2. 8 (mp, v, c)Votering:237 för utskottet50 för res. 862 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 47 m, 39 fp, 27 kdFör res. 8: 23 v, 14 c, 13 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 9 fp, 6 kd, 7 v, 8 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.9 § (forts. från 7 §) Frågor om kom-petens (forts. KU21)Anf. 149 ():Herr talman! Vi diskuterar frågor om kommunalkompetens. och har härmålat upp en mörk bild av kommunala bolag därlömska kommunalråd med fri dragningsrätt i kom-munkassan konkurrerar ut hårt arbetande privataföretagare. Jag menar att detta är en vrångbild somnärmast är ett uttryck för en ovilja mot kommuner iallmänhet och näringsverksamhet i syn-nerhet.Hela bilden visar snarare att kommunala bolag ärmer kringskurna av olika regler än de privata företagsom konkurrerar på samma marknad. ochModeraterna säger sig vilja ha fri konkurrens, menvissa konkurrenter ska tydligen lagstiftas bort frånmarknaden.När moderater och folkpartister börjar vilja lag-stifta mot multinationella företag, som har en ekono-misk styrka som vida överstiger åtskilliga kommuner,och förhindra dessa från att konkurrera ut stackarssmåföretagare, ska jag börja ta deras argument någotmer på allvar.Grundfrågan är ändå denna: Kan det ibland vara ikommuninvånarnas intresse att en verksamhet be-drivs i bolagsform? Mitt svar på den frågan är ja. Detär ibland i kommuninvånarnas intresse att man harkommunala bolag. har tidigare givitflera mycket goda exempel på detta. Jag tror faktisktatt det är klokt att i denna fråga inte vara så klåfingrignär det gäller lagstiftning och inskränkningar i kom-munala bolags möjligheter att verka eller till och medförbjuda dem att ens förekomma. Det är klokare attöverlåta den frågan åt att inom de ramar och lagar vihar vad gäller konkurrens och näringsverksamhet låtakommunala bolag verka.Jag går sedan över till den andra frågan som hardiskuterats här . Det gäller idén omvårdnadsbidrag som har dykt upp igen.Jag skulle vilja påstå att idén om vårdnadsbidragär ursprungligen sprungen ur en konservativ motviljamot daghem och offentlig barnomsorg. Denna mot-vilja grundas nog i stor utsträckning i något slagsrädsla för vad som ska hända när kvinnor väljer attförvärvsarbeta och bli ekonomiskt självständiga. Detär åtminstone den historiska bakgrunden till dennaidé om vårdnadsbidrag. används självfalletandra argument för vårdnadsbidraget. I just den härdebatten argumenterar man inte ens för vårdnadsbi-draget i sak utan för att den så kallade självstyrelsenborde tolkas på ett sådant sätt att kommunala vård-nadsbidrag skulle införas. Det förhindrar inte attvårdnadsbidrag visst - - är en kvin-nofälla. Vårdnadsbidrag är och förblir reaktionärbarnomsorgspolitik.Att , och natur-ligtvis är för vårdnadsbidrag ärganska naturligt. Men är det naturligt att Miljöpartietlierar sig med de här partierna i denna fråga? Detkanske innebär att jag har alltför höga tankar omMiljöpartiet, men jag tycker ändå att det är någotförvånande.De borgerliga partiernas, och i något fall Miljö-partiets, argument i de frågor som här har diskuteratshar inte övertygat mig, vilket leder mig till att yrkabifall till utskottets förslag i betänkandet.Anf. 150 () re-plik:Herr talman! svarar klart och tyd-ligt att det är bra att driva offentlig verksamhet i bo-lagsform. Min och uppfattning är att detär skillnad på privat och offentligt. Det privata, aktie-bolagsformen och andra bolagsformer bygger på attmänniskor är beredda att gå in och satsa kapital och tarisker. Det är det som skiljer det privata och det of-fentliga åt. Den offentliga verksamheten är enligt minoch uppfattning inte till för att användaskattebetalarnas pengar för att gå in och ta risker. Dethär bygger på något frivilligt. Här finns vissa somfattar beslut för ett helt kollektiv att satsa skattepeng-ar på risker.Jag undrar hur ser på det.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag har inte påstått att det generelltsett är bra att bedriva verksamhet i bolags-form. Det vore mig främmande. Det normala är bedriver det i förvaltnings- och nämndform. Mendet kan vara i kommuninvånarnas intresse att verk-samhet bedrivs i bolagsform. Det gäller verksamheterdär kommunen verkar på en marknad i förhållande tillandra bolag, privata bolag, men där det ändå finns ettstarkt kommunalt intresse av att det finns till exempelett kommunalt bostadsbolag eller liknande.Givet de regler som finns bör det vara möjligt förkommunen att där verka i bolagsform för att i någonmån kunna verka på samma villkor som de privataföretagen. Ändå är detta inte helt sant. De kommunalabolagen är generellt sett något mer begränsade än vadprivata företag är. Givet att vi har den marknadseko-nomi vi har är detta fullt rimligt. Den fråga sommåste ställas är varför kommuner inte ska tillåtas attverka på denna marknad. Varför ska vissa aktörer påmarknaden genom lagstiftning förbjudas att delta idenna konkurrens?Anf. 152 () re-plik:Herr talman! Därför att det är skillnad mellan of-fentlig verksamhet och privat verksamhet. Därför skakommuner inte bedriva affärsverksamhet.En annan fråga gäller öppenheten. Jag tror att jagoch är av samma uppfattning att detär bra med öppenhet och full insyn. Problemet medatt driva verksamhet i bolagsform är attdet inte finns så god möjlighet för insyn som det finnsi annan verksamhet.Jag vill veta vad anser om att öp-penheten och insynen begränsas för kommuninvånareoch företag när det gäller verksamhet som drivs ibolagsform.