prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Och återigen: Vad gör vi med de företag somvill uppfylla sin kvotplikt men som inte kan göra det?Hur mycket böter ska de få?Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag försökte svara på den frågan litegrann. Jag ville inte vara motvalls eller gå till anfall.Vad gör vi om certifikaten inte räcker till? Då har vifått en marknad där tillgången är mindre än efterfrå-gan. Det precis där som vi måste hamna.Skulle vissa företag drabbas på något särskilt sätt,så att de inte kan leva upp till certifikatkraven, kandet naturligtvis vara ledsamt för dem, men de harändå varit med i samma spel om en produkt som vifaktiskt vill få ett slagsmål om. Jag tror inte att detblir något stort problem med detta. Man kommer nogatt nå balans, och förhoppningsvis kommer man att fåen efterfrågan som gör att man bara ökartillgången på förnyelsebar el.Den storskaliga vattenkraften anses inte inte varaförnyelsebar utan som sådan betraktas den småskaligavattenkraften. Kärnkraften ska vi faktiskt ersätta medbland annat förnyelsebar el. Inte heller detta är någotbra argument. Kärnkraften går naturligtvis så längeinte någonting händer. Så länge är det frid och fröjd.Möjligen måste man förstöra rätt mycket i miljön förbrytningen av uranet, och sedan ska det dessutomläggas tillbaka på ett sådant sätt att ingen kan nå det.Men vi ska ändå börja ställa av kärn-kraftverk. Då är det bättre att börja än att vänta ini det sista.Anf. 130 ():Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla vårareservationer, men jag yrkar bifall bara till reservation5 och till reservation 18.Miljöpartiet anser att det svenska energisystemetmåste genomgå en total omställning till att bli lång-siktigt hållbart och till en elproduktion som är baseradpå förnybara energislag. Varje energislag ska lång-siktigt bära sina egna samhällsekonomiska kostnaderinklusive risk- och miljökostnader. För den fortsattakärnkraftsavvecklingen ska marknadsekonomiskastyrmedel användas.Det finns två principiella metoder att förändraenergisystemet så att ohållbara energikällor fasas utoch mer hållbara fasas in. Den ena metoden är attförorenaren betalar, det vill säga att staten pekar utvad som ska bort med hjälp av miljöskatter och ad-ministrativa styrmedel. Den andra metoden är attstaten bestämmer vilka förnybara energikällor som ärönskvärda och att en utbyggnad drivs fram genomreglerade priser eller reglerade kvantiteter.Principen att förorenaren betalar är att föredra.Den är effektivare ur nationalekonomisk synpunkteftersom den inte leder till en överutbyggnad avkraftsektorn. Den är rättvisare eftersom den inte ledertill en överdriven ersättning till vissa producenter, ochden är mer målinriktad.En fördel med ekonomiska styrmedel som koldi-oxidskatt är också att de slår hårdast mot de ur mil-jösynpunkt sämsta energikällorna. Elcertifikat göringen sådan åtskillnad.Trots att ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenhar lovprisats länge av de flesta har de inte tillämpatssärskilt mycket. har till exempel inte koldi-oxidskatt alls använts för el. Eftersom det inte harfunnits någon sådan har de förnybara energislageninte fått någon konkurrensfördel av att de inte produ-cerar koldioxid. Vindkraften, som till skillnad frånbränsleeldade kraftverk inte heller producerar kväve-oxider, har inte heller haft någon konkurrensfördel avdet.Den svenska elförbrukningen är 2,6 gånger högreper capita än i resten av EU. Statligt stöd till ny el-produktion utan föregående avveckling av fossil kraftoch kärnkraft kommer därför bara att låsa fast Sverigei en allt större överkonsumtion av el.Det krävs en målsättning för sparande och effekti-visering och en kraftfull politik som leder mot detmålet, för att få bort det omfattande slöseriet medelanvändningen i allmänhet och elvärme i synnerhet.Annars kommer satsningen på förnybara energikällorinte att leda till någon avveckling av kärnkraft ochfossilkraft utan bara till en höjning av konsumtionenav el.En viktig del av problemet är att elmarknadenfungerar som en motor för alltmer ökad elförbruk-ning. Den nuvarande situationen på elmarknaden ärett arv från monopoltiden. I syfte att minska oljebero-endet byggdes kärnkraften ut så mycket att den, för-utom att förse industrin med billig kraft, även kundeanvändas till elvärme i villor. finns det inte längrenågon överkapacitet på elmarknaden, och därförborde alla kunna vara överens om att marknadensfunktionssätt måste ändras.Att den stora delen av elkonsumenterna inte kanhandla el på den verkliga elmarknaden, spotmarkna-den, utan är hänvisad till elsäljarnas andrahands-marknad, gör att priset på el inte är det verkliga prisetutan en konstruktion. Därför skapar priset inte balansmellan utbud av och efterfrågan på el, och av detskälet uppstår inte de naturliga incitamenten, varkentill sparande eller till investeringar.Att elmarknaden ser ut som den gör möjliggörbland annat en hög konsumtion av elvärme, vilketförmodligen var meningen från början. Om konsu-menterna får el till spotpris får varje konsument be-tala sin egen konsumtion till rätt pris vid varje tillfäl-le. De prisförsäkringar som elbolagen nu använder föratt smeta ut kostnaderna skulle då få tas av varjekonsument individuellt. Var och en skulle betalakostnaden för sin egen konsumtion, inte för andras.Det skulle då i och för sig också bli ett marknadsstyrtincitament för elmätare. Samhället skulle inte behövaingripa för att få fram bättre elmätning.Jag är förvånad över att Socialdemokraterna,inte vill göra en utredning föratt klargöra hur en rättvisare elmarknad skulle ut. Jagkan inte tolka det på annat sätt än att Socialdemokra-terna använder elfrågan för att skydda sitt rege-ringsinnehav. Den splittrar ju borgerligheten effek-tivt.Jag är ännu mer förvånad över att de borgerligapartierna inte vill utreda detta. En genomskinlig el-marknad borde ligga i linje med deras värderingar,och möjligheten till en enad borgerlighet borde kan-ske intressera mer än värnandet av kärnkraften.Men för att återgå till certifikaten: Undantagetfrån kvotplikten för den elintensiva industrin är intebra. Denna utgör ju inte något homogent block, utandär finns både modern och föråldrad industri, bådeindustri som har möjligheter att minska sin använd-ning och industri som har små möjligheter att minskaelanvändningen. Det är särskilt i den elintensiva in-dustrin som elcertifikaten skulle kunna ge påtagligaeffekter.Att som regeringen undanta skogsindustrin frånkvotplikt är särskilt omotiverat då tillverkning avbåde kemisk massa och återvinningsmassa har godaförutsättningar att ge ett överskott av certifikatsberät-tigad el.Regeringens förslag om undantag från kvotpliktför petroleumraffinaderier står direkt i motsats tillprincipen om att förorenaren betalar. Det gör detsvårare för att klara det klimatmål som riks-dagen antog 2002.Elcertifikatsfrågan bör inte ses som isolerad frånpågående arbete på skatteområdet. Det får inte bli såatt elcertifikaten är ett ytterligare steg i en utvecklingdär de stora, ofta kraftigt miljöstörande, elförbrukarnafår allt billigare el medan hushållskunderna får alltdyrare el. Förändringstrycket skulle då bli som star-kast där kunskapen och förmågan till förändring ärsom minst.Det sammanvägda resultatet av de ändrade villko-ren i det arbete som bedrivs, bland annat av och ochdet arbete som bedrivs när det gäller en förändradkraftvärmelagstiftning, bör, sammantaget med elcerti-fikaten, medföra att svensk industri får ungefär sam-ma elpriser och villkor som konkurrenterna. Det anserjag.Ett annat problem med elcertifikaten är att de ärkrångliga och kommer att bidra till att elräkningarnablir ännu svårbegripligare än . För attförenkla systemet bör det utredas om nätbolagen kanhantera kvotplikten för elanvändarna. Nätbolagen börkunna hantera elcertifikaten enklare och billigare änelleverantörerna. Det här står också i samklang medmina idéer om elmarknadens reformering, som jag juvill ska utredas.De föreslagna kvotnivåerna i elcertifikatssystemetligger väsentlig under de krav som ställs i EG-direktivet. Där krävs att ökar årsproduktionenav el från förnybara energikällor med . De kvoter som regeringen nu föreslårmotsvarar ungefär hälften av det.När det gäller certifikatsberättigad produktionmotsätter sig varje utbyggnad av vatten-kraften. Därför bör vattenkraft inte komma i fråga förelcertifikat. De skyddade älvarna måste förbli skyd-dade. Småskalig vattenkraft innebär ofta en skada pånaturen som inte står i proportion till nyttan av in-greppet. I princip har jag inget att invända mot effek-tiviseringar av befintliga vattenkraftverk.När det gäller torv kan vi konstatera att vi talarom ett fossilt bränsle. Om man jämför utsläppen avkoldioxid från torv med andra bränslen som vi dis-kuterar kan vi finna att torv har ett utsläpp på koldioxid per megajoule bränsle medan kol har97. Det är alltså betydligt värre än kol. Naturgas har56, olja 76 och torv alltså 106. Ur klimatsynpunkt ärdet alltså mycket värre än olja och stenkol, och värreän brunkål.År 2001 resulterade torvförbränningen i 1,4 mil-joner ton koldioxid, eller av växthus-gasutsläpp. Det här är väldigt betydelsefullt eftersomriksdagen har bestämt sig för att minska med 4 %.Om får som den vill, och vi för-dubblar uttaget av torv, skulle det innebära att heladen minskning som vi annars skulle ha haft kommeratt upptas av torvförbränningen. Skogsbränsle anserjag bara ska förekomma som certifikatsberättigad närden är FSC-certifierad.Det finns en potential för ökat biobränsleuttaginom ramen för vad naturen tål, men det finns ocksåen risk för ett förödande uttag av biomassa. Uttag frånenbart FSC-certifierad skog är ett minimikrav på vadsom kan sägas vara hållbart uttag.Det finns också en betydande oro för attbiobränslen nu kommer att konkurrera ut till exempelmassaindustri. I gårdagens sägerGöran , vd i , att vi i Sverigebiter oss själva i svansen om vi använder vedråvarantill att elda med. Massaved ger fler personer arbeteinom skogsindustrin än om den används i ett värme-verk. Att situationen kan bli så här tycker jag visar attutredningen och propositionen är hafsiga. De bordeha tänkt lite längre och lite mer så att inte den härsituationen skulle uppstå.Enligt uppgifter från vindkraftsbranschen hålleralla leverantörer av vindkraft på att dra ned sin verk-samhet eller att helt lämna marknaden. På projektörs-sidan ser det likadant ut, fast med eftersläpning. Somtidigare har sagts har, av sex ursprungliga, två lagt avoch några ytterligare är på väg att sluta. Kraven frånbranschen är en utredning om sanktionsbeloppet icertifikaten. Deras idé, att sanktionerna ska varakopplade till ett långsiktigt elpris, tycker jag nogborde utredas. Det finns anledning att vara orolig förvindkraftsbranschen i certifikatsförslaget.När det gäller levantörsbyten instämmer jag i kri-tiken från de borgerliga partierna. Jag anser också attdet behövs speciella garantier för leveranssäkerhet.Jag anser att det behövs ett förvindkraft, och det bör företrädesvis läggas på Got-land.Att jag bifaller motion beror på attde åtgärder som beskrivs i majoritetens förslag hand-lar om att hantera de risker som finns. Det Flyborgsmotion vill ha är en utredning av brister i kunskapslä-get, vilket lite grann är något annat. Jag stöder hennealltså i den delen.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till . Dusäger att vi i använder 2,6 gånger mer el percapita än i EU. Det vet vi alla att det beror på att videls har en liten folkmängd, dels har en väldigt storelintensiv basindustri. Egentligen är den korta frågan:Anser att ska minska andelen elin-tensiv industri?Sedan har vi den andra frågan. Jag fattar det somatt inte vill bygga ut vattenkraften i Sve-rige mer. Det har jag stor förståelse för. Men samti-digt säger att enligt EU kan vi minsann ökaandelen förnyelsebart med till år2010, och inte bara med de 10 som vi själva står för.Då undrar jag om vet om att när EU säger25 terawattimmar menar de att man ska bygga ut ettpar av älvarna i . Tycker att det voreen bra linje?Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Självklart anser jag inte att det är enbra linje att bygga ut orörda älvar. Det har jag redansagt i mitt anförande, att jag anser att vi inte ska hållapå med det. Vi vill givetvis inte lägga ned elintensivindustri.Att vi använder 2,6 gånger mer el än genomsnitteti beror inte bara på elintensiv industri. Detfinns elintensiv industri även i andra länder. Det berordels på att svensk industri i gemen, alltså även indu-stri som inte är elintensiv, använder dubbelt så myck-et el som motsvarande industri ute i , dels påatt vi har byggt ut elvärmen väldigt mycket i Sverige.Det trodde jag att vi var överens om inte var lämpligt.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag vet att inte vill byggaut vattenkraften. Men ändå läxar du upp oss när viinte når upp till förnybarenergi och säger att vi enligt EU kan nå 25, IngegerdSaarinen. Jag vet att det i de 25 terawattimmarnaligger en utbyggnad av svenska älvar. Då tycker jaginte att det är särskilt bra att tala om 25 terawattim-mar. Det skulle vara bra om kundeerkänna det.Det är riktigt att elvärmen tar en del när det gällerelanvändningen per capita. Vi har också haft billig el.Vanlig industri kanske har slösat med el, det erkän-nes. Men ändå beror en stor del av elanvändningen iSverige på att vi av naturliga skäl har en ansamling avtung, elintensiv basindustri. Det bör man också säganär man återkommer till att vi i använder såmycket mer el än man gör i Europa.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi skulle kunna få en be-tydligt snabbare utbyggnad av förnybar elvärme änman tänker sig i elcertifikatssystemet. Till exempelhar vi från ganska många fått höra hur svårt vind-kraftsindustrin har det nu och att den är på väg attlämna landet. Vad beror det på då? Det beror i varjefall inte på att vindkraftsindustrin har fått gynnsammavillkor med elcertifikaten.Jag kommer inte riktigt ihåg frå-gan beträffande industrin. Det har visats att vanligindustri använder dubbelt så mycket energi som mot-svarande industri i . Är inte det ett varnings-tecken för ?Anf. 135 ():Fru talman! Socialdemokraterna har tillsammansmed och en gemensamenergipolitik. Vår energipolitik har som mål att tryg-ga en långsiktig energiförsörjning för hela landet medlåg negativ påverkan på miljö och klimat. LennartBeijer har också tidigare redovisat utvecklingen sedanden första energiöverenskommelsen 1997.Nyligen kom också regeringen överens med Cen-tern och om hur kärnkraften ska av-vecklas genom en marknadsstyrd avvecklingsplan.En av flera förutsättningar för att det ska lyckas äratt vi får fram mer av förnybar energi. Vid dagensriksdagsbehandling ska vi därför ta ställning till rege-ringens förslag om elcertifikat för att främja förnyba-ra energikällor.För snart ett år sedan ställde sig bakomett mål för el producerad med förnybar energi somregeringen hade lagt fram i propositionen om sam-verkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energi-försörjning. Det beslutade målet innebär att använd-ningen av el från förnybara energikällor ska öka med10 terawattimmar . En utvärdering skagöras om det finns förutsättningar för attytterligare öka elproduktionen med förnybara energi-källor.EU har också utfärdat ett direktiv med uppmaningtill medlemsstaterna om att ta fram nationella mål förden framtida användningen av el producerad medförnybara energikällor. Enligt de referensvärden somEU anser att ska utgå från behöver vi ökamed . Detta är dockinget bindande mål. Däremot kan en granskning 2004leda fram till att elproduktionen kan utökas till 15terawattimmar , med förnybar energi.Med andra ord så är kraven på att göra mer i Sve-rige för att öka användningen av förnybar energistarka, inte minst av miljöskäl. Regeringens förslagför att stimulera till ökad användning av förnybar elär nödvändigt eftersom produktionen av el via fossilabränslen och kärnkraft har ett ekonomiskt lägre pris . handlar det därför om att stimulera framökad användning av förnybar energi.Det föreslagna elcertifikatssystemet är utformat påföljande sätt. Den som producerar en megawattimmeförnybar el tilldelas av staten, utan vederlag, ett el-certifikat. Elanvändarna åläggs en skyldighet, såkallad kvotplikt, att varje kalenderår förvärva ett antalelcertifikat i förhållande till sin elförbrukning underkalenderåret. Den elanvändare som efter utgången avkalenderåret inte kan visa att han fullgjort sin skyl-dighet blir tvungen att till staten betala en kvot-pliktsavgift som kommer att vara högre än kostnader-na för att förvärva elcertifikat.Därmed uppstår en fördel med att handla med el-certifikat, och de ökade intäkterna som denna handelger kan användas till att stärka den förnybara elenskonkurrenskraft på elmarknaden.De som producerar el med användning av vind-kraft, solenergi, geotermisk energi, viss vattenkraft -mindre vattenkraftverk - och vågenergi samt vissabiobränslen blir tilldelade elcertifikat.Vidare har gjort be-dömningen att elcertifikatssystemet är förenligt medEG-fördraget.Fru talman! ställer sig mot denhär bakgrunden bakom det föreslagna elcertifikats-systemet och anser att det kan skapa möjligheter fören fortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnyba-ra energikällor som det stimulerar en mark-nadsdynamik som främjar kostnadseffektivitet ochteknikutveckling. Utskottet tillstyrker därför rege-ringens förslag.Utskottet gör vidare några kompletteringar. Ut-skottet anser att torv bör berättiga till elcertifikat.Skälen till detta är miljömässiga. Om torv inte blircertifikatberättigat kommer torven som bränsle ikraftvärmeverken att konkurreras ut av kol. För atttorven ska bli certifikatberättigad så krävs ett god-kännande av . Utskottet föreslårdärför att regeringen ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen efter att frågan har blivit godkänd avkommissionen.När det gäller den elintensiva industrin så föreslårregeringen undantag från kvotplikten. Skälet är attmed ett högre kostnadstryck så skulle risken finnas attdessa företag flyttar till andra länder med lägre kost-nader och mindre miljökrav. Utskottet vill dock göranågra mindre justeringar avseende vilka industriersom blir undantagna och tillföra träskivindustrin tillde branscher som blir undantagna från kvotplikten,vilket från tidigareframförde.Bakom utskottets betänkande står en majoritet iriksdagen. Dock finns det några reservationer som jagavslutningsvis vill kommentera.Moderaterna och avslår förslaget omelcertifikat och tycker att elmarknaden inte ska styras.På en avreglerad elmarknad ska kunderna själva görasina val. Vill man köpa miljömässig el så kan mangöra det, men det ska inte vara något krav. Det andraman säger är att det är ett krångligt system, och dettredje skälet är att det är ett smalt parlamentarisktunderlag för denna reform.Majoriteten i utskottet är av en annan uppfattning.För det första anser vi att det är viktigt att riksdagendriver på för att åstadkomma en förändring till förny-bar energi. Historien visar att det inte går av sig själv.Här måste det till lagar och regler som gör att energi-producenterna satsar långsiktigt på förnybar energi.För det andra: Visst kan elcertifikat verka kompli-cerat i början, men alternativet som Kristdemokrater-na har föreslagit med fastprissystem där staten ga-ranterar ett visst pris under uppbyggnad av förnybarenergi som sedan ska fasas ut blir också något sommåste regleras.För det tredje är det inte sant att det är en smalparlamentarisk bas. , ochSocialdemokraterna representerar en blocköverskri-dande majoritet med 196 mandat. Dessutom stödsförslaget delvis av . Kristdemokraternavill också stimulera förnybar energi genom reglering,dock icke via elcertifikat. Den principiella frågan omman vill vara med och reglera fram förnybar energistår faktiskt bakom.Den verkligt tunna isen står däremot Moderaternaoch på. Ni som företräder den mark-nadsliberala linjen utgör en klar minoritet i kamma-ren. Ni säger nej till vårt förslag och har inget trovär-digt alternativ som kan samla en majoritet i riksda-gen.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillförslaget i näringsutskottets betänkande angående lagom elcertifikat för att främja förnybara energikälloroch avslag på samtliga reservationer.