prot · GQ0943 · 2003-01-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:43Tisdagen den 21 januariKl. 14.00 - 16.2318.00 - 22.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16, 17, 18, 19 och20 december 2002.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att ()återtagit sin plats i från och med den1 januari, varigenom uppdraget som ersättare upphörtför § LedighetTalmannen meddelade att () be-viljats föräldraledighet den 20 januari-1 maj.Talmannen anmälde att () in-trätt som ersättare för meddelade att ()ansökt om föräldraledighet den23 januari-20 mars.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Anmälan om val av ordförande i miljö- ochjordbruksutskottetTalmannen meddelade att () valts till ordförande i från och med den 1 januari.5 § Beslut om senaste dag för avlämnande avpropositionerI enlighet med 3 kap. 3 § riksdagsordningen hadetalmannen föreslagit att propositioner som regeringenavsåg skulle behandlas under innevarande riksmöteoch för vilka särskild tidpunkt inte var föreskrivenskulle avlämnas senast torsdagen den 20 mars.Kammaren biföll detta förslag.6 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Utrikesminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet § Meddelande om aktuella debatterTalmannen meddelade att på begäran av Miljö-partiet de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuelldebatt om situationen i anordnas fredagen den24 januari kl. 9.00.Från regeringen skulle utrikesminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenBegäran om aktuell debatt om situationen i IrakMiljöpartiet de Gröna anhåller om en aktuell de-batt med anledning av situationen i Irak.Under årsskiftet kommer med största säkerhet lä-get att ha klarnat om huruvida ett angrepp på -med eller utan FNs säkerhetsråds sanktion - är förhanden eller inte. Många frågeställningar finns, bl ahur en ny regim i skall kunna upprättas, hurskadeverkningarna av sanktionsprogrammet skallkunna repareras, hur våld och produktion av massför-störelsevapen kan förebyggas etc.Frågan har oerhört stor global betydelse och Riks-dagen har i det närmaste en förpliktelse i att inte låtavärldsläget passera obemärkt.Begäran framställs , dec -02, och debatten börkomma till stånd efter att åter-upptages efter juluppehållet.Stockholm den 19 december 2002Miljöpartiet de GrönaMikael gruppledareTalmannen meddelade vidare att på begäran avVänsterpartiets riksdagsgrupp skulle en aktuell debattom säkerhetskommissionens betänkande kl. 9.00.Från regeringen skulle justitieminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenBegäran om aktuell debattVänsterpartiet begär en aktuell debatt med anledningav innehållet i det betänkande som säkerhetstjänst-kommissionen (JU 1999:09) överlämnat till justitie-ministern.Stockholm 2002-12-188 § Meddelande om särskilt anordnad debattTalmannen meddelade att särskilt anordnad debattom nyfattigdom skulle äga rum fredagen den31 januari kl. 9.00.Från regeringen skulle statsrådet delta.9 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde fredagen den 6 decemberinkommit.10 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:71Till riksdagenInterpellation 2002/03:71 av ommiljöklassning av bilarInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 24 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch deltagande i begravning.Stockholm den 9 januari 2003MiljödepartementetLena SommestadEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:100Till riksdagenInterpellation 2002/03:100 av () omIsraels annekteringspolitik på den palestinska Väst-bankenInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 31 januari 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 20 december 2002UtrikesdepartementetAnna Lindh11 § Svar på interpellation 2002/03:95 om Pos-tens höjda priser på tidningsdistributionAnf. 