prot · GR0932 · 2003-11-20 00:00:00 — Min fråga till biståndsministern är därför: Vad sker inom departementet när det gäller att se till att vi kan ha ett stöd till befrielserörelse så att även kubaner kan leva i den fred och den frihet som vi tar för självklara? 83 Statsrådet (): I mitt tidigare värv på Palmecentret hade vi ett utmärkt samarbete med organisation om man får uttrycka det så SILC. Vi diskuterade mycket om Kubafrågor. Vi både utbytte erfarenheter och upptäckte rätt mycket stora likheter i synen på hur man kan arbeta med oppositionen och med kontakter. Det är jag mycket glad över. Jag har inte riktigt hunnit ta tag i frågan om hur biståndet till exakt ska se ut alla frågor har vi inte hunnit diskutera. Men vi har pratat om ett högnivåbesök. Min ambition är att vi på en högre nivå ska göra ett besök på på vilken nivå det ska ske vill jag dock återkomma till. Stödet till oppositionen kan se ut på flera sätt. Flera svenska folkrörelser har, som vet, kontakt med oppositionen. Från svenska ambassaden besöker man släktingar i huvudsak till fängslade personer. skedde ju ett stort antal fängslanden av oppositionella på . Deras släktingar och vänner behöver stöd från omvärlden och behöver se att vi verkligen stöder deras kamp, så det sker med jämna mellanrum. 84 (): Det känns tryggt att få det svaret, speciellt mot bakgrund av att en nyutnämnd ambassadör som tillhört den regering som nu sitter med i och som normalt sett ska företräda linje i just den här frågan uppenbarligen inte gjorde det. Den fråga som ligger kvar och där man kan säga att har bytt ståndpunkt är frågan om ett högnivåbesök. Vi har ju sett vilken effekt det hade att och påven varit på . Det skulle ge en oerhörd effekt ifall ett svenskt högnivåbesök gjordes på , varvid man träffade företrädare för demokratirörelsen och tydligt tog ställning för demokrati och mänskliga rättigheter. Just nu är det ganska bråttom. De massarresteringar som skedde får inte falla i glömska. Vi lyckades få till något slags internationell protest, men i värsta fall hamnar vi i en situation där kan sitta i orubbat bo. Finns det möjlighet för ministern att ge något slags besked om när ett högnivåbesök skulle kunna bli av? 85 Statsrådet (): Kontakter är viktiga, och samtal kan förändra. Många droppar kommer att urholka stenen. Jag kan inte säga exakt hur många månader det dröjer, men jag ser det här som en viktig fråga. Jag delar helt syn att man inte får glömma de arresteringar som skedde och att det är oerhört viktigt att uppmärksamma människorättsbrott oavsett var de sker. 86 (): Jag har en fråga till statsrådet om kooperativ hyresrätt. Kooperativ hyresrätt är en form där intresserade hyresgäster med hjälp av den kooperativa hyresrättslagstiftningen har möjlighet att överta till exempel allmännyttiga bostadsföretag. Jag skulle vilja höra lite grann hur detta har gått. Det var lite svårt för en del att finansiera övertagandet och därför skulle staten gå in med garantier. Jag undrar därför om vi av statsrådet kunde få veta om det skett några sådana övertaganden i det pilotprojekt som funnits. 87 Statsrådet (): Jag kan inte svara direkt på den frågan. Jag vet att det pågår diskussioner på flera håll i landet, och det finns också förutsättningar för att få statliga kreditgarantier i de situationerna. Jag ser den kooperativa hyresrätten som ett alldeles utmärkt alternativ till de övriga boendeformerna, och jag vill gärna stimulera den på den svenska bostadsmarknaden. Vi kommer att ta ställning till ett uppdrag till antingen eller någon annan att starta en informationskampanj om formen kooperativ hyresrätt. Den är ju en ganska ny och relativt okänd boendeform, och därför är det viktigt att informera om hur boendeformen rent lagstiftningsmässigt verkar, vilka stadgar som behövs och hur man ska organisera det hela för att kunna bilda en kooperativ hyresrätt. Den har varit en framgångsrik boendeform i , och jag vill gärna se den som en boendeform också i övriga delar av landet. 