prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — Jag har full förståelse för att statsrå-det inte vill diskutera i sak med mig. Det får vi tanågon annan gång. Vi kanske kan ta det efter den 1oktober.Låt mig hoppa till ett annat landsting. Jag tyckersynd om landstingspolitikerna på många håll. Jag tarupp , för det har jag gått igenom. Sö-dermanland hade 2002 ett underskott på 93 miljonervarav 31 var aktieförluster. får de enligtprognosen en förlust på . är pro-gnosen minus 66 miljoner och minus 95miljoner. är prognosen minus 110 miljoner.Detta är underskott som man går in i med öppnaögon, ungefär som tvinga-des, enligt min mening, gå in i det. Där har man ,trots skattehöjningar, en väldigt underbalanseradbudget. Detta är inte bra, och det är statsrådet och jagöverens om i grund och botten. Jag stöder inte hellerden politiken, att man har de här underskotten. Vimåste se till att landstingspolitikerna sköter sig på detsättet att de inte vältrar över skulder på våra barn. Påden punkten är vi överens.Frågan är vad man kan göra åt detta. På denpunkten är jag bekymrad över att regeringen inte görmer när det gäller de förslag som mina meddebattörerfrån lägger fram, nämligen att öppna förmer strukturella åtgärder - mera effektiviseringar ochmera självstyre inom landstingen. Jag tror nog att detinte bara är en penningfråga utan också en organisa-tionsfråga. Det är tungrott inom många landsting närdet gäller att på bästa sätt ta vara på varje krona.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att inte i det som antydde i sitttidigare inlägg om ifall landstingen behövs. Jag gerett rakt svar på den frågan. Jag är övertygad om attdet är nödvändigt med en demokratisk politisk orga-nisation på regional nivå för att styra svensk sjukvård.Om vi ska ha en solidariskt finansierad sjukvård, endemokratiskt styrd sjukvård så är det nödvändigt. Jagtyckte att det låg inbyggt i inläggatt man ville gå i en annan riktning, mot en mer för-säkringsmässig lösning på problemen.Jag kan försäkra att den svenskasjukvården står sig väldigt bra vid internationellajämförelser, både kostnadsmässigt, effektivitetsmäs-sigt och när det gäller kvalitet. En demokratiskt styrdsjukvård är någonting som är oerhört centralt förframtiden.Ansvarsutredningen tittar nu på vilka utmaningarvi står inför när det gäller strukturen i sjukvården. Därska man vända och vrida på alla stenar. Jag har varitinne i en konkret sådan diskussion med Värmlandsläns landsting under den gångna mandatperioden. Därtog man tuffa strukturbeslut som var nödvändiga, intebara av ekonomiska skäl utan också av kvalitetsskäl.Det medförde att man fick ordning på ekonomin. Detbetalade sig inte för de ansvarstagande partierna ivalet. Men jag hoppas att de som sitter i majoritet iVärmland känner ett ansvar för att man inte river upphela strukturreformen.Det är tufft att göra någonting åt sjukvårdsstruktu-rerna. Den medicinsk-tekniska utvecklingen rusar iväg och man kan göra så mycket mer på kortare tid.Då måste man också ge sig in i strukturerna.Vi har sett det som nödvändigt att tillskjuta ytter-ligare resurser . Det innebär inte att det blirguld och gröna skogar för landstingen, tvärtom.Landstingen står inför den tuffa uppgiften att brytakostnadsutvecklingen. Men vi underlättar genom attvi skjuter till ytterligare medel . Det är litebeklagligt när i sitt budgetalternativförutspår en neddragning av anslagen till kommun-och landstingssektorn med 2 ½ miljarder. Det skulleytterligare förvärra förhållandena och försämra förut-sättningarna att klara den här nödvändiga kostnads-dämpningen och omstruktureringen.Det har talats om alternativa driftsformer. Att mantecknar kontrakt med primärvårdscentraler, med pri-vata distriktsläkarcentraler, som man har gjort iVästmanland har jag inga som helst problem med.Det jag har problem med är om vi säljer ut dengrundläggande sjukvårdsstrukturen och öppnar uppbakvägen för försäkringslösningar. Det vill jag intevara med om. Det förändrar grunderna för enrättvis och jämlik sjukvård i landet. Naturligtvis kanman utnyttja alternativa driftslösningar i olika sam-manhang inom sjukvården och inom kommunerna,men inte i den grundläggande sjukvårdsstrukturen -sjukhusstrukturen.Anf. 32 ():Herr talman! Vi kan börja med några kommenta-rer med anledning av det statsrådet säger om försäk-ringslösningar och landstingens vara eller icke vara.Det är min och Moderata samlingspartiets inställningatt hälso- och sjukvården ska vara gemensamt finan-sierad. Vi har ett gemensamt ansvar för att bära dekostnader som en god hälso- och sjukvård för medsig. Sedan kan vi organisera hur vi tar in pengarnaoch hur vi för ut dem till de människor som är i behovav dem. Det kan finnas olika lösningar för det.Vi säger också att vården ska vara demokratisktstyrd, i och med att det är riksdag som skafastställa under vilka förutsättningar man ska bedrivaden och vilka ramregelverk som ska gälla. Det är iallra högsta grad en demokratisk styrning.Statsrådet gör sig till en vän av landstingen ochsäger sig värna det kommunala självstyret. Han sägerockså att man ska ge sig in i strukturerna, för det ärdär de långsiktiga lösningarna och greppen måste tasför att man ska hitta en hållbar lösning. Och detkommer från det parti som lägger fram förslag avtypen stopplagar mot försäljning av sjukhus! Menvissa strukturer ska det tydligen inte vara tillåtet attge sig in i. Det är ju konsekvensen av vad ni säger.Här kan vi än en gång se att man föreslår en sak,säger en annan sak och sedan beskriver en tredje. Detär väl dags att börja leverera utifrån den verklighetsom ändå är!Värna det kommunala självstyret, hör vi ofta i denhär kammaren. Jag tycker att vi ska lyfta fram två nyahonnörsord: medborgarna! patienterna!Det är det perspektivet man måste ha, inte organisa-tioner och strukturer till varje pris.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Att värna det kommunala självstyretär väl förenligt med och ligger helt i linje med attvärna patienterna och medborgarna. Det kommunalasjälvstyret är ett uttryck för medborgarnas vilja