1 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra attmänniskor i glesbygd kan få en försämrad tidnings-distribution, tvingas betala ett högre pris för sin tid-ning än andra eller att tidningsföretag slås ut på grundav kraftigt höjda distributionskostnader. Bakgrundenär att Posten aviserat höjningar av priset för tidnings-distribution och att Postens prissättning innebär attpriserna per distribuerat exemplar ökar i förhållandetill hur långt från inlämningsorten som distributionensker.Jag är, liksom , oroad av den eko-nomiska situationen för dagspressen. Under rådandeförhållanden blir det särskilt kännbart med ökadedistributionskostnader. Som kulturminister bevakarjag kontinuerligt bland annat distributionskostnader-na, och regeringen har fattat en rad beslutför att motverka negativa konsekvenser för dagspres-sen och för att i förlängningen främja mångfalden påmedieområdet.Jag vill peka på att regeringen ,genom utökade insatser på presstödsområdet, försöktunderlätta situationen för dagspressen. År 2001genomfördes en kraftig höjning av både drifts- ochdistributionsstödet med 15 respektive . Det totalapresstödet uppgår till 509 miljoner kronor.För att särskilt stödja endagstidningarna har dessafrån och med 2001 rätt att ingå i den så kallade sam-distributionen till samma villkor som övriga dagstid-ningar.Distributionen av dagstidningar i glesbygd är enviktig fråga för att människor ska kunna bo och levapå likvärdiga villkor i så gott som hela landet. År2002 inrättade därför regeringen ett särskilt distribu-tionsstöd på under tre årstid för utdelning av dagstidningar i gles-bygd.Detta är dock inte tillräckligt. Därför pågår internadiskussioner inom när det gällervillkoren för distributionen av dagstidningar.Anf. 2 ():Herr talman! Först vill jag tacka kulturministernför svaret. När jag nu tar del av svaret känner jag attvi delar oron över dagspressens ekonomiska situationoch över vilka konsekvenser som Postens kraftigaprishöjningar på distributionen kommer att få. Någotkonkret svar på min fråga i interpellationen kan jagdock inte finna.Det är i varje fall hoppfullt att det pågår internadiskussioner inom när det gällervillkoren för distribution av dagstidningar. Det voreintressant att få veta lite närmare vilka åtgärder mankan tänka sig och som man överväger mer konkret.Handlar det om att påverka att som statligtföretag ta ansvar för hela landet eller handlar det omatt ge företagen kompensation för de ökande kostna-derna - eller kanske en kombination?Hursomhelst är det bråttom att agera. I tidningsfö-retagen diskuterar man nu vilka åtgärder man måstevidta eftersom Posten har meddelat att priset på dis-tributionen ska höjas från den 1maj. Att de ekonomiskt hårt pressade tidningarnamåste vidta åtgärder är ofrånkomligt. I en del fallhandlar det om att över huvud taget överleva, särskiltsom Posten har förutskickat ännu en höjning i sammastorleksordning . Att Postenhöjer priset för distributionen är inte bara en fråga omföretagsekonomi för Posten, det handlar om rättvisaoch demokrati i samhället.Det är självfallet positivt att ett särskilt distribu-tionsstöd för utdelning av dagstidningar iglesbygd har inrättats. Det är för övrigt ett stöd somjag var med om att initiera genomett brev från Jämtlandstidningarna till regeringen.Problemet är att stödet inte räcker långt ens för attkompensera de prishöjningar Posten nu har aviserat.Storstadstidningarna har differenti-erat sina priser mellan utgivningsorten och övrigalandet. I praktiken är man på väg att överge norraSverige. Detta ökar kostnaderna för de regionalatidningarna. Det blir färre som ska dela på kostnader-na för distributionen. överväger därför även deregionala dagstidningarna på en del håll i landet attdifferentiera sina abonnemangspriser. Det blir dyrareatt abonnera i glesbygd.Träder Postens höga prishöjningar i kraft kan viräkna med att det blir dyrare att prenumerera - abon-nera - om man bor i ett glesbebyggt område. Konse-kvensen av en prisdifferentiering blir att alltfler män-niskor inte