prot · GQ0986 · 2003-04-08 00:00:00 — Dessutom krävs det tillstånd frånBankinspektionen, men det är ju i och för sig interegeringens ansvar.Det är där jag tycker att det har hänt väldigt lite pådet här området. Det har varit trögt för pionjärerna attjobba. Bankinspektionen säger varken bu eller bä,men de förbjuder inte heller verksamheten. Regering-en har inte gett besked till SKGF om de har fortsattinformationsuppdrag eller inte. Redovisningen komin , säger näringsministern. Den startade redan den15 november, och man har lämnat in en plan för åren2003 och 2004 och ligger i startgroparna, men nusaknas det pengar. Det var därför som jag tänkte attnär näringsministern nu fick ta över de här frågorna,för han har inte haft ansvaret för dem ,skulle det hända någonting snabbt.Jag skulle vilja fråga näringsministern vad hanmenar när han säger att de har en viktig roll i framti-den. Har SKGF ett fortsatt informationsuppdrag föratt se till att de nybildade föreningarna kommer igång? Kommer de 2 ½ miljoner som är kvar snart?Varför kommer de inte? Kommer de ,eller ? Då är det ju för sent.Det finns ju en möjlighet, och det har också re-geringen sagt, att de 2 ½ miljonerna kan bli 5 miljo-ner om man har privat medfinansiering. Vad är re-geringen beredd att göra för att se till att denna med-finansiering kommer till stånd så att den får en dubbeleffekt på den här verksamheten?Anf. 51 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan konstatera att vi är överensom grundsynen i de här frågorna. Jag tycker att kre-ditgarantiföreningar är en mycket bra sak. Jag väl-komnar att det uppstår den här typen av sammanslut-ningar av företagare som är beredda att stötta ochhjälpa varandra i den här viktiga verksamheten, ofta iden tidiga fasen av nyföretagande.Vi måste ha respekt för att detta är en verksamhetsom är ganska ny. Det tar tid att komma in i den ochatt utveckla former. Det kräver utbildning och detkräver information. Just för den fasen har vi pengartillgängliga som vi delar ut. när vi har fått kom-pletta underlag är jag beredd att mycket snart, för-hoppningsvis inom den närmaste månaden, kunnafatta beslut om en fortsättning. Enligt vad jag har tagitreda på är också snart färdig medsin behandling, och även de räknar med att ha ettbeslut på plats inom den närmaste månaden. Därförfinns alla förutsättningar för att den här verksamhetenkan rulla i gång på lite bredare front och med litehögre aktivitet.Men, som sagt, jag tycker att det är ett mycket braexempel på ett lokalt initiativ, lokalt ansvarstagandeoch ett lokalt engagemang. Det är en verksamhet sombedrivs i föreningarnas egen regi och där vi från sta-tens sida kan hjälpa till lite på marginalen genom attstötta. Men det fina i den här kråksången är just detegna ansvarstagandet. Det välkomnar jag mycketstarkt, och jag är beredd att hjälpa till på olika sätt föratt den här verksamheten ska kunna växa.Agne sade att jag kunde ha blivit pionjärpå det här området. Jag skulle gärna ha blivit det, menjag måste i rättvisans namn medge att det var minföreträdare som inrättade detta. Pengarna finns redanavsatta, och om någon ska vara pionjär är det nogredan upptaget. Jag avser dock att göra mitt till för attdetta ska kunna expandera och få en bra form.Anf. 52 ():Herr talman! Den chansen fanns om ministernhade sagt: Det här är knöligt och har tagit lite tid, ochde som har varit före mig har famlat lite. Men ärjag beredd. har jag fått ansvaret. ska det händasaker. ska SKGF få fortsatt informationsuppdragför att bilda nya kreditgarantiföreningar.Jag är beredd att ge de 2 ½ miljoner som ska förme-ras. Det går jag till regeringen med , ochsedan verkar jag för privat medfinansiering på ytterli-gare 2 ½ miljon kronor. Jag tänker verkligen sätta fartpå Bankinspektionen.Detta hade jag naturligtvis önskat. Men jag tyckeratt ministern har varit ganska positiv under tiden.Pengarna kommer, och de kommer snart. Det är ändåett väldigt viktigt besked som jag välkomnar.Det finns en sak till som jag