88 (): Det är alldeles riktigt. var jag i där en grupp invandrarkvinnor var mycket intresserade av att få genomföra ett sådant projekt. Det är väldigt viktigt att denna upplåtelseform inte missgynnas i förhållande till bostadsrätten. Vad jag förstår har det just med finansieringen att göra. Frågan är alltså vilka möjligheter dessa invandrarkvinnor har att få genomföra ett pilotprojekt där staten skulle gå in och hjälpa till. 89 Statsrådet (): Just projektet i känner jag till. Ett sådant kooperativt hyresrättsprojekt kommer till stånd i anslutning till den stora nybyggnationen av hyresrätter som sker i . Det är ett gott exempel på att man går i fronten för att också etablera boendeformen på andra håll än i . Där har ju SKB varit och är väldigt framgångsrikt. Splittring av familjer vid avvisningar 90 (): Min fråga är riktad till statsrådet . Som framgått här är vi många som djupt berörs av de tragedier som utspelas i vårt land till följd av den allt strängare tillämpningen av flyktingpolitiken. Med anledning av den aktuella situationen för familjer som fått utvisningsbeslut, som jag tagit del av, finns det anledning att fråga sig om en praxis nu växer fram där familjer splittras vid utvisningar. Myndigheterna är medvetna om att detta strider mot grundläggande konventioner om mänskliga rättigheter, men med en förhoppning om att en återförening ska kunna ske är man ändå bredd att splittra familjer genom att utvisa kvinnan och barnen till ett land och mannen till ett annat land. Anser statsrådet att detta är en rimlig och human ordning? Om svaret är nej undrar jag vad statsrådet tänker göra för att förhindra en utveckling där familjer splittras vid utvisning. 91 Statsrådet (): Vår absoluta strävan är naturligtvis att familjer inte ska splittras vid avvisningar. Det är helt grundläggande, särskilt utifrån barns perspektiv, att barn har rätt till båda sina föräldrar. Det som vägleder myndigheterna i dessa ärenden är, och ska också vara, att familjer hålls samman. 92 (): skriver i ett beslut: För det fall en familj av en eller annan anledning kommit att splittras anser nämnden att en återförening av familjen i första hand skall ske i någon av familjemedlemmarnas hemland om detta är möjligt. I annat fall kan en återförening i tredje land bli aktuell. I det speciella fallet säger man: Den omständigheten att familjemedlemmarna kan komma att vistas i olika länder kan inte anses stå i strid mot grundprincipen i artikel 8 i . Detta är djupt inhumant och inte värdigt vårt land. Är statsrådet beredd att medverka till en förändring genom att beslut fattas i regeringen om en praxis i dessa fall? 93 Statsrådet (): Jag känner inte till det fall som här refereras till och kan heller inte kommentera det. Men det kan finnas situationer där två personer från helt olika länder söker asyl i . Sedan träffas dessa två personer och gifter sig med varandra. Man prövar kvinnans skäl och man prövar mannens skäl. I sådana lägen kan myndigheterna göra bedömningen att en återförening kan ske antingen i kvinnans eller i mannens hemland. Det går alltså inte att ge ett generellt svar, men definitivt gäller principen att familjer inte ska splittras. 94 (): Jag har en fråga till statsrådet . Enligt betalade ett genomsnittligt hushåll av sin disponibla inkomst för att bo 2000 det finns tyvärr ingen senare statistik. I budgetpropositionen kan man läsa att regeringen har som mål att minska hushållens utgifter för boendet. Jag vill fråga statsrådet: Hur tänker regeringen uppnå det målet? 95 Statsrådet (): Vi hade under stora delar av 90-talet en situation när boendekostnaderna som andel av disponibel inkomst stadigt ökade. Den utvecklingen bröt vi 1998, och därefter har boendekostnaderna som andel av disponibel inkomst successivt minskat. Det är en följd av en rad olika faktorer: låg inflation, lågt ränteläge, stärkta reallöner och också reduceringen av fastighetsskatten. Vi vill behålla den utvecklingen, och därför är vårt mål att fortsätta en utveckling som successivt krymper andelen ned mot de . För att vi ska nå dit förutsätter det dock en allmänt god ekonomisk utveckling med stärkta reallöner. 