längre anser sig ha råd med att abonnerapå en tidning. Det blir ännu färre tidningar att distri-buera i de glesare delarna av landet. Varje exemplarblir ännu dyrare för tidningsföretagen. Vi är inne i enond cirkel som snabbt riskerar att göra delar av landettidningslösa.Allra hårdast drabbas nog endagstidningarna, somär helt beroende av Postens distribution. De tidning-arna har mycket små marginaler, och en prishöjning iden nu aktuella storleksordningen är ett direkt hotmot deras existens.Jag hoppas att kulturministern och regeringenagerar, visar kraft, så att människor även i glesbygdska kunna läsa sin tidning på samma villkor sommänniskor på utgivningsorten i städerna. Därför blirjag lite fundersam när kulturministern säger att manska kunna läsa sin tidning på likvärdiga villkor i sågott som hela landet. Är det en glidning som säger attinte hela landet har denna rätt?Hursomhelst: Det här handlar om en viktig sam-hällsfråga. Det handlar om demokrati och rättvisa.Det är bråttom att vidta åtgärder.Anf. 3 Kulturminister ():Herr talman! Generellt är det styrelse och ledningi de statliga bolagen som fattar beslut om villkorenför bland annat service och priser när de ansvarar förett bolags ekonomi. Så ska det vara även fortsätt-ningsvis.När det gäller Posten finns det ingaprisregleringar förutom för det enstaka frimärktabrevet. Det innebär naturligtvis att det kan, som idetta fall, bli målkonflikter när det gäller regeringenspolitik på olika områden. Det är också anledningentill att vi inom för diskussioner omdenna målkonflikt. Vi är vana att hantera den typenav målkonflikter, och i många fall lyckas vi ocksåfinna lämpliga vägar ut ur konflikter, eller kompro-misser, som i alla fall mildrar problemen.Jag är inte beredd att gå in på vilken typ avdiskussioner som förs, men personligen tror jag attdet är mycket viktigt att börja med att titta på hurpostdistributionen fungerar. Kompletterande stödsy-stem, av det slag som vi nu har fört in i presstödssy-stemet, är av betydelse och av vikt. Jag tror att detkommer att vara ett viktigt tillskott när nu kan fördela de pengar somfanns för att kompensera för postdistribu-erade tidningar.Jag tror inte att det är långsiktigt hållbart att vihela tiden tillför nya medel till presstödssystemet föratt klara distributionen. Det måste till andra typer avdiskussioner, och det är dem som vi nu för i Kultur-departementet och naturligtvis med Näringsdeparte-mentet.Jag är övertygad om att vi, med den samsyn somjag och har och med våra gemensam-ma erfarenheter av att vara chefer på tidningar somlever med denna vardag, tillsammans kommer attkunna arbeta konstruktivt för att finna lösningar.Självfallet ska man kunna läsa sin egen dagstidning ihela landet - i så gott som hela landet, som det är , till exempel att en prenumerant på en tidning iKiruna ibland kan få vänta lite längre än en prenume-rant på en tidning i Luleå.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tackar så mycket. Jag förstårfuller väl att det är en målkonflikt mellan att driva ettföretag, där styrelse och ledning ansvarar, och att haett samhälleligt ansvar att se till att hela landet får delav tidningar.Det viktiga är att det händer någonting snabbt.Om ingenting händer nu och den här prishöjningen,som är väldigt kraftig, träder i kraft kommer det att fåstora konsekvenser ute i landet. Man kommer attdifferentiera abonnemangspriserna beroende på varabonnenter bor inom spridningsområdet, och mankommer kanske på en del håll att överväga att betalaabonnenter för att sluta abonnera - det finns till ochmed sådana diskussioner. Det vore väldigt allvarligt.Jag hoppas att de här kontakterna och diskussio-nerna i mellan Kulturdepartementetoch leder fram till något kon-kret, så att vi kan undanröja risken för att stora delarav landet blir utan tidningar.Anf. 5 Kulturminister ():Herr talman! Jag är väl medveten om hur tidta-bellen ser ut. Jag hoppas naturligtvis