skulle vilja beröra idet här sammanhanget. Det kommer också hemifrånnorra , från läns regionförbund. Detgäller möjligheten för dessa kreditgarantiföreningaratt utnyttja EU:s strukturfondspengar. Tyvärr har vivarit dåliga på detta i . När jag tittade på stati-stiken för strukturfondspengar till just riskkapital-bildning såg jag att tre medlemsländer hade en nolla ikolumnen. är ett av dessa.Portugal har utnyttjat på det härområdet.Så länge vi har det här systemet ska vi naturligtvisutnyttja det. är min fråga om regeringen tänkeragera som svar på regionförbundets skrivelse. Ärministern och regeringen nu beredda att öppna möj-ligheten - för denna tveksamhet har ju funnits - förkreditgarantiföreningarna att utnyttja de struktur-fondsmedel som vi har för att få tillgång till mer risk-villigt kapital? Då vore vi ytterligare på väg mot attkunna tillgodose en rad av de lokala projekt somfinns ute i bygderna, som vill starta, som vill investe-ra och som vill vara med och öka tillväxten i helaEuropa. Det är ganska rimligt att vi då också använ-der den här medfinansieringen.Min slutsats är alltså att jag är säker på att få ettpositivt svar även på den frågan.Anf. 53 Näringsminister ():Herr talman! Innan man kan komma i gång meden verksamhet i kreditgarantiföreningarna måste manha tillstånd av . Sedan kraschen påmarknaden när det visade sigfinnas institutioner som inte var tillräckligt stabilaoch inte hade tillräckligt goda rutiner för att övervakasaker och ting har skärpt sinverksamhet på detta område kraftigt. Det tycker jagatt vi måste ha respekt för. Det gör att deras arbete påområdet är grundligare och tar lite mer tid. närmarde sig slutet, men innan de är färdiga med detta kaningen verksamhet bedrivas annat än information ochupplysning. Man kan inte låta detta övergå i någonkonkret kreditverksamhet. Det tror jag att vi måste harespekt för.Jag tror dock att vi nu närmar oss ett riktigt start-datum, så att säga.Vi har fått in fullständigt underlag för att vär-dera om den ansökan om mer pengar som vi har fåttär av den arten att den förtjänar ett bifall eller av denarten att pengarna ska avslås. Jag har inte gjort denprövningen. Den håller på . Jag har dock redovisatmin grundsyn att detta är en viktig, angelägen ochsympatisk verksamhet och ett viktigt bidrag till före-tagsamheten i som jag har en god grundsynpå.Vad gäller hanteringen av ärdet ju självständiga myndigheter som har att hanteraansökningarna och att värdera om dessa stämmer medregelsystemet eller inte. Det har vi från regeringenssida ingen möjlighet att blanda oss i. I den mån jagskulle försöka och lyssna på i den härfrågan är jag rädd att jag skulle hamna i KU mycketsnabbt. Jag väljer i försiktighetens namn att varaåterhållsam i detta hänseende.Det gäller också försöken att påverka Finansin-spektionen att göra på det ena eller andra sättet i sinbehandling av SKGF:s ansökan.Jag är dock optimistisk. Jag tror att detta kommeratt gå bra. Det välkomnar jag.Anf. 54 ():Herr talman! Jag tolkar näringsministern så att dehär pengarna kommer väldigt snart. Det tror jag är ettväldigt viktigt besked för den fortsatta verksamheten.Sedan vill jag inte fösa näringsministern införKU:s skrank. Det var inte det jag var ute efter. Jagtror att den debatt vi haft här och de besked vihar fått kanske medverkar till att även Bankinspek-tionen kan få tummen ur i de här frågorna. Jag harockså respekt för att de måste vara restriktiva i sintillståndsgivning utifrån vad som har hänt, och det ärbra att de är det. Men det är också det som är finessenmed de här kreditgarantiföreningarna när bankernaoch kreditinstituten tvekar, och när företagarna självai föreningsform medverkar till riskkapitalbildningentycker jag inte att Bankinspektionen borde vara såorolig.Såvitt jag har förstått har ju inte Bankinspektionensatt stopp för den verksamhet som redan pågår. Manfår välkomna att det kommer positiva besked därifrånockså.När det gäller måste jag ändåställa frågan var proppen sitter när vi inte kan utnyttjadessa på ett så positivt och effektivt sätt som till ex-empel har gjort. Jag vet att det ligger enskrivelse från läns regionförbund till reger-ingen. Man har stött på patrull hos de myndighetersom självständigt ska värdera detta, som näringsmi-nistern har sagt. De vågar inte och vet inte hur de härreglerna fungerar och vill ha ett förtydligande beskedfrån regeringen. Jag kan inte förstå annat än att deborde kunna få detta och gå i gång efter den här de-batten.