96 (): Jag håller inte riktigt med statsrådet. Det är bara som andelen varit högre än , nämligen 1997. Då var den . Visst har det med ekonomi att göra, men den har ju inte förändrats så mycket sedan budgetpropositionen lades fram. Jag tror att den andel som man lägger på hyran kommer att öka eftersom boendet verkar bli dyrare både på grund av hyreshöjningar och på grund av regeringens förslag att höja energiskatterna. Den disponibla inkomsten tenderar också att bli mindre när så många kommuner och landsting höjer skatterna. Därför undrar jag igen hur regeringen ska uppnå målet med tanke på de beslut som fattas runtom i landet. 97 Statsrådet (): Nyckeln är den allmänna ekonomiska utvecklingen. Om vi klarar att upprätthålla en ekonomisk-politisk situation som innebär låg inflation, låga räntor, stärkta reallöner och tillväxt i ekonomin har vi också förutsättningar för att nå målet att boendekostnaderna i genomsnitt ska utgöra av den disponibla inkomsten. Jag talar naturligtvis om genomsnittet. kan man använda statistik på olika sätt. När vi hade de högsta boendekostnaderna i förhållande till disponibel inkomst låg de på . Sedan har de successivt sjunkit. Det har varit en glädjande utveckling och naturligtvis en framgång över huvud taget i den ekonomiska politik som regeringen har bedrivit. Klockan har slagit tre, och därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar regeringen och ledamöterna för frågor och svar. 5 § (forts. från 3 §) Europeiska konventet om EU:s framtid (forts. KUU1) 99 () replik: talade tidigare om det nya konventsförslaget och kritiserade demokratiska underskott i EU. vill jag fråga : Varför vill inte medverka till att demokratisera EU? talar för mellanstatlighet och hänvisar till opinionsinstituten. Har frågat om svenska folket vill ha ? Varför kramar annars ? 100 () replik: Visst vill jag och demokratisera EU så länge vi är med och arbetar i den organisationen. Vi har också agerat för det. I det betänkande som vi debatterar finns till exempel en miljöpartistisk reservation om ett annat sätt att kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet som skulle ge bättre möjligheter för mindre länder att också göra sin röst hörd som man tar hänsyn till folkmängden. Vi har också arbetat för att man ska få initiativrätt i och att inte bara det rena byråkratorganet kommissionen ska få vara den som väcker initiativ inom EU. Visst arbetar vi för att demokratisera EU. Men EU:s grundläggande demokratiska problem är att EU har makt över en väldig massa områden som därmed ligger långt ifrån människors påverkansmöjligheter vare sig de besluten fattas i ministerrådet eller i parlamentet. EU:s grundläggande problem är att det flyttar makt längre ifrån människor. Viktiga politiska beslut som borde ligga inom människors räckvidd ligger i stället nere i . Det bryter inte vare sig det här förslaget i konstitutions- och utrikesutskottet eller politik. Det förslag som föreligger innebär bara att man fortsätter på den inslagna vägen och ökar mängden överstatliga beslut och andelen beslut där man kan fatta beslut inom EU som kör över enskilda medlemsländer. Det vill inte vi medverka till. Det menar vi inte är demokratisering. Där vet vi att vi har en stor del av folket med oss genom den senaste opinionsmätningen som vi har låtit göra där av svenskarna säger att de skulle rösta nej till konstitutionen mot som skulle rösta för. Det vet vi också genom den EMU-omröstning som vi höll där du och jag stod på samma sida därför att vi inte ville stärka den överstatliga delen inom EU. 101 () replik: EU är långt ifrån människors påverkansmöjligheter, säger . Varför då inte ge människorna i vårt land likväl som i andra länder rejäla påverkansmöjligheter genom att demokratisera EU som vi vill och genom att också lyfta in rösträtten med mening på EU-nivå? Det vore att skapa en