också att tid-ningsutgivarna själva kan vara med och bidra till attvi finner bra lösningar. Det finns en diskussion i vil-ken man kan innefatta inte bara de postdistribueradedelarna av en upplaga, utan kanske också den del avupplagan som tidningsföretagen själva distribuerar,till exempel via Tidningstjänst. Där kan man sätta ettlitet frågetecken för att så få fådagarstidningar harvalt att utnyttja den nya möjligheten till samdistribu-tion som de gavs för sedan.Det finns ett antal mycket konkreta frågor som vibör borra djupare i, men grundfrågan och grundpro-blemet finns där. Där har och jagsamma syn, och jag ser fram mot att fortsätta att sam-arbeta för att vi ska kunna för-bättra situationen.Anf. 6 ():Herr talman! På det här området finns det all an-ledning att se till att alla goda krafter samarbetar, såatt vi inte får en situation där de här problemen upp-står.Jag hoppas också att man kan hitta former församarbete mellan olika typer av tidningsdistributionoch på det viset effektivisera och förbilliga. Men jagtycker ändå att Posten som statligt företag ocksåmåste ha ett regionalpolitiskt ansvar och väga in det isina bedömningar. Jag hoppas att det kommer ett braslutresultat . Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:82 omproffsboxningAnf. 7 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att minska skaderis-ken och om jag är beredd att ta initiativ till en över-syn av reglerna, om professionell boxning blir tillåteni Sverige.Under har många olikakampidrotter med i första hand asiatiskt ursprungintroducerats i vårt land. Gemensamt för många avdessa nya idrotter är att de i likhet med boxning er-bjuder en allsidig träning för både kvinnor och mänsamt ger många unga människor en möjlighet tillsocial samvaro och erfarenhet av föreningsliv.Den utredning som fattat beslut om ochsom regeringen tillsatt ska arbeta förutsättningslöstoch omfatta såväl professionell boxning som övrigakampidrotter. De medicinska aspekterna betonas,men även idrotternas sociala funktion och möjligheteratt bidra till ökad integration i samhället ska övervä-gas. I uppdraget ingår även att se över lagen(1969:612) om förbud mot professionell boxning ochbedöma om den fyller sitt syfte eller om dess inrikt-ning och omfattning bör förändras i något avseende.Även frågan om det över huvud taget finns behov avett fortsatt förbud mot professionell boxning skaanalyseras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senastden 15 mars 2003.Därefter krävs det att utredarens förslag på sed-vanligt sätt bereds med berörda myndigheter, idrotts-organisationer och övriga intressenter innan det kanbli aktuellt för regeringen att återkomma till riksda-gen med eventuella förslag.Jag tycker att det är värdefullt att alla kampidrot-ter nu kartläggs och analyseras. Det ska bli intressantatt se vad utredaren kommer fram till och vad enfortsatt beredning av frågan kan ge. I avvaktan pådetta avser jag inte nu att ta initiativ till några sådanaåtgärder avseende professionell boxning som BirgittaSellén tar upp i sin interpellation.Anf. 8 ():Herr talman! Tack för svaret.Anledningen till min interpellation är att idrotts-ministern initierade en debatt omproffsboxningens framtid i . Idrottsministernsade bland annat att "det förbud som vi har är ettmycket gammalt förbud, som är förlegat i mångadelar. Det har faktiskt hänt en del . "Så långt håller jag med ministern. När dagensproffsboxningsförbud togs 1969 var ett av argumen-ten "osunda ekonomiska intressen". Det ställer ingenav oss upp på , för det har förändrats oerhört. Deargumenten är inte hållbara.Idrottsministern sade vidare: Jag hoppas att utred-ningen kommer fram till slutsatsen att proffsboxningska tillåtas i Sverige.Hur kan gå ut och säga så när utred-ningen arbetar för fullt och ska lämna sitt svar i mars2003? Förmodligen har ministern fått kalla fötter ,för det svar som jag har fått är väldigt svepande ochintetsägande. Det är nästan på gränsen till löjligt. Omjag ändå ska försöka tänka på någonting positivt närjag läser och hör svaret så är det att har insett att man som ansvarig minister intekan gå ut och säga saker som kan påverka utredning-en innan den är klar. Men i går på idrottsgalan var vimånga som med egna öron hörde en fråga från sce-nen: Hur ställer sig till proffsboxning?Mona svarade: Jag är positiv till det. Hur tän-ker ministern egentligen?Beträffande utredningen tycker jag att det ärmärkligt att så mycket av innehållet läcker ut trots attdet är kvar innan den ska överlämnastill regeringen. Vad kan det bero på? Jag vet i och försig inte om det som läcker ut är sant.I har vi haft en träff med en repre-sentant från boxningsförbundet, eftersom vi ville fåmer information. Ett argument som då framhölls varatt boxningen är väldigt bra för invandrarungdomar.De lär dras till boxningen, och därför är den sportendet bästa som har hänt de invandrarungdomar somhar börjat boxas. Jag skrev ned det som sades, ochrepresentanten sade: Det är det bästa som har hänt förunga killar i farozonen.Ministerns tankegångar i svaret när det gällerboxning leder också lite grann åt det hållet. Hon sägeratt boxning erbjuder en allsidig träning, ger en möj-lighet till social samvaro och erfarenhet av förenings-liv. Det argumentet ställer jag upp på, men det kangälla för i princip vilken sport som helst.Det oroar mig att man säger att boxningen är braför invandrarungdomarna. Det är så lätt att det ger felsignaler. Det finns exempel på signaler som känns felför mig. Det är ohälsosamt med hårda slag mot huvu-det, för det kan ge allvarliga skador. Detta ger signa-ler om att det är tillåtet att slå andra för att knockadem. Om man får knocka någon i boxningsringen fårman kanske göra det ute på gatan också. Och man fårpoäng för att slå ned en annan människa.Jag undrar om vet vad som händernär man får ett knytnävsslag i huvudet? Jo, hjärnanskvalpar runt därinne som äggulan i ett ägg, och sy-retillförseln kan påverkas, vilket kan leda till väldigtallvarliga skador. Vid läkarundersökningar av idrotta-re som håller på med amatörboxning, fotboll ochfriidrott har man inte kunnat påvisa några kroniskahjärnskador, medan man i den så kallade högmatch-gruppen har hittat skador som har lett till minnes-luckor, sluddrigt tal och nedsatt hörsel. Och det harvarit akuta skador som gör att blodkärl i hjärnan kanbrista. Dessutom förekommer faktiskt dödsfall. Underde har fem dött i Europa.Anf. 9 ():Herr talman! Den här interpellationsdebatten harföranletts av fråga till idrottsministernom den utredning vars konsekvenser vi ännu intekänner till men handlar egentligen om de uttalandensom har gjort. Jag hälsar med tillfreds-ställelse att den har kommit till stånd därför att vi börha en generaldiskussion om boxning och proffsbox-ningsförbudet, det förbudet, vid någottillfälle i den här kammaren. Man hade naturligtviskunnat tänka sig att vi hade väntat till efter det attutredningen hade lagts fram, men vi får ju anledningatt återkomma då.Jag vill bland annat säga här att vi är ett an-tal parlamentariker från samtliga partier som kommeratt ta initiativ till en stor hearing kring utredningennär utredningen väl anländer till ministerns bord. Detblir antagligen den 18 eller ; vi får se när denkommer.Herr talman! Jag har roat mig med att ta frampropositionen och kammardebattprotokollet från majmånad 1969 - utredningstjänsten här i harvarit mig behjälplig. Här har jag propositionen, un-dertecknad , dåvarande justitieminister.Det står: under hans majestäts min allernådigastekonungs och frånvaro. Det vill säga att prinsBertil tog emot denna.I den här propositionen anges ett antal skäl. Jagska nämna några.Ett skäl till att man införde boxningsförbudet varatt man i hade kommit överens om attge den medicinska aspekten större tonvikt än någonannan av aspekterna. I hade mankommit överens om att man samfällt skulle