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det ska villigt erkännas att här finnsett problem, även om det kanske inte riktigt ser ut pådet sätt som väljer att beskriva det.Om vi har en verksamhet och valet står mellan attbedriva den i den traditionella nämndformen och attlägga över den på bolag, innebär naturligtvis bolagi-seringen en begränsning av insynen och i viss meningbegränsning av den demokratiska kontrollen öververksamheten. är icke för den typen avbolagiseringar, i synnerhet som de ofta enbart är tillför att i nästa skede sälja ut verksamheten.Det finns också andra val att göra. Det handlarsnarare om att när valet står mellan ett kommunaltbolag som ägs av kommuninvånarna, som inte drivsmed vinstintresse och där det ändå finns en betydandeinsyn och betydande demokratisk kontroll, och kon-trasteras mot ett privat företag där det finns noll in-syn, där det finns noll överklaganderätt, där det finnsnoll demokratisk kontroll, är det självklart från de-mokratisk synvinkel att öppenheten har en fördel i detkommunala bolaget.Anf. 154 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Liselott anmäler till protokollet att honinte har rätt till ytterligare replik.Anf. 155 ()replik:Herr talman! har en debattstil därhan säger sig veta vad de egentliga orsakerna till attandra partier har intagit vissa ståndpunkter. Man kannaturligtvis ha en uppfattning om det, men det är intespeciellt konstruktivt i en debatt att strunta i argu-menten och tala om de orsaker man tror föreligger.Det skulle vara lite frestande att svara med sammamynt, historiskt och så, och komma fram till varförMats tycker att det är så mycket bättre attkommunerna äger bolag än att någon annan gör det.Låt vara att det är en rätt beskedlig form av socialismom nöjer sig med att kräva kommunalabolag. Det är ju betydligt bättre än vad man kanskehar krävt tidigare.Nu till sakfrågan. säger att omman nu är för fri konkurrens ska man väl tycka att dekommunala bolagen får vara med och konkurrera,och varför vill inte vi gå med på det? Svaret är natur-ligtvis att det inte är några lika villkor och i den me-ningen en fri konkurrens. Hur kan man mena att ettkommunalt bolag, som har borgen - såbrukar det vara - som har kommunalt kapital och somytterst i ryggen har rättigheten att ta ut skatt, konkur-rerar på lika villkor som ett privat företag?Anf. 156 () replik:Herr talman! Mitt svar är nog detta. Det finns ingaföretag som konkurrerar på lika villkor i denna me-ning. Ägarens storlek och ekonomiska styrka är heltavgörande för på vilka villkor man kan konkurrera påen marknad. Det är inte ont om stora företag som haren större kassa, större likviditet och större ekonomiskstyrka än många små kommuner. Ett sådant företagkan naturligtvis också använda denna styrka i konkur-rensen. Därvidlag kan jag inte se någon principiellskillnad mellan kommunala bolag och privata bolag. Ipraktiken är det ingen sådan skillnad.Jag återkommer till detta: Låt oss hypotetiskt -jag vill understryka detta - anta att de kommunalabolagen på detta sätt har en fördel i förhållande till deprivata. Om det då är i kommuninvånarnas intresseatt kommunala bolag har detta försteg, ska vi då inteacceptera det? Jo, det anser jag att vi ska göra.Anf. 157 ()replik:Herr talman! Kan kommunala bolag gå i konkurs?Anser eller tror att det är vanligt?Hur kan man tycka att det faktum att olika kon-kurrerande privata bolag är olika stora ska vara ettskäl att släppa in en konkurrent som har mycket spe-ciella förutsättningar? Jag har mycket svårt att se attdet skulle ha med fri konkurrens att göra. Det varprecis det uttryck som använde.Mats måste väl hålla med om att ettkommunalt bolag har en alldeles speciell situation.Ett vanligt bolag kan exempelvis inte utnyttja skatte-medel, i varje fall inte genom eget beslut taxera utskattemedel som sedan kan användas för att exem-pelvis konkurrera ut en konkurrent.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag kan inte statistiken i huvu-det, men jag skulle kunna tänka mig att det är relativtovanligt, jämfört med privata företag, att kommunalabolag går i konkurs. Är detta en fördel för de kom-munala bolagen?