flernivådemokrati. Problemet som och för den delen Vänstern har är att ni inte ser något annat än enhetsstaten. Enhetsstaten är er enda förebild. Det är där ni verkar och förmår fatta beslut. Men för den som tror på det du säger, , att och EU förenas i sin mångfald handlar det som att skapa möjligheter för flernivådemokrati att blomma ut. Det handlar om ett nytt fördrag. Här undrar jag om inte är som en ulv i fårakläder. Det som framför allt försöker åstadkomma är att lura svenska folket att det finns en möjlighet att i konventsförslaget eller ett nytt fördrag välja mellan alternativ som inte finns. vill ha en folkomröstning mellan det nya fördraget och . Det är vad egentligen tycker är svenska folkets val. Om man svarar nej där innebär det ett ja till . Varför kramar du ? 102 () replik: Visst kan politiken vara spännande . I förra replikskiftet med fick jag höra att jag var så negativ, inte såg det positiva som kunde hända och att jag stängde in mig och bara såg på vissa saker. får jag höra att jag pekar på alternativ som inte finns när jag just vill vara positiv och visa att det finns andra utvecklingsmöjligheter för än de förslag det orepresentativa konventet med grånande herrar har kommit fram till. Då får jag höra att jag är alltför naiv och hittar på alternativ som inte finns. Ni som försvarar förslaget får bestämma er vilken argumentationslinje ni ska ha gentemot oss som bara kommer med det grundläggande kravet: Låt folket bestämma, och ha en folkomröstning. Jag tycker att tal om att människor ska få vara med och fatta beslut och att man ska ha demokratisk legitimitet i EU-debatten rimmar lite illa med det faktum att inte ställer upp på att människor ska få rösta om det förslag som föreligger. Vi har folkomröstningar i minst sju EU-länder. Man har folkomröstning i där man aldrig haft en folkomröstning innan. I Luxemberg har man aldrig haft en folkomröstning om EU-frågor. I , som röstade om EU, ska man nu rösta om fördraget därför att man tycker att det är en så stor och grundläggande förändring. Varför ska svenskarna inte få den rätten? Varför ska just säga nej till det? brukar säga att det är viktigt att människor har inflytande över beslut som påverkar dem. har enligt den opinionsmätning som vi presenterade faktiskt inte en endaste procent av sina väljare som vill gå med på konstitutionen. 103 () replik: är emot svenskt EU-medlemskap. Den beskrivning som gör här av EU-samarbetet är oerhört negativ. Min fråga till att börja med är helt enkelt: Varför yrkar inte och avslag på alltihop förkasta fördraget, och upplös den europeiska unionen? är tillfället att driva det kravet. Sedan ska jag svara på det som sades om folkomröstningen. Populismen får inte gå hur långt som helst, som den håller på att göra i talarstolen just . För det första är det väldigt viktigt att vi slår vakt om riksdagsvalen som den överordnande kanalen för folkligt inflytande i . Folkomröstningar ska användas mycket sparsamt eftersom de annars kommer att undergräva riksdagsvalen som kanal. Detta är en stark och viktig principiell invändning. För det andra kommer folkomröstningar enligt många forskningsresultat dessvärre ofta att handla om annat än det som står på valsedeln. Det finns också en risk för ett lågt valdeltagande. Om vi skulle anta och förslag skulle det innebära att vi har fyra val , det vill säga i genomsnitt mer än ett val i början av det här seklet. Jag tror inte att det är bra. Det är en pragmatisk invändning, och inte en principiell, men icke desto mindre viktig. Tänk om vi hamnar i ett valresultat där vi har ett mycket lågt valdeltagande och att det därför inte blir legitimt! Det finns även andra invändningar mot folkomröstningar, och jag kan ta upp dem i nästa replik. 