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! I inledningen av sitt anförande varLars oavsiktligt lustig. Han talade om attCentern, och Socialdemokraterna stodför en långsiktigt hållbar energipolitik. Jag vill noghävda att den uppgörelse som ni ingick 1997 inte varnågon långsiktig uppgörelse. Den var i allt väsentligten energipolitisk överenskommelse som handlade omen eller två reaktorer i Barsebäck.Den uppgörelsen utlovade ingenting annat än fort-satt årtalsexercis och ett fortsatt partipolitiskt schack-rande med förhandlingar, kontrollstationer och utvär-deringar. Det är också precis vad vi har fått. Vi pååskådarplats kan se hur herrarna förhandlar och förhandlar. Till slutkommer det ut vit rök, och man säger att man åstad-kommit en trovärdig energipolitik igen.Min uppfattning är att det hade varit bättre om eraförhandlingar hade brutit samman. Det hade visserli-gen skapat en ökad osäkerhet, men det är bättre medökad osäkerhet om energipolitiken än säkerhet om attvi ska fortsätta att medvetet föröda de elproduktions-resurser som står till förfogande.Sedan talade om en marknads-styrd avveckling. Elmarknadens avreglering har givitoss förutsättningarna för att lägga ansvaret för elpro-duktionsapparatens utveckling och miljöanpassningdär det ansvaret rätteligen hör hemma, nämligen hoskraftbranschen själv. Det behövs inga politiska beslutför att den branschen ska ta det ansvaret. I vilkenannan industribransch sker utveckling och förnyelseefter förhandlingar med ?Hela idén med det förhandlingsuppdrag som nugivits till generaldirektör bygger på sam-ma felaktiga grundsyn som folkomröstningom kärnkraften, nämligen att man kan låsaframtida generationers beslutsfattande. Det kan maninte, och det kommer att bli varse isamma ögonblick som verkligheten hinner i kapp dendå sittande regeringen.Anf. 137 () replik:Fru talman! Frågan om hur energipolitiken ska fö-ras på lång sikt handlar också väldigt mycket om attförsöka åstadkomma breda majoriteter. Därför hållervi fast vid den breda överenskommelse kring hurenergipolitiken ska utformas som de tre partierna gickin i. Men energipolitiken utvecklas , vilketgör att vi också måste lägga fram nya förslag ochförändra politiken.Det som talar om när det gällerkärnkraftens avveckling, och som jag också nämndeinledningsvis, handlar om att vi ska låta fåmöjlighet att tillsammans med industrin på markna-dens villkor bestämma hur kärnkraften ska fasas ut iSverige. Det är inget unikt för . Samma typ avuppläggning har man i till exempel Tyskland.Det arbetet pågår . Därefter kommer frågan tillbakatill regeringen, och sedermera också till dåman redovisar hur arbetet har utvecklats.Samma sak gäller elcertifikatsystemet. Det hand-lar alltså om att utveckla energipolitiken genom attsatsa ännu mera på att få fram förnybara energikällor.Även på den punkten samverkar vi, och på det visetfinns det en långsiktighet i energipolitiken.Problemet för Moderata samlingspartiet är att dehela tiden stoppar huvudet i sanden och hoppas att viinte ska få någon ny Tjernobylolycka eller Harris-burgolycka. På så sätt kan de fortsätta att driva linjenom att låta kärnkraften vara kvar, att den inte är far-lig, att det inte händer någonting. De säger till ochmed att det är en ren kraft. Men vi vet att den för medsig stora avfallsproblem för många generationerframåt i tiden. Det kan man inte blunda för, utan vimåste arbeta för att få en förändring till stånd så att vikan säga till våra barn och barnbarn att vi har enenergipolitik som är långsiktig och förnybar.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Om vi moderater hade gjort den vär-deringen av kärnkraften skulle vi inte föreslå stäng-ning av en eller två reaktorer i utan påford-ra stängning av samtliga reaktorer i . Detskulle vara fullständigt oförsvarligt att fortsätta attdriva kärnkraften. Det är väldigt originellt att accepte-ra tio reaktorer och vara motståndare till två.Har inte lärt sig något?