genomfö-ra detta förbud, eftersom hadeintagit den positionen för all boxning, men det varbara som följde rådets rekommendation, inteDanmark och inte och inte resten av de väst-europeiska staterna. Jag ska säga att inte något land ivår kulturkrets gjorde det, frånsett ochKuba, hur man nu ska tolka det.En annan aspekt som angavs vid den här tid-punkten var att man skulle minska den förråandeinverkan som boxningen hade på ungdomen. Det varju då vi hade en monopoliserad televi-sion, en kanal. Vi såg inte mycket annat än det vibjöds på där, och den förråande inverkan har ju ökathögst dramatiskt med fler TV-kanaler, dock inte tillföljd av boxning, utan snarare till följd av actionfil-mer och annat.En tredje aspekt som angavs som skäl var att dettaskulle göra det möjligt för våra unga amatörboxare attsluta , det vill säga att de inte skulle behöva gå ini en professionell ring. Vi hade fyraregistrerade professionella boxare. har vi 24,vill jag minnas. Det vill säga att antalet registreradeprofessionella boxare har ökat om,men de tvingas alltså fara till andra länder för attutöva sin sport, till , till , till Tysk-land, till , till och till . , alltså för sedan, kungjordesatt nästa match i professionell ringska gå i där också finländska, norska ochdanska boxare ska utöva sin sport.Då frågar jag mig: Vad är det för skäl till att Sve-rige fortfarande envisas med att inta denna enkelspå-riga position? Det måste finnas några starka skäl.Därför är jag väldigt nyfiken på ut-redning, vad man kommer fram till. gårdet väl inte att ha mycket mer säkra åsikter än deprincipiellt deklarerade.Anf. 10 ():Herr talman! Jag kan till fullo instämma i vadKenth sade i det föregående inlägget. Detär positiva signaler som kommer från utredningen omatt den professionella boxningen nu äntligen på nyttkan bli tillåten även i . Det är orimligt att detska vara tillåtet med amatörboxning i - ochalla andra sporter där skaderisken är markant större -som den professionella boxningen är för-bjuden.Sverige är ju, som också nämn-de, unikt såtillvida att vi tillsammans med fyra andraländer i världen, däribland och ,förbjuder den professionella boxningen. Vi har numöjlighet att få till stånd professionell boxning i Sve-rige med ett bra och sunt regelverk som kan skyddamot till exempel osunda ekonomiska intressen somkan förekomma tillsammans med den här sportenliksom tillsammans med andra sporter.Birgitta oroar sig i sin interpellation överskaderiskerna inom den professionella boxningenmen verkar inte ha ägnat en tanke åt alla de andrasporter som är tillåtna där skaderiskerna är markantstörre. Hästsporten lär vara den sport där skaderiskenär den absolut största. Jag tror inte att interpellantenär beredd att föreslå ett förbud mot den sporten, mendet skulle vara intressant att höra hennes syn på densaken.En rimlig utgångspunkt för egentligen alla typerav sporter eller fritidsaktiviteter borde vara att de somfrivilligt väljer att ägna sig åt dem också själva har attbedöma och ta ansvar för de risker som kan uppstånär de utövar sporterna. Jag undrar om statsrådetSahlin är beredd att hålla med om att det är en rimligprincipiell ståndpunkt att den som väljer att utöva ensport också själv har att bedöma de risker som spor-ten medför.Herr talman! Jag ber att få upprepa min fråga tillMona om hon anser att det är en rimlig princi-piell utgångspunkt att den som deltar i en sport självhar att avgöra ifall han eller hon är beredd att utsättasig för de risker som denna sport kan tänkas medföra.I övrigt ser vi moderater fram emot ett positivt be-sked och ett förslag från regeringen att den professio-nella boxningen tillsammans med ett rimligt regel-verk kan bli tillåten i på nytt.Anf. 11 ():Herr talman! Även jag tycker att det är glädjandeatt vi får den här diskussionen och att det är så mångahär som vill delta i debatten om boxningen i Sverige.Det är många som är intresserade men som verkarskämmas.