104 () replik: Populism är tydligen att säga att folk ska få rösta. Detta är en mainstream-åsikt ute i ! Sju länder ska ha omröstningar, och i flera av dem som inte ska ha omröstningar finns respekterade politiker som driver frågan. Det är till exempel EU:s förre ombudsman , socialdemokrat i , Torypartiet i och de gröna och socialdemokraterna i . Alla dessa driver frågan om att ha folkomröstningar också i deras länder. Det som försöker utmåla som populism är alltså en mainstream-åsikt. Det blir lite märkligt när talar om att vi inte ska ha folkomröstningar därför att valdeltagandet riskerar att bli lågt när vi har haft en folkomröstning med högt valdeltagande. företräder ju dessutom ett parti som vill stärka . Där kan man prata om lågt valdeltagande där når man inte ens ! Någon logik måste det ju finnas i argumentation i debatten. ska vi inte ha folkomröstning därför att vi kanske får lågt valdeltagande. ska vi stärka , där knappt någon röstar i valet. Det hänger inte ihop. Jag har en fråga till , som jag tidigare ställde till . I debatten har ni argumenterat hårt emot en EU-president. gjorde det också nu i sitt anförande. Det är vi glada för. Det är ett litet steg från den folkpartistiska bänken när man tycker att det börjar gå för långt. börjar man se att EU tar till presidenter och börjar växa och bli just den där staten som vi lovade att det inte skulle bli. Men snälla då vill jag fråga dig: Kommer du att stå lika hårt för denna åsikt också när det kommer till ? Gör du det när Socialdemokraterna kommer tillbaka med ett förslag som definitivt kommer att innehålla en EU-president? Kommer du att säga: Det här godtar vi inte vi vill inte ha en EU-president? Kommer ni att vara lika rakryggade i som ni har varit tidigare här i talarstolen? 105 () replik: undrar man varför en så oerhört skicklig retoriker använder sin retorik för att dölja sin egen begåvning. Det är ju vad vi ser här. sammanträden kommer att vara öppna. Jag beklagar att inte kommer att närvara vid sammanträdena eftersom han själv inte sitter bakom de dörrarna vare sig de är öppna eller stängda. Det är en mycket seriös invändning att en folkomröstning skulle kunna få ett väldigt lågt valdeltagande, just mot bakgrund av att vi har haft en folkomröstning och att vi har ett EU-parlamentsval. Mainstream in Europe, säger . Men vi är ju i ! Det är vi som skulle få fyra folkomröstningar . Det är inte , och det är inte . Det är det som är skillnaden. Den politik som driver här innebär att man undergräver riksdagsvalen som den mest legitima och den överordnade kanalen för folkligt inflytande. Jag tycker också att man ska ha folkomröstningar, men man ska vara sparsam med dem. 106 () replik: Jag sade det i mitt anförande, och jag kan upprepa det till : Jag tycker inte att är legitim i den här frågan. Det visar sig mycket tydligt att åsikt i EU-frågan inte återspeglas bland folket eller tvärtom, kanske man ska säga. Det visade sig i EU-debatten och det visar sig också nu när vi gör opinionsmätningar. Jag tycker nog att det skulle vara klädsamt om man tog detta på sig. Om det ska vara som fattar beslutet så får vi åtminstone skjuta fram det så att vi hinner ha en valrörelse där vi debatterar frågorna. Det gjorde vi minsann inte i den förra valrörelsen det kan inte hävda. Det fördes ingen debatt om EU:s framtidsfrågor då. Jag tycker att det är lite roligt när EU-förespråkarna säger: är vi inte i EU, utan i . känns det som att de enda i som verkligen har gått in i EU, som debatterar EU:s framtidsfrågor, som vill föra ut debatten, som vill ha folkomröstningar som man har i andra EU-länder och de enda som verkligen är medlemmar i i är EU-motståndarna. EU-förespråkarna vill fortsätta att ha det som vi har haft det tidigare i när någonting bra håller på att hända. 