prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — Det är det fråganhandlar om i det här fallet, inte huruvida vi ska rivaupp nuvarande roll eller inte.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag tror att väljarna tycker att det ärviktigt att kunna se igenom den typen av argumente-ring. Jag tror inte att väljarna gillar resonemang somgår ut på att nej-sidan gömmer sig bakom något deegentligen inte tror på och inte gillar, men gör det itron att de ska få ut något annat.Sanningen är att vi var med och skapade densjälvständiga svenska . Det var en del avdet andra steget i EMU. Märk väl att ett nej till att gåin i det tredje steget inte medför att vi också backarfrån det första och andra steget, utan kravet på ensjälvständig riksbank blir kvar, liksom krav på attupprätta konvergensprogram. Alla de saker vi pratarom, till exempel att delta i en valutaunion, blir kvarsom krav på , dock inte möjligheten till euron.Alltså inte det som jag ser som fördelar, att ta stegetfullt ut, att komma med i samarbetet. Det är där frå-gan ligger. Underskatta inte det faktum att väljare integillar när resonemangen inte går ihop.Vi säger att bygger påsamma struktur och kommer i de allra flesta fall attockså ha en för väl avvägd penningpolitik.Däremot finns det risk att vi skapar egna, inhemska,problem. Euron är ingen frälsare som löser Sverigesekonomiska problem eller avgör vem det kommer attgå bra eller dåligt för, vilket vi återkommande harpåpekat.Den är en viktig faktor på vägen framåt, men dethelt avgörande är hur vi i övrigt utformar konkur-renspolitik, budgetpolitik och möjligheterna för före-tagen att växa i . Det ska vi naturligtvis ocksåberätta för väljarna.Anf. 22 () replik:Herr talman! Först och främst vill jag ta upp sy-nen på demokrati och när man går in itredje steget och för över uppgifterna till Centralban-ken. Det finns en klar skillnad i demokratisyn. Närman för över uppgifter från svenska tillCentralbanken tar man ett stort steg. Det är inte såsvårt att förstå.Man talar om penningpolitiken. Naturligtvis tyck-er vi att den ska vara demokratiskt styrd av de folk-valda i . Det är ett viktigt verktyg för attklara till exempel konjunktursvängningar och så vida-re. Att det har blivit så pass bra räntenivåer beror påatt sysselsättningen har förbättras och att vi har ord-ning och reda i statens finanser. Det är viktigt oavsettom man är med i EU eller EMU. De förutsättningarnamåste finnas och vara klara. Jag tycker inte att miss-tänkliggörandet av våra demokratiska avsikter riktigtgår hem.Jag vill ställa en fråga om något jag försökte sägai mitt anförande. Jag skulle gärna vilja veta Modera-ternas syn på det som LO villkorar för att kunna ställaupp på ja-sidan, det vill säga att ha buffertfonder ochstrukturråd. LO anser att det kan skapa eller kommeratt skapa instabilitet att ingå i valutaunionen. Verkty-gen för att på politisk väg kunna klara av sådan insta-bilitet tror man är buffertfonder. Hur ser Moderaternapå detta krav?Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Först ska få ett besked påden frågan. Jag tror inte att det är någon hemlighet förden här kammaren att jag tycker att det är ett väldigtmärkligt upplägg. LO som är ett fackförbund utfärdarlistor över villkor som det sedan skickar till de poli-tiska partierna. Vi folkvalda som bär våra väljaresmandat ska sedan anpassa oss till det.Vilken intresseorganisation i skulle intevilja göra det? fiskhandlares förening ellernågon frimärksförening kan säga: För att vi ska hävdaatt vi vill gå med i eurosamarbetet ställer vi följandekrav. Så får vi en lista som över vad de alltid har ståttför.Dessutom är beskedet, när vi prövar det lite, attdet införs vare sig det blir ja eller nej. Sedan ska jagge besked om jag kan ansluta mig till detta. Det är liteför billigt. Det är väl känt sedan några decenniertillbaka att LO driver idén att man ska ha stora statli-ga fonder över vilka LO vill ha stort inflytande. Dethar hetat lite olika saker genom generationerna.Eftersom jag här hörde delar av stödet till majori-teten växla resonemang med varandra huruvida mannu skulle höja överskottsmålen eller inte vill jag säga:Det är nog dags att vakna. Ert problem är inte hurmycket överskott ni ska ha. Problemet är att budgeteninte går ihop och att ni inte klarar utgiftstaket. Ni skasnarare sätta er ned och diskutera besparingar. Niverkar inte riktigt ha hängt med i utvecklingen.Därför tycker jag att diskussionen är märklig. Denkänns lätt odemokratisk. Jag tror i grunden inte på detsom LO föreslår. Det är en väl känd politisk konflikt.Jag tror också att det kommer att bli en bra fråga ivalrörelsen år 2006.Anf. 24 () replik:Herr talman! Det är en viktig sak som LO tar upp.Stabilitetspaktens politik kommer att innebära insta-bilitet. Den frågan anser jag att interiktigt svarar på. Han försöker att förminska riskernamed att gå in i tredje steget i valutaunionen. Det svarsom vi hitintills har fått är för tunt. Jag hoppas attFredrik kan utveckla det ytterligare i nästareplik.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! leder nej-sidan i opinionen, harjag sett. Det är därför ännu mer intressant att höra SivHolmas besked. Det har hetat att vare sig detblir ja eller nej i folkomröstningen anser LO att denhär typen av överskott behövs. I den delen avgörs intedetta av folkomröstningen och kan inte ens sägas varakopplat till eurofrågan. Detta ska komma ändå.Jag vill dessutom starkt ifrågasätta om det är sta-bilitetspaktens politik som leder till diskussioner ominstabilitet. Det är snarare tvärtom. Det är den somhar givit referenspunkter för många europeiska statersom historiskt haft svårt att hålla budgetbalans och nufaktiskt blivit allt bättre på att göra det.Det är därför vi kan kritisera länder som interiktigt får budgeten att gå ihop och säga: Det påverkaross andra om ni inte sköter er. Det är bra för oss attdet finns den typen av instrument. När det inte fanns ihistorien skickade länder som hamnade i allvarligaproblem sina problem till grannarna.Det som leder till en diskussion är väl mer denframgångssaga som den svenska har ut-gjort i sitt sätt att skapa förtroende för den svenskapenningpolitiken. Det är där vi för en diskussion omden kan få motsvarandeförtroende och rätt avvägd penningpolitik för Sverige.Där svarar vi ja. Förmodligen kan den det i de absolutflesta fallen.Men det finns vissa inhemska risker i attvi skapar oss egna problem. Det bör vi nog diskutera itermer av instabilitet eller stabilitet. Men det är dåännu viktigare att föra en riktig tillväxtpolitik. Detgäller att i grunden ha sunda statsfinanser och integöra det den nuvarande majoriteten gör, nämligensätta sig ned och diskutera nya utgifter och inte visainsikter om hur problemen ser ut.Siv Holma använder begreppet demokratiskt styrdpenningpolitik. Jag menar att detta är precis det jagförsökt att fånga som ett problem. Ska ni hävda att viska sitta i riksdag och veta hur vi ska utfor-ma räntepolitiken? Tror ni att det finns förtroende fören sådan hållning? Grunden är att i lag ge andra rättenatt göra det men på det sätt som vi i lag har definieratuppgiften. Det är för mig demokrati. Vad motsatsenär vet jag inte.Anf. 26 ():Herr talman! Om ska svenska folket be-stämma vilken roll ska ha i framtidens Euro-pa. För del är det en av de absolut vikti-gaste och högst prioriterade uppgifterna de komman-de månaderna att arbeta för ett starkt och tydligt ja ifolkomröstningen.Det finns många starka ekonomiska skäl till att in-föra euron i . Ett ja stärker de välståndsbil-dande krafterna och underlättar för handel, investe-ringar och entreprenörskap. Ett ja ger bättreförutsättningar att växa.För oss liberaler talar också de politiska argu-menten oerhört starkt för ett ja till euron. Det handlarom inflytande och att säga nej till svensktutanförskap.Just nu ritas den politiska kartan om i . EUväntas växa från 15 till 25 medlemsländer. Beslut skafattas om hur EU ska styras framöver. Det är viktigtatt gör sin röst hörd när dessa frågor avgörs.Ett ja till euron innebär att vi tydligt säger att Sve-rige är berett