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:252 om pri-vatisering av vattenförsörjning och vattenresur-serAnf. 55 Näringsminister ():Herr talman! har ställt en frågarörande de pågående tjänstehandelsförhandlingarna iWTO och vattendistribution.Vatten är grunden för allt liv. Varje människa harrätt till en grundläggande materiell nivå, och däriingår givetvis vatten. Frågan om hur gemensammavattentillgångar ska fördelas och förvaltas är därförmycket viktig. Enligt FN:s målsättning ska antaletmänniskor som saknar tillgång till vatten och sanitethalveras till år 2015.I är utgångspunkten att det är en uppgiftför det allmänna att tillhandahålla vattenförsörjningoch rening av avloppsvatten. I många andra länderhar man valt att ta hjälp av den privata sektorn för attleverera rent vatten.Bristande konkurrens kan göra privatiseringarmeningslösa och till och med negativa. Enskildaorganisationer och massmedier har rapporterat omdåliga erfarenheter från privatisering, bland annat frånvissa städer i land har ännu gjort några åtaganden förvattendistribution i WTO:s avtal för handel medtjänster, GATS. De exempel på misslyckade reformersom ibland nämns är därför en följd av andra hän-synstaganden eller brist på hänsynstaganden. Väljerett land att privatisera är tillräcklig kunskap hos lan-dets myndigheter och närvaron av regler som säker-ställer alla människors tillgång till vatten av centralbetydelse.GATS roll är att åstadkomma icke-diskrimineringoch konkurrens på redan privata tjänstemarknader.Offentliga tjänster omfattas inte enligt gängse tolk-ning av avtalet. Om en tjänst ska vara privat elleroffentlig är upp till varje land att besluta.På vattenområdet handlar GATS om vattendistri-bution och avloppshantering. GATS handlar inte omtillgång till vattentäkter eller handel med vatten i sig.Det är driften av den infrastruktur som är nödvändigför att distribuera vatten och kunskapen om hur vattenrenas och distribueras som förhandlingarna gäller.Det stämmer att EU i så kallade kravlistor förtfram generella önskemål i de pågående tjänstehan-delsförhandlingarna om att tillåta konkurrens fråneuropeiska tjänsteleverantörer om det finns en privatmarknad. EU har inte idkat påtryckningar för en pri-vatisering av vattensektorn i något land. Det ståruttryckligen i kravlistorna att önskemålen på intet sättsyftar till privatiseringar i någon sektor.Ökad konkurrens på marknader som redan är pri-vata ligger i både vårt och intresse.Svenska företag är kunniga inom vattenreningssek-torn. På de marknader där privata aktörer är välkom-na borde dessa företag få bidra med sina kunskaper.Men det är upp till att bestämma om devill öka konkurrensen eller inte. De är fria att behållaprivata monopol ifall de föredrar det. Men jag hoppasatt kritiken mot GATS i vissa i-länder inte ska göra rädda för konkurrens om resultatet blir flerprivata monopol.GATS-avtalet innebär inte heller att ett land måsteavreglera en marknad. Särskilt på vattenom-rådet är det viktigt med en väl fungerande nationelllagstiftning som säkerställer rimliga priser och vatten-försörjning för hela befolkningen.Regeringen ger löpande information till allmän-heten om ställningstaganden i förhandling-arna. I referensgrupp förWTO-frågor ges dessutom tillfälle för deltagare frånfrivilligorganisationer, fackföreningar och näringslivatt lämna synpunkter.Jag håller med om att EU:s hemlighetsmakerikring GATS ställer till problem i onödan. borde offentliggöra alla EU:s doku-ment i förhandlingarna. Det har vi från svensk sidavid flera tillfällen påtalat för kommissionen, mentyvärr motsätter sig flera andra EU-länder detta.Insatser från den privata sektorn inom vattenför-sörjning och vattenrening ska inte uteslutas utan kanbehövas om vi ska klara de mål som FN satt upp.Detta måste dock göras inom offentligt satta ramar,det vill säga genom vettiga regleringar som ser till attalla får tillgång till vatten till ett rimligt pris. Genommålmedvetet utvecklingssamarbete arbetar Sverigeför att stärka på det viktiga vattenområdet.GATS-förhandlingarna kan fungera som ett komple-ment i dessa ambitioner.Anf. 56 ():Herr talman! Tack näringsministern vi nu är inne i, 2003, är utropat av FN tillvärldsvattenåret. En av de stora segrarna i Johannes-burg var utfästelsen att man skulle halveravattenbristen i världen. Det var ytterst bra och positivtframför allt för de två miljoner barn som varje årberäknas dö efter att ha blivit förgiftade av giftigtvatten.Mot bakgrund av dessa fina satsningar och utfäs-telser måste man fråga sig vilken väg man ska gå. Ärprivatiseringar av vattenresurserna rätt väg, det villsäga att rättigheten till vatten underställs profitintres-sen? Det kan vara olika. Men EU tycks många gångertro att det alltid är rätt väg. Det var mot bakgrund avdetta som jag skrev interpellationen, och det är motbakgrund av detta som jag har fått näringsministernssvar.Efter att ha hört svaret i kammaren finns det någrasaker jag vill kommentera.1. Vi måste slå fast att de dåliga erfarenheter somvi har sett, som jag har påtalat i min interpellation ochsom lyfte fram i sitt svar inte beror påslumpen. De kommer sig av att världsmarknadendomineras av ett mycket litet antal aktörer. I de fatti-ga länderna är det i princip bara två företag som do-minerar marknaden helt. Resultatet har blivit att kon-struktionerna för vattentjänsterna har sålts till mycketlåga priser och att villkoren har varit mycket ofördel-aktiga för den fattiga världen.2. GATS medför - inte enligt mig utan enligtWorld Development Movement och analyser frånGreenwichs universitet - att valfriheten riskerar attupphöra i och med eftersom kravet påavregleringar av vattenmarknaden blir obligatorisktoch gör att vissa nationella lagar som är till för attskydda den inhemska produktionen eller verksamhe-ten blir omöjliga att ha kvar om man fortfarande villvara med i GATS. I de förhandlingar som har offent-liggjorts framgår att kravet på avregleringar av miljö-tjänster från EU:s sida har ställts på sju av de allrafattigaste länderna och 14 av de 41 länder som har delägsta inkomsterna.När man hör detta är det särskilt viktigt att ha iåtanke under vilka omständigheter som dessa fattigaländer agerar. De har stora skulder mot omvärldenoch kan frestas till att använda koncessionsavgifterför att betala av dem. Man har svårt att hävda sig iinternationella förhandlingar. Det är oomtvistat vilkasvårigheter de fattiga länderna har i olika WTO-rundor.3. De privata monopolen är mycket farliga. Därverkar det att finnas en samsyn mellan mig och LeifPagrotsky. Vi måste komma ihåg att de i huvudsak ärkonsekvensen av att övriga tjänster har avreglerats påen marknad med få aktörer och också dåliga förhand-lingsvillkor för enskilda stater, ofta småstater somBolivia.Frågan handlar inte enbart om detta utan snarareom det går att behålla offentliga monopol om mananser att det är samhällsekonomiskt mest lönsamt. Vimåste i denna debatt kunna enas om att rätt väg alltidska vara att nationellt självbestämmande ska gälla förhur man vill sköta sin vattenförsörjning. Ska det skenågra som helst privatiseringar när det gäller vattenmåste de ske på frivillig väg utan påtryckningar frånEU eller annat håll. I de länder där man har valt andrasystem för att lösa sina problem med vattendistribu-tionen eller valt att exempelvis ge offentligt stöd tillvissa konsumenter måste man få fortsätta om man villdet.Därför vill jag i denna första debattrunda frågaPagrotsky om han kan garantera att gentemotEU driver linjen att EU på inget sätt ska lämna kraveller utöva påtryckningar som kan leda till ökad vat-tenprivatisering.Anf. 57 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig klart och tydligt slå fast attmin åsikt är att det är bra med offentligt ansvar förvattenförsörjningen. Jag tycker att det är den naturligaordningen. Så tycker jag att det ska vara i ,och så tänker jag agera i de sammanhang där jag harnågot inflytande över detta. Det är min principupp-fattning, och den gäller för hur jag agerar på olikahåll.Men det är inte min sak att bestämma hur man skagöra i andra länder. Jag kommer inte att medverka tillatt tvinga andra länder att göra med sitt vatten vad jagtycker är en dålig lösning i . Jag konstateraratt EU har inget mandat från sina medlemsländer,eller från , att driva den typen av krav. EUdriver inte heller den typen av krav.I de länder som har valt en annan ordning för sinvattenförsörjning än den vi har, en privat medverkaneller privat ansvar för detta, ska försörjningen varaicke-diskriminerande. De får inte säga - som vissaländer gör - att det får bara vara anbudsgivare frånUSA. Då är det rimligt att vi får vara med med våraföretag på de marknaderna. Det handlar inte om atttvinga någon med offentligt ansvar för vattendistri-butionen att på grund av våra intressen ge upp detansvaret. Det är mig främmande, och det ska inte varaså.Jag kan konstatera att jag rimligen står på säkraregrund än . Jag har en snävare syn på vadvi bör överlåta i privat ägo än vad har.Jag erinrar om den debatt vi har haft om utförsäljningav akutsjukhus. De miljöpartister jag har diskuteratmed har en friare syn på vattenfrågorna i änvad jag har.Däremot tycker jag att det är uppenbart att det ärett stort problem, när sådana här entreprenader bjudsut i , att det är väldigt få aktörer som är in-blandade, och kanske ännu färre som bjuds in attdelta. Det kanske är länder som har svåra problemmed korruption, som gör att de som får de här kon-trakten inte är de som är ute efter att göra ett bra jobbutan kanske har mutat sig fram eller annat - vad vetjag? Det leder lätt till misstänksamhet om att det ärnågonting annat som ligger bakom än viljan att ge braoch billiga vattendistributionstjänster till befolkning-en.Jag förbehåller mig rätten att ha en misstänksamgrundattityd i de här frågorna, och var och en kan litapå att jag kommer att tillämpa det också i mitt sätt attsköta förhandlingar i de här frågorna.Jag vill påminna om att alla steg vi tar i de härförhandlingarna är och kommer att vara förankrade iSveriges riksdag. är vårt agerande baserat påde riksdagsställningstaganden som vi nådde i enighet- åtminstone i de här avseendena var det fullständigenighet i - som baserades på en skrivelsetill som , och visocialdemokrater utarbetade tillsammans. Jag räknarmed att den enigheten kommer att bestå och att vi i defrågor som det gäller här har en bred samsyn i Sveri-ge om hur de internationella förhandlingarna skabedrivas, även om vi till äventyrs har olika åsikter omhur vi bör ha det i . Enigheten finns om att dethär är frågor som varje land ska bestämma över självtoch att man inte ska utsättas för påtryckningar i deinternationella förhandlingarna om huruvida det skavara ett privat eller ett offentligt ansvarstagande förvattendistributionen.Anf. 58 ():Herr talman! Tack för svaret, näringsministern.Jo, vi delar samma principiella grunduppfattningom vattenförsörjning och kommer att fortsätta attgöra det.Vi kan lämna och den svenska situationennär man diskuterar och ser hur det kantänkas slå mot de fattiga länderna, vilket var vad mininterpellation handlade om.Risken med GATS är att de fattiga länderna kantvingas privatisera sina marknader. Flera institut - vipratar om - har påtalat att omde här kraven går igenom rätt av kan det leda till attvalfriheten försvinner, att påtryckningarna blir förstarka mot länder som är alldeles för svaga iolika förhandlingsrundor och därmed tvingas privati-sera sitt vatten. Risken med det är att ännu fler fårförgiftat vatten och att ännu fler står utan vatten. Vikan se det i de länder som inte har lyckats avtalain ett särskilt skydd för de svagaste vattenkonsumen-terna där vattnet är privatiserat, hur konsekvenserna ipraktiken har blivit stängda kranar med hänglås fördem utan pengar.Vi måste också komma ihåg att när vi pratar omicke-diskriminering är det någonting som ofta låterväldigt fint men som måste analyse-ras väldigt noga. Innebär en total icke-diskrimineringpå de marknader som har blivit privata i det här falletatt man slår ut de alternativ som finns, i till exempelIndien, med sociala kooperativ som sköter vattenför-sörjningen? Innebär icke-diskriminering att de storamultinationella, ofta Europabaserade, företagen slårut den vattenförsörjning som är socialt balanseradmen som kanske inte råkar vara offentlig, som ärfallet med vissa sociala kooperativ i ?Vi måste nog också i den här debatten våga pekapå att risken är stor att de krav EU driver inte är rik-tigt de krav vi alltid för fram. Både jag och har kritiserat hemlighetsmakeriet. Pagrotskygjorde det på ett utmärkt sätt i det svar som lämnadestill mig. Men det innebär också att för att få klarhetbehövs den här typen av interpellationsdebatter, denhär typen av utbyten och den här typen av samtal föratt man ska få någon riktig idé om vad det egentligenär som pågår.Jag är rädd för påtryckningar som kommer attleda till ökad vattenprivatisering. Jag är rädd för attflera stora länder inom EU har ekonomiska intressenav vattenprivatisering i de fattiga länderna och harstora företag som har de intressena. Jag tycker att jaghar grund för den rädslan.Jag skulle också vilja säga att den osäkerhet somkan tänkas råda kring vad GATS kan leda till gör attdet skulle kunna bli omöjligt för ett land som harprivatiserat sina marknader att gå tillbaka. Det har juhänt i något fall. sade upp ett avtal när avta-let löpte ut, och efter det har vattenförsörjningen intefungerat bra men något bättre. Kommer man medGATS-avtalet att ha möjlighet till det? Eller kommerde förslag till skrivningar som har blivit offentliga,som handlar om att man har en ambition att öka libe-raliseringen, att göra det svårt, särskilt för ett landsom sitter i en dålig förhandlingssits?Ja, det ställs väldigt många frågor. Men det ställsegentligen bara ett uttryckligt krav, och det vill jagverkligen återupprepa gång på gång till riksdagspro-tokollet: måste i EU tydligt agera för att EU:smöjligen penningintressanta och penningintresseradestormakter inte ser till att påtrycka vattenprivatiseringför de fattiga länderna.Anf. 59 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska svara kort, kärnfullt, klartoch tydligt på den viktiga fråga som ställer.Jag kan inte garantera hur till exempel agerarmot i de här förhandlingarna. Men jag harsett till, och har varit med om att se till, attEU för sin del inte har något mandat att pressa pånågot land att privatisera eller avreglera vattendistri-butionstjänster eller vattenreningstjänster inom ramenför GATS-förhandlingarna. Vi kommer att ha enkontinuerlig dialog här i kammaren där det kommeratt vara möjligt att kontinuerligt värdera om det härsom vi har sagt kommer att genomföras under för-handlingarna.Nu har våra förhandlare från kommissionen ingetmandat att driva en viss linje. Jag är övertygad om attde inte kommer att överskrida sitt mandat. Men dykerden typen av tecken upp är det lätt för oss medlems-länder att protestera och sätta käppar i hjulen, därföratt ett förhandlingsresultat av den innebörden kom-mer medlemsländerna med all sannolikhet inte attacceptera. Det ingår inte i vår politik, och det finnsingen anledning för våra tjänstemän som sitter vidförhandlingsbordet i detta tidiga skede att driva nå-gonting som inte är EU:s åsikt och EU:s linje. Därkan vi tillsammans vara poliser och se till att det blirpå det viset. Men jag känner som sagt var ingenmisstanke om att de inte lojalt kommer att följa demandat som vi har beslutat.Anf. 60 ():Herr talman! Det känns skönt att den misstankeninte finns.