107 () replik: I sitt huvudanförande ifrågasatte om jag med flera representerar våra väljare eftersom inte särskilt många hade svarat ja på er opinionsmätning om hur man ska hantera konstitutionen. Jag är inte alls förvånad över att man inte svarar ja på en sådan fråga som och ställer. Jag är inte säker på att jag skulle ha svarat ja på den heller. Som man ställer frågan får man ofta svaret, och jag tror att ni förtjänar ett sådant svar på den fråga som ni har ställt. Jag får förtroende från mina väljare genom att jag ger dem ett alternativ för att lösa de frågor som nutiden har. Det är mycket internationella frågor, säkerhetspolitik, fred, asylpolitik och inte minst miljöpolitik. Den är gränsöverskridande. Om vi ska lösa den så måste vi också ha instrument som är gränsöverskridande. Min fråga är: Vad erbjuder sina väljare bara när det gäller miljöfrågorna? Möjligheterna för det här parlamentet slutar vid Skånegränsen eller möjligen mitt i . Sedan kan inte lösa frågorna längre ut än så om man inte använder andra instrument än att bara vara hemmavid. 108 () replik: Det är uppenbart att helst inte vill se på den opinionsmätning som har gjorts och som visar att färre än av de kristdemokratiska väljarna vill ha den konstitution som vi debatterar här . Han säger: Som ni har ställt frågan och så vidare. Men det är inte vi som har ställt frågan, utan det är som har ställt frågan och formulerat den. Jag kan läsa upp den för : EU har tagit fram ett förslag till en ny konstitution som alla medlemsländer ska ta ställning till. Det är vi väl överens om? Sedan står det: Om det vore folkomröstning om den i , skulle du då rösta ja eller nej till införandet av den nya konstitutionen? Det är precis samma fråga som man kommer att ha i folkomröstningen i minst sju andra europeiska länder. Det är alltså inte en speciellt konstigt ställd fråga, och på den har färre än av dina kristdemokratiska väljare svarat ja. Jag tycker att det vore trevligt om det också hade återspeglats i den kristdemokratiska politiken. När nu så inte är fallet och när inte speglar den åsikt som finns ute bland människor så tycker jag att man i stället ska ordna en folkomröstning. Man ska erkänna sina brister och erkänna att i den här frågan representerar inte folkviljan, och då måste vi också ha en folkomröstning. Då ska folk ha rätt att säga sitt, precis som de har i , , , , , och så vidare. frågar mig vad jag har att erbjuda. Vilka alternativ har jag att erbjuda för att komma åt miljön? Först vill jag konstatera att jag nog är den av oss som pratade mest om miljön i sitt anförande. Jag pratade om hur man i utskottet inte vill ha en verklig miljögaranti. Jag pratade om hur viktigt det är att stärka EU just i miljöfrågorna och om att vi vill ha ett EU som sysslar med de frågor som är i sanning gränsöverskridande, till exempel miljöproblematiken. Jag pratade mycket om det! Vi har en massa reservationer i betänkandet om hur man ska stärka miljöpolitiken. Jag ifrågasatte att utskottsmajoriteten, som också tillhör, till exempel inte vill ha en strikt miljögaranti eller ta bort Euroatomfördraget, som miljörörelse vill. Det finns många saker som vi vill göra. Vi vill på den här punkten stärka EU eller andra organ som vi samarbetar med. Men ett annat och grundläggande problem är när EU tar till sig en massa olika uppgifter som bättre löses på mer lokal nivå, närmare medborgarna. 109 () replik: Det går ju an att tala om miljögarantier och om att det är viktigt att lösa miljöfrågorna. Men hur ska vi göra det? Var ska vi få instrumentet? Ni begär att vi ska gå ur EU. Ni gillar inte det samarbete som vi håller på med det är helt uppenbart att det är så. Vad ska vi ha i stället? har inte svarat på detta . Ni är tomhänta i den debatten. Miljöpartierna i de andra länderna inom EU är för samarbetet. Ni är ensamma här uppe i när ni tar avstånd från det. De samarbetar och de jobbar för miljöfrågorna, men ni är ensamma här. Det försöker ni att dölja på något sätt. hänvisar ni till FN i de här frågorna. Jag har pratat med FN:s generalsekreterare i en av de säkerhetspolitiska miljöfrågorna. Han sade: Vi behöver EU för att lösa de här frågorna på regional nivå. Vad säger om det? Omvärlden tycker att EU är nyttigt. Vi försöker organisera EU med en bra konstitution. Vi försöker göra demokratin bättre och att lösa de här frågorna för att få ett instrument för att nå ut. Men ni står tomhänta och bara klagar på oss som försöker skapa någonting. 110 () replik: