prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — Vi trorinte att det är någon universalmedicin, men vi är som sagt öppna förmöjligheten för att påskynda och effektivisera väg- och järnvägsbyggan-de.Jag vill också understryka att mer resurser behövs för att vidmakt-hålla standarden på det viktiga enskilda vägnätet. För att ta igen eftersattunderhåll och för att de enskilda vägarna ska kunna rustas och fylla sinfunktion har avsatt mer än regeringenoch dess samarbetspartier för år 2003.Enligt vår uppfattning bör såväl som kunna ef-fektivisera sin administration ytterligare. Där sparar vi pengar. Mot denbakgrunden bör verkens administrationsanslag räknas ned för nästa bud-getår.Herr talman! En nödvändig utgångspunkt för ett hållbart transportsy-stem är också enligt uppfattning att skapa ett grönt, sam-manhållet transportsystem. För att uppnå detta måste mer trafik - såvälpersontrafik som gods - flyttas från väg till järnväg och till andra mermiljövänliga transportslag. Kollektivtrafiken måste ges utrymme förutveckling. Teknik och drivmedel måste förbättras. Användningen avfossila bränslen måste minska och helt fasas ut till förmån för mermiljövänliga drivmedel om vi ska nå de miljömål som harbestämt att vi ska sträva efter.En anpassning av transportsystemet i hållbar riktning kräver åtgärderpå både kort och lång sikt. Omställningen måste ske på ett sådant sätt attdet är möjligt att bo och verka på landsbygden, i småorter och i störrestäder. Detta ställer extra stora krav på att vi har ett sammanhållet trans-portsystem - ett system som har möjligheter att samordna de olika trans-portslagen och utnyttja varje transportslag till det som det är bäst på.Herr talman! Jag ska säga något om järnvägen och krisen där just nu.Det som en gång kallades hela svenska folkets järnväg, , är kon-kursmässigt. Det fattas en miljard i kassan, och en extra bolagsstämma ärinkallad för att försöka reda upp eländet. Det här fick vi bekräftat vid enutfrågning av näringsminister . Däremot fick viinga besked om varifrån de pengar som måste tillföras SJ ska tas. Inteheller fick vi veta vilket sätt de ska tillföras på och inte om det räckermed en miljard.Varken , som talar för regeringen här , eller dennytillträdde näringsministern kan naturligtvis personligenställas till ansvar för situationen inom SJ. Det är inte heller rimligt attbegära ett fullödigt besked nu om hur man ska lösa krisen. Men någraantydningar kan vi kanske få. Däremot är regeringen i allmänhetoch den avgångne näringsministern i synnerhet ansva-rig för den bristande kontrollen och miljardrullningen inom SJ.Jag har sagt det förut och jag säger det gärna igen: Det är närmastpinsamt att regeringen och dess ägarrepresentanter i låter detgå så långt att man behöver minst ett miljardtillskott för att undvika lik-vidation. Staten som ägare måste naturligtvis utveckla en bättre ledning ide statliga företagen. Det handlar bland annat om att vara en aktiv ägare.Det handlar om tydliga direktiv till företagen. Det handlar om att skärpakostnadskontrollen. Det handlar också om det som vi från trafikutskottetså ofta påpekar: en kontinuerlig skärpt uppföljning och utvärdering så attverksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som riksdag och regeringfattar.För oss i , som är starkt besjälade av att hela landet skages möjligheter att leva och utvecklas, är en väl fungerande tågtrafik enmycket viktig del. Därför är det mycket bekymmersamt att det har gått såhär snett med SJ.Kan trafikminister och regeringen här och ge någ-ra besked om hur man ser på krisen inom SJ och därmed en väsentlig delav tågtrafiken i ? Är till exempel beredd att gåden mycket starka opinion i till mötes som vill skrota SJ:smonopol och i stället handla upp trafik sammanhållet för till exempelNorrland i ett samlat paket, oberoende av om det är regionala eller inter-regionala resor som det handlar om? Är ministern beredd att tillsätta ensärskild Norrlandsberedning efter mönster från den så kallade Stock-holmsberedningen för att utveckla detta närmare?Herr talman! Jag hade tänkt säga något om kollektivtrafiken. Jag kaninstämma i det som sade om kollektivtrafiken inorra hade också tänkt prata om posten, och mycket annat,men vi får måhända återkomma till det i replikväxlingen.Slutligen, herr talman, har jag en sak till. Vi talade om mål för trans-portpolitiken. beslutade att tillföra jäm-ställdheten som ytterligare ett mål för transportpolitiken - ett jämställttransportsystem. Vad betyder det för regeringen och för ?Det vore värdefullt om kammaren kunde få del av regeringens och UlricaMessings visioner på området. Hur har arbetet med transportpolitikenförändrats och förnyats? Hur ska vi förändra och förnya det för att nå detviktiga målet?Låt mig, herr talman, instämma i tack till vårtkansli, som som vanligt arbetar oklanderligt och bra för att vi ska få framvårt material i tid.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till som handlar omhur man ska fatta beslut inom transportpolitiken. Vi har tillsammansskrivit en artikel där man kritiserar att man har frångått den modell sominnebär att beslutar om en anslagsram och att trafikverkensedan får i uppdrag att utreda och i dialog med medborgare, kommuner,näringsliv och län ta fram de förslag till konkreta infrastrukturprojektsom är lämpligast för att klara av att uppfylla de transportpolitiska måleninom den finansiella ramen.De avsteg som har gjorts i infrastrukturpropositionen skulle ju inte blibättre om näringsministern skulle ge svar på taloch peka ut den ena eller den andra vägen och frångå det planeringssy-stem som har beslutat om. Det är uppgift att tafram ett förslag till det beslut som finns. Det har också gjort,och förslaget är nu ute på remiss. Sedan kommer regeringen att säga sittnär remissomgången är färdig.Jag behöver i det här sammanhanget säkert inte hjälpa näringsminis-tern, men jag undrar om något kan kommentera bristenpå logik. Han säger att det är fel att peka ut vissa järnvägssträckningaroch att man i stället ska peka ut vissa vägsträckningar?Anf. 14 () replik:Herr talman! I det här fallet, , handlar det inteom att en minister ska tillämpa något slags ministerstyre för att lyfta framden ena eller andra vägen. Här handlar det om projekt som ärhögt prioriterade av . Då handlar det om huruvida pengarnaräcker. Kan man möjligen omfördela på något sätt inom den stora ram på25 miljarder som vi diskuterar på området? Det är det som ministernmöjligen kan ge en liten hint om.Jag delar uppfattning om att utifrån de ramar,principer och transportpolitiska mål som fastställer så har viVägverket, och andra som självfallet ska göra de prioriteringarsom de gör utifrån sin sakkunskap. Sedan får riksdag och regering till-fälle att fastställa dessa planer från banverk och vägverk när de så små-ningom kommer tillbaka till riksdagen.Anf. 15 () replik:Herr talman! Tack, , för det svaret! Då tycks vi intevara så oeniga som jag i förstone trodde.Det är rätt så omöjligt för näringsministern att ge en hint om hurremissomgången ska sluta, vad kommer fram till och hurregeringens bedömning sedan kommer att bli. Vi har gett nyaarbetsuppgifter, så det är inte säkert att det som var prioriterat i verketstidigare planering är lika aktuellt . måste precis som allaandra statliga verksamheter hålla sig till den ekonomiska ram som riks-dagen har satt upp för dem.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jodå, de resonemang och principer som redovisar är vi helt överens om.Men naturligtvis handlar det i grund och botten också mycket om po-litisk vilja. Det är ju därför vi står här och debatterar. Hur vill vi priorite-ra inom de ramar som finns? Hur vill vi använda dessa miljarder för attsköta transportpolitiken på ett bättre sätt och för att uppnå de transport-politiska mål som vi har talat om här? Det finns naturligtvis utrymme föratt göra korrigeringar. Det är väl därför vi för den här debatten - för attkunna ge våra uppfattningar till känna. Jag är övertygad om att närings-ministern alldeles på egen hand kommer att kunna ge väl avvägda svarpå frågorna från mig och andra ledamöter här i kammaren.Anf. 17 ():Herr talman! är det premiär för mig här i talarstolen som leda-mot av trafikutskottet, och det känns väldigt spännande, intressant ochroligt. Jag har en annan dialekt än min företrädare och kanske någotandra hjärtefrågor. Men i övrigt skiljer sig våra politiska uppfattningarinte nämnvärt åt. Vi socialdemokrater ägnar oss i väldigt liten utsträck-ning åt personliga och populistiska utspel när vi företräder vårt parti iviktiga sammanhang, vilket det tyvärr finns motsatta exempel på här idag.Statsbudgeten som helhet, inkluderande den del som be-handlas av oss här genom de anslag som berör utgiftsområde 22Kommunikationer, bygger på en framarbetad överenskommelse mellanden socialdemokratiska regeringen och Vänsterpartiet.Vi socialdemokrater tycker att det är en budget som är väl avvägd ochsom innehåller många bra satsningar, till stor del grundade i tidigarefattade beslut - det har redan ordats en hel del här om infrastruktur-propositionen - och information om hur vi ser på en rad andra områdenutifrån dagens situation och inför framtiden.Man ska aldrig nöjt luta sig tillbaka utan vara i ständig oppositionmot orättvisor. Det är socialdemokratins ledord, och de stämmer braöverens med nuläget på det transportpolitiska området. Vi står bakomdetta betänkande i dess helhet, och jag yrkar därför bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det är resultatet av denförda politiken som är det väsentliga för oss socialdemokrater, och vi ärockså villiga att ta ansvar för helheten.Herr talman! gick svenska folket till val. Re-sultatet blev på många sätt mycket tydligt vad gäller de politiska priorite-ringarna. Svenska folket tycker att det generella välfärdssamhället är värtatt utveckla. Vi socialdemokrater fick stöd för de frågor som vi valde attprioritera, och den politiken kommer vi att fullfölja under mandatperio-den.När trafikutskottet , närmare bestämt på luciada-gen, diskuterade budget och infrastruktur fattades beslut som får avgö-rande betydelse framöver. har debatten ochopinionsbildandet tagit vid, och vi har i olika sammanhang fått diskuterahur såväl de nationella planerna som länstrafikplanerna ska bli så brasom möjligt utifrån de ekonomiska ramarna och helhetsperspektivet. Allahar vi våra hjärtefrågor och vägdragningar och järnvägssträckor somligger oss nära. Vi kommer alla att få vara med och diskutera oss fram tillslutresultatet under nästa år.Jag är inte norrbottning utan stockholmslänsbo och har naturligtvistillsammans med bland annat min regions frågor särskiltunder lupp. Tillsammans med från , Hans Stenbergfrån , , och Claes-GöranBrandin från Mellan- och och från den skåns-ka slätten och alla våra partikamrater från alla övriga delar av landet skavi som socialdemokrater på ett sedvanligt ansvarsfullt sätt ge vårt bidragtill att helheten blir den bästa möjliga, inte minst naturligtvis tillsammansmed och den socialdemokratiska regeringen. Det kom-mer att bli tuffa diskussioner där vi inte alltid kommer att vara överens,varken inom eller mellan partierna gissar jag. Det är nog ofrånkomligt.Frågan man måste ställa sig är: Vill vi ha ett samhälle där det går attta sig fram med exempelvis tåg även om man bor i glest befolkade delarav landet och även om det innebär att man låter samhället skjuta till me-del på ett sätt som har skattebetalarnas acceptans? En annan viktig fråge-ställning är: Är det acceptabelt att åtskilliga människoliv släcks alltförtidigt och att alldeles för många människor hamnar i en situationefter en svår trafikolycka där han eller hon inte ens kan kontrollera sinvardag själv? Svaret från vår sida är givetvis ett kraftfullt ja på den förstafrågan respektive ett otvetydigt nej på den andra frågan. Sådana svarkräver också att politiken förs med rätt mål i sikte. De trafikpolitiskamålen ligger fast, och här måste vi intensifiera arbetet på flera punkter.Jag har personligen erfarenhet av såväl kollektivtrafikre-sande som delvis bilresande i . Och detär klart att jag har svårt att inte dels bli förbannad själv, dels beröras avmina väljares eländestrafiksituation när inte pendeltågen och tunnelbanangår , om de ens går alls, och barnen väntar förgäves på att bli hämta-de från förskolan eller när bilköerna ringlar sig fram i snigelfart över vårabroar som alla går igenom centrala Stockholm.Samtidigt reser jag ofta utanför och vet att det påandra ställen inte ens går någon buss som kan komma . Kommu-nikationer och trafikpolitik påverkar människors livsmönster och vardagi mycket stor utsträckning, och det är viktigt att vi som rikspolitiker kanse att problembilden ser olika ut på olika håll i landet. Tid spelar alltstörre roll i människors vardag. Man ska hinna med arbete, familj ochfritid. Snabba och effektiva, men inte minst pålitliga transporter, helaresan, är viktiga beståndsdelar i människors vardag.Herr talman! Jag vill passa på att i denna vår första debatt i kamma-ren utifrån den aktuella diskussionen kring staten som företags- och bo-lagsägare föra in ett par ord kring begreppet "samhällsnytta".Merparten av de statliga bolagen och affärsverken syftar ytterst till attvissa offentliga åtaganden blir uppfyllda - att bygga och upprätthållaviktig infrastruktur, såväl vägar, järnvägar som postkontorsnät med meraoch att säkra utvinning och tillgång till naturresurser. Statlig verksamhetska enligt min mening ses som en garant för sysselsättningen, speciellt iregionalpolitiskt viktiga områden.En utgångspunkt i en diskussion om vad staten bör äga är graden avsamhällsnytta i verksamheten. En användbar definition av"samhällsnyttig verksamhet" kan vara att verksamheten av effektivitets-skäl inte anses kunna bedrivas fullt tillfredsställande på en marknad elleratt verksamhetens centrala betydelse gör att en statlig styrning ansesmotiverad av rättviseskäl för att alla medborgare ska kunna få del avnyttigheterna till en skälig kostnad.Omvärlden har förändrats radikalt, och för framför allt de riktigt kon-kurrensutsatta statligt ägda företagen sker detta kontinuerligt och i snabbtakt. Betydelsen för den svenska ekonomin av hur framgångsrika dessaföretag är kan knappast överskattas.Tiden kräver en socialdemokratisk ägarpolitik som är väl anpassadtill de nya förutsättningarna. Vi är beredda på förbättringar och utveck-ling och framför allt beredda att ta det samhällsnyttiga ansvaret.Trafikutskottet har ägaransvaret för flera viktiga statliga sam-hällsnyttiga företag. Andra utskott, till exempel näringsutskottet, haransvaret för vissa andra företag och för själva företagsamheten. Det ärenligt vår mening en bra arbetsfördelning.Herr talman! När man tar del av de borgerliga partiernas motioneroch reservationer slås man av vilken oerhörd ekonomisk spännvidd sominryms på punkt efter punkt. Jag förstår inte hur kan fådet att låta som att man är så enig. Jag ska ta anslaget till somexempel. vill öka banavgifterna med motsvarande nära 700miljoner kronor och alltså minska anslaget i motsvarande utsträckning.Kristdemokraterna å andra sidan vill öka anslag med drygt1,. Här har vi en spännvidd på 2,4 miljarder kronor.När det gäller den totala summan som de olika oppositionspartiernavill anslå till kommunikationsområdet spänner resultatet över ett fält medfolkpartisterna i botten med sina mindre änmajoritetens förslag på och Centerpartietsförslag till ökade anslag på en bra bit över 3 miljarder kronor.Det är väl inte bara en slump att de av tidigare berör-da förhandlingarna partierna emellan efter valet slutade som de gjorde.Det finns väl någon orsak till att insåg att detta aldrig skullegå.Det är tur för svenska folket, men också logiskt, där man bor övervårt avlånga och glest befolkade land, att det inte var vägpartiet Mode-raterna, anslagsnedskärarna liberalerna, det i någon månstorstadsfientliga och infrastruktur-framför-generell-välfärd-partiet som vann valet i höstas.Vi socialdemokrater tror, som sagt, på helheten i politiken och på välavvägda och genomarbetade förslag såväl på det sociala området som pådet område som rör våra kommunikationer.Andra socialdemokratiska företrädare kommer efter mig att gå djupa-re in på olika sakområden.Herr talman! Jag vill också passa på att instämma i julhälsning och tack till kansliet.Utifrån detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i dess helhet i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 18 () replik:Herr talman! , det är ju så med politiken att vi har oli-ka syn på saker och ting. Vi moderater prioriterar vägar. Så här efter ettval kan man vara lite kaxig men tänk på uttrycket: Högmod går före fall.Detta är viktigt.I det här betänkandet står det - detta är anledningen till min fråga tillCarina - att man har vidtagit åtgärder på postområdet. Sedansäger man: "Vidare anser regeringen att de åtgärder som vidtagits av PTSmed syfte att skapa tillgänglighet till posttjänster för personer med funk-tionshinder har bidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttjaposttjänsterna. "Men det har varit otaliga artiklar i tidningar och även inslag i övrigamedier om att handikapporganisationerna är mycket missnöjda på vissahåll i landet, i synnerhet i storstäderna.Därför vill jag fråga: Vad tänker och de partikamratersom nu bildar majoritet göra för att underlätta i sammanhanget? Det är juviktigt att människor med funktionshinder verkligen har den framkom-lighet som är nödvändig.Anf. 19 () replik:Herr talman! Vad vi allihop ska göra är att vi ska skaffa oss en hel-hetsbild av hur situationen ser ut. En sådan har vi inte eftersom processensom sådan ännu inte är helt avslutad.Jag håller helt med och om att det äroacceptabelt att människor med funktionshinder inte har tillgång till denservice som alla vi invånare i detta land kan kräva genom att Posten ochPost- och gör sitt jobb och ser till att det fungerar på ett brasätt.Vad jag tillsammans med mina partivänner, och förhoppningsvis fler,ska verka och arbeta för är först och främst att vi ska skaffa oss en brabild av hur det ser ut. Vi vet ju att det är dåligt på många håll - där är vihelt överens - och det är helt oacceptabelt. Något måste göras åt detta.Anf. 20 () replik:Herr talman! Tack för det svaret! Jag tror inte att vi i det fallet harolika åsikter.Vad som är viktigt är att man, när Posten har upphandlat de härtjänsterna, inte har ställt tillgänglighetskravet. Frågan är: Vem ska nu ståför etablerandet av full tillgänglighet? Den frågan hänger i luften. Fråganär alltså om det är Posten som ska stå för detta - eller vad?Anf. 21 () replik:Herr talman! Ytterst kan jag inte se annat än att det är Posten somslutligen måste vara ansvarig för detta. Sedan får man väl arbeta vidareutifrån hur kostnader ska tas, utifrån framförhandlade avtal. Kommuner-na ska inte, som , faktiskt till och med försvåra genom olika lokalabestämmelser och förordningar när det gäller att detta med tillgänglighe-ten för funktionshindrade ska fungera. Det finns alltså mycket att göra pådet här området. Där får vi hjälpas åt.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag vill göra en liten kommentar till slarviga uttalande om anslag. Redan i mitt anförandesade jag att om vi finge igenom vår anslagstyp som innebär 50 miljarder iPPP-pengar fram skulle de väljare som sägerär hennes väljare kunna få satsningar på 2-3 miljarder i . Men då måste man ha en sådan syn att man också tror på externtkapital.Med tanke på de siffror som här visar hoppas jag att detinte står som sade, 900 miljarder. Ett önskemål vore välett plus på 900 miljarder. Men det handlar om 900 miljoner - administ-rativa pengar i och i . Vi har ett plus på 1 miljard förvägbyggandet. Om det var en annan sammansättning av majoritetenskulle nog vägpengarna få en större prioritet i en borgerlig regim.Slutligen har jag en fråga beträffandet ordet "samhällsnytta". AnserCarina att de som kör bussar där järnvägen inte går, till exempelmellan och - kör bussar i privataföretag förbi där jag bor - gör samhällsnytta, utan att ha kapital frånstaten