att ta ansvar och att vill varamed och forma framtidens . Det är ett Sverigesom är med på lika villkor.Ett nej till euron innebär däremot att vi ställer ossutanför, att vi sänker vår röst och krymper vårt infly-tande.Vi går i in i en fas med en mer aktivdiskussion om euron. Jag hoppas att vi som säger jatill euron och de som säger nej tillsammans kan se tillatt debatten blir saklig och att båda sidor gör sitt yt-tersta för att undvika överdrifter och övertramp.För många väljare känns den här frågan säkertväldigt svår. De tycker att de än så länge vet för lite.Därför är det viktigt att vi som redan bestämt oss taross an debatten med stort ansvar och ett stort allvar.Vi ska i det längsta undvika skrämselpropaganda ochöverdrifter från båda sidorna.Detta betänkande handlar om förutsättningar förfolkomröstningen och folkomröstningskampanjenoch bland annat om hur statliga pengar ska fördelas.Att fördela rättvist är som bekant aldrig enkelt. Dethar vi sett prov på i debatten hittills.80 % av svenska folket röstade i valet på de parti-er som har tagit ställning för ett ja. Trots det får ja-partierna mindre andel av kampanjpengarna och detextra partibidraget. Är det rättvist?Ja- och nej-sidan har lika stor krets av väljare attövertyga för sina positioner. Trots det får nej-sidanmer pengar av de allmänna kampanjmedlen än ja-sidan. Är det rättvist?Jag tycker att den kompromiss som man har fåttfrån partiöverläggningarna är rimlig. Den innebärförvisso att nej-sidan gynnas. Men från Folkpartietssida accepterar vi ändå detta. Det är lite synd att maninte också kan göra det från nej-sidan. Det ser viexempel på i det särskilda yttrande som finns. Riskenär att den debatten kommer att fortsätta. Det är tristom vi inte kan fokusera på sakfrågan.Frågan om hur pengarna används när de väl delasut är ingenting för . Pengarna delas ut tillpartiorganisationer och förutsätts sedan användas tillinformation och kampanjer om EU och euron.Jag tycker ändå att det kan finnas en idé med att vihär i kammaren får svar på hur pengarna används.Mikael sade till exempel att nej-sidan ärväldigt bred. Det har han alldeles rätt i. Det finns exempel en hel del odemokratiska organisationersom säger nej. Det skulle vara viktigt att få ett tydligtbesked fört till kammarens protokoll om nej-partierna. Ska till exempel det stalinistiska partietKPML(r) - ett parti som vill ha väpnad kommunistiskrevolution i men som också jobbar stenhårtför ett nej till euron - få lov att ta pengar av de parti-bidrag som ges? Blir det ett förtäckt partistöd till ettsådant parti eller till , som ocksåde jobbar stenhårt för ett nej till euron? Jag tror att detskulle vara viktigt att få fört till kammarens protokollett tydligt besked från nej-partierna om att det inte äraktuellt att de här partierna får pengar.Herr talman! Både ett ja och ett nej i folkomröst-ningen får konsekvenser. Den debatt som vi hördetidigare mellan och om Riksban-kens ställning är viktig. Jag är inte alldeles säker påom detta är en helt ny position för , menjag tycker ändå att det är intressant att höra att Miljö-partiet tycker att det är så viktigt att Riksbankensställning i försämras. Om man är emot deprinciperna när det gäller ECB så är man rimligenockså emot en självständig riksbank i . Ochvad är då nästa steg? Vad är man för? Ska vi i kam-maren sitta och diskutera och besluta vilken räntenivåsom ska gälla i ? Det förskräcker om det ärden tanken som finns.Siv Holma sade att ett ja i folkomröstningen inne-bär att stabilitetspakten gör att vi förlorar viktigaredskap för att trygga välfärden. Vad innebär egentli-gen det ställningstagandet? Ska vi ha högrestatsskuld, större budgetunderskott, högre inflationoch så vidare? Stöder ni inte längre de principer somfinns bakom den budget som regeringen, s och v harklurat igenom här i ? Står ni inte längrebakom regeringens konvergensrapport? Också denbygger ju på samma principer som finns inom EMU:stredje steg. Det är ingen skillnad på de krav som ställspå ekonomi , när vi är med i EMU:sandra steg, och de krav som ställs när vi går med i dettredje steget och inför euron.Jag hoppas att detta blir starten för en mer intensivdebatt om euron. Det behövs i . Men komockså ihåg att vår debatt kommer att ac-kompanjeras av debatter i andra länder och av folk-omröstningar i andra länder. En lång rad länder iEuropa kommer att rösta om medlemskap i ochdärmed också medlemskap i och om euron.Medan vi diskuterar i kommer , , , och många andra länder att förasamma diskussion.Resultatet av diskussionen och omröstningarnakan bli att hela har en gemensamvaluta - euron. Är det då rimligt att ska ståutanför? Ska vi rösta nej till den nya Östersjögemen-skapen, eller ska vi rösta ja till svenskt inflytande ochja till ett som är med i på lika villkor?Det är det som folkomröstningen om ett halvåregentligen handlar om.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! pratar om ett po-litiskt argument för att ska gå med. Han pra-tar om utanförskap och säger att om vi inte går medså krymper vårt inflytande. Jag kan inte tolka det påannat sätt än att både på det privata området, medvänner och relationer, och mellan länder så handlardet om vilken uppfattning jag har om mig själv närjag samarbetar med andra eller när jag står för detsom jag gör. Det måste inte innebära att jag går medpå någonting eller ingår i en organisation för att jagskulle krympa mitt inflytande över vad jag vill göra.Det är det här som det handlar om.Vi i tycker att det är rimligt att det ärSveriges politiker som utformar politik.Skulle vi fråga väljarna om huruvida SverigesEU-medlemskap skulle ha ökat vårt inflytande vadgäller olika frågor så är jag inte så säker på att svens-ka folket skulle tycka att vi har fått ett ökat inflytan-de.Det finns ett antal olika saker som vi har fått geupp för att vi inte får göra så på grund av EU. Vi hadeen politisk majoritet för att genomdriva vissa sakeroch stå för vissa frågor som vi i bör slå vaktom. Men det har vi fått ge upp på grund av EU-medlemskapet. Senast gällde det till exempel ett rim-ligt uthålligt biologiskt hållbart torskfiske, som EUsatte krokben för.Christer pratar om utanför-skap. Det skulle ju innebära att jag kände mig utanföri alla sammanhang här i . Jag ser det natur-ligtvis så att jag har ett inflytande som motsvaras aven 349-del även om jag tillhör . Försöksluta använda ordet utanförskap i fortsättningen!Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Nej, jag tänker verkligen inte slutaanvända det ordet, för jag tror att det är ett av deviktigaste ord som vi måste diskutera.Under tiden som vi diskuterar euron, , så kommer , , ochPolen också att göra det. Mycket talar för att allaländer runtomkring kommer att införa enoch samma valuta. Det är klart att det försvårar försvenska studenter, det försvårar för svenska företagoch det försvårar för svenska konsumenter när detgäller att dra nytta av de möjligheter som finns meden gemensam valuta. Det är därför vi har en gemen-sam valuta i i dag.Jag spelade fotboll . Tänk om jag skullekomma till en match och säga: Det ser ut som om vikommer att förlora, så jag står lite grann vid sidan omoch väntar och ser vad som händer. Ni andra kan juhålla på och spela! Men om det ser ut som om mittlag håller på att vinna så blir jag helt plötsligt intres-serad av att vara med. Då kan jag säga så mycket attmin möjlighet att vara med i det laget kommer attminska rätt rejält.Det är precis detta som händer . Om Sverigesäger nej till euron och om vänder ryggen åtsamarbetet så kommer vårt inflytande automatiskt attminska. Det diskuteras till exempel i EU:s kon-vent om att stärka den ekonomiska samordningen tillexempel att ska ha mer inflytande överden ekonomiska politiken.Jag tror inte att vi i bestämmer vilkenkonjunktur som ska råda i . Jag tror att det ärviktigt att vi finns med när man i EU diskuterar denekonomiska politiken. Om vi säger nej till att varamed på den planhalva där det diskuteras så kommervi också att minska vårt eget inflytande över vår egensituation precis på samma sätt som vi genom att säganej till EU minskar vårt inflytande över den luft somvi andas i . Det finns gränsöverskridandeproblem, och vill man vara med och påverka dem såmåste man också vara med där besluten fattas.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte annat än tycka att vimycket väl kan vara med och samarbeta kring även om vi som enskilt land inte skulle vara medi EMU eller någon annan organisation heller. Det ärväl ganska självklart att som nation med denbeslutande demokrati som vi har här kan agera somen part i de olika samarbetsorganen.Det måste inte innebära att jag, bara för att jag harsvenska kronor i plånboken, inte kan åka till ,och . Det har inte hindrat mig i dagoch det kommer antagligen inte att hindra mig i fort-sättningen heller. behöver vi ju inte ens pengar,utan vi kan betala med kort. Det är också enkelt attväxla - det kan jag göra direkt när jag reser i väg. Dethär är inget problem! Jag kan fortfarande studera iandra länder. Det finns studentutbyte.Det här har ingenting att göra med om ärmed i eller inte. Det har inte ens med att göraom är med i EU eller inte. Det finns andrasamarbetsorgan om vi ska försöka lösa de gränsöver-skridande problemen. Det är inte EU som ensamtlöser det. Det gäller till exempel när vi pratar omluften - då är det en större sfär som vi måste försökase. Bland annat i FN:s regi finns det samarbetsorganför hur vi löser de problem som vi har med vår dåligaluft. Det är väl rimligt att kan vara med därsom enskilt land. Vi kan också vidta egna åtgärder föratt se till att problemen löses.EU har faktiskt sagt nej till vissa saker somSverige hade innan vi gick med i EU. Dessa saker harvi fått ge upp. Det kan inte jag tolka på annat sätt änatt vi har fått släppa bra saker. Det är klart att mankan diskutera om det är bra eller dåligt. Men om viskulle stå utanför, som pratar om,så behöver inte det innebära att som nation pånågot sätt skulle förlora vårt inflytande över vad vigör. Det gäller både de luftförstörande saker som visläpper ut och andra politikområden.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! i har väckten motion i kommunfullmäktige om att införa enalldeles egen liten valuta i kommun sombara ska gälla där. Jag vet inte vad om den idén, men tänk dig själv in i situationenatt du skulle ha en alldeles egen liten valuta! Tyckerdu att det hade varit särskilt smart att gå runt i tillexempel i eller i Sverigemed en egen valuta? Hade du inte känt att det hadevarit ganska mycket extra krångel med det? Jag troratt det är viktigt att man har en valuta som mångaandra använder. Om hela snartkommer att ha euron tror jag att vi kommer att ståutanför om säger nej.Det är inte bara det att vi stängs ute. Det är klartatt vi kan handla med andra länder och studera i andraländer, men vi ställs utanför besluten. För mig somliberal är det rätt viktigt att den som berörs av beslutockså ska vara med och fatta dessa beslut. Det ärgrunden för mitt demokratiintresse. Därför vill jagvara med och fatta de beslut som berör den situationsom befinner sig i, oavsett om det gällerluften eller de ekonomiska förutsättningarna.Jag tycker att det är synd att tog chansen att svara på de frågor jag ställde.Innebär ett nej, som ni vill ha på den här valsedeln,att vi också ska säga nej till EMU och gå ur de förstatvå stegen? Vad innebär det i så fall för budgetsamar-betet med regeringen? Innebär ett nej också att vi skaha en riksbank och avskaffa den riksbankslag somgäller och fatta beslut om räntan här i riksda-gens kammare? Hur blir det egentligen med pengarnatill nej-sidan? Kommer de att användas också av icke-demokratiska partier? Jag hoppas att får chansen att ge besked på de frågorna vid nå-got annat tillfälle. Jag tror att det är viktigt att få be-sked på dem.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag fick en del frågor från Folkparti-ets representant. Jag ska försöka att svara på dem. Dehandlade om att trygga välfärden och så vidare.Vi anser att stabilitetspakten leder till hårdarebudgetdisciplin och så vidare. Stabilitetsutredningentalar ju också om att detta kan leda till ökad instabili-tet. Det är någonting som också haruppmärksammat. Jag tycker att det är riktigt att deuppmärksammar det. Det är viktigt att ta tag i denfrågeställningen.Vi i tycker att den ekonomiska po-litik som vi har varit med om att arbeta fram i den härsamarbetskonstellationen är bra, och vi står för den.Det alternativ som föreslår skulle ha varitfullständigt förödande med de gigantiska skattesänk-ningar som och övriga borgerliga partierstår för. Det skulle dra undan alldeles för mycketresurser från välfärden. Vi tycker att det är väldigtviktigt att vi har sluppit detta.Jag trodde att visste om att det är rege-ringens konvergensrapport, inte samarbetspartiernas.Det är viktigt att komma ihåg.Instabiliteten innebär att arbetslösheten kan ökanär konjunkturerna går ned. Man har inga verktyg attmöta det och till exempel låta staten gå in och vidtaåtgärder så att man får i gång hjulen. Den möjlighetenförsvinner ju.Folkpartiet försöker i vanlig ordning beskriva sigsom demokratins vita riddare. Men varför vill Folk-partiet inte att invandrarna ska få vara med och rösta ifolkomröstningen? 32 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med konvergensrap-porten. Den är ju en effekt av det budgetsamarbetesom Vänstern och har med regeringen.Min fråga var egentligen: Står ni inte bakom denrapport som regeringen skickade? För i så fall står niför en annan politik i det här läget än vad ni gjordenär ni kom överens om budgeten.Folkpartiet föreslår inga jättelika skattesänkningari sitt budgetförslag. Tvärtom gick vi faktiskt ut redanföre valet och sade att ekonomin såg kärv ut i Sveri-ge. Därför ville vi inte lova mer än vi absolut kanhålla. När vi sedan lade fram vår egen budgetmotionsåg vi också till att det fanns marginaler i budgeten såatt vi skulle slippa svika de löften som vi hade gett.Jag tror att det är rätt bra för att vi har enhårdare budgetdisciplin. Därför är jag för att Sverigehar gått in i de två första stegen i EMU. Därför är jagockså för att vi går med i det tredje steget. Jag tror attdet är viktigt att vi försöker att hålla ordning på densvenska ekonomin, att vi undviker att lova för myck-et, att vi undviker stora budgetunderskott och att viundviker en galopperande statsskuld. Jag tror att detär rätt viktigt oavsett om går med eller inte.Det är kanske ännu viktigare att vi har stora margi-naler i ekonomin om vi röstar nej.Jag skulle gärna vilja att svarade påfrågan om pengarna till nej-sidan. Kan ni här garante-ra att ni ska se till att det inte blir några pengar tillicke-demokratiska partier som till exempel KPML(r)som vill ha en revolution i ? De är ju väldigtaktiva på nej-sidan och driver en stenhård kampanjmot euron. Kan ni garantera att de inte får del av destatliga pengarna?Anf. 33 () replik:Herr talman! försöker slingra sig urden ekonomiska politik som man står för. De indrag-ningar som man gjorde under valrörelsen innebar juinte så stora skillnader egentligen. Statens underskotthade inte förbättrats så speciellt mycket. Det är san-ningen. Jag förstår inte varför vi inte kan bedriva ensjälvständig politik när det gäller finans- och budget-frågorna. Varför måste vi ha överförmyndare? Dethar jag väldigt svårt att förstå. Det kan ju bero på attde förslag som med flera för fram är mereller mindre blåkopior av den högerinriktade ekono-miska politik som valutaunionen innebär. Det kan juvara ett skäl.När det gäller de demokratiska aspekterna om hurman fördelar pengar till dem som vill bedriva enEMU-kampanj ska jag i sanningens namn säga att jaginte exakt känner till hur det går till. Men jag tyckeratt det är viktigt att EMU-rörelsen står på en demo-kratisk och icke-rasistisk grund. Det är väldigt avgö-rande.Jag har ännu inte fått svar på frågan om varförFolkpartiet inte vill ge invandrarna möjligheter attdelta i folkomröstningen. Det handlar om både demo-krati och hur man ser på invandrare.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Det är klart att vi vill att invandrarnaska ha rösträtt i den folkomröstningen.