i sina bolagskassor?Anf. 23 () replik:Herr talman! Samhällsnytta är vi förhoppningsvis många som gör -även och jag när vi diskuterar de här frågorna i dennakammare - så "samhällsnytta" är ett vitt begrepp. Jag säger inte att buss-chauffören inte verkar utifrån samhällsnyttan.Vad jag försökte beskriva, vilket säkert förstod, varmotiveringen till att jag anser att vi i detta land ska ha en fungerandejärnväg, även om det inte kan bli en lönsam trafikering på alla järnvägs-sträckor.Vad gäller egna väljare har jag bevisligen några sådana eftersom jagfår representera dem här i riksdag. Helt kort vill jag bara sägaatt jag tycker att det är viktigt att även min dotter och hennes kamraterkommer att kunna utveckla den infrastruktur som den generationen såsmåningom anser vara den som det i det läget ska satsas på.Jag vill alltså säga att vi vad gäller detta med alternativ finansieringoch PPP, som de flesta väljer att säga, lånar av kommande generationertill att genomföra det som vi önskar. Därför kan jag som socialdemokratinte till fullo ställa upp bakom att det är PPP-lösningar som är den fram-komliga vägen. Men jag säger heller inte totalt nej till det. Vi socialde-mokrater anser att denna fråga bör diskuteras vidare. är vi nogmer skeptiska snarare än väldigt övertygade om att det här är den bästaoch den enda vägen att arbeta.Anf. 24 () replik:Herr talman! Vi ska inte förlänga debatten men jag vill ännu en gångåterkomma till ordet "samhällsnytta" och till PPP-pengarna. Det är så,, att om ditt parti accepterade PPP-pengar på samma sättsom de borgerliga partierna gör skulle det se annorlunda ut för de barnsom du talar om och som kommer för sent eller som inte blir hämtade pådagis och för handikappade som inte tar sig fram med sina bussar. Sedankommer vi tillbaka till samhällsnyttan. Cloun i min fråga till är: Är det huvudsaken att staten är ägare i någonting som forslarfolk runtom i landet via kommunikationer - alltså att det är statligt ägt -eller är det samhällsnytta vem som än gör det, även om man vågar satsaeget riskkapital och driver ett företag som går med vinst?Anf. 25 () replik:Herr talman! Vad jag säger är att staten, enligt min syn på saken, harett ansvar som man inte kommer ifrån.Vad gäller PPP-lösningar vill jag säga att samarbete med näringslivetär bra. finns det flera exempel på att näringsliv, kommuneroch region har gått samman och skjutit till pengar. Det kan vara till enväg så att det vägprojektet kan starta, för att ta ett exempel.Jag är ändå orolig för att man i de här fallen faktiskt tar av det eko-nomiska utrymmet, som ju urholkas för kommande generationer - däravmin tveksamhet till PPP-lösningar i alltför stor utsträckning.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt replikera på - jagkan i sak instämma i mycket av vad hon sade - men provokationer ochoförskämdheter kan naturligtvis få även mig att säga något.Jag skulle vilja fråga på vilket sätt ärstorstadsfientligt.Anf. 27 () replik:Herr talman! I någon mån är storstadsfientligt. Dockkan jag inte peka på ett konkret förslag som lagt fram i dethär sammanhanget och som kanske skulle kunna tolkas som storstadsfi-entligt. Men man kan väl ändå konstatera att i de politiska beslutandeförsamlingarna runtom i landets storstäder är det numera sällsynt attCenterpartiet finns representerat.Anf. 28 () replik:Herr talman! Det en snabb och lite provisorisk reträtt från CarinaMoberg. Hon har inga konkreta förslag att peka på där harvisat sig vara storstadsfientligt. Jag vill nog anbefalla attvara något försiktigare med orden, för att låna ett uttryck från min förrepartiledare. Jag tror att debatten i trafikutskottet och här i kammaren mårväl av att vi undviker schabloner och fula retoriska trick när man ens kaninte peka på ett enda konkret exempel på det man anklagar ett parti föratt vara.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! står inför den största satsningen på infrastrukturnågonsin. I den långsiktiga infrastrukturplaneringen för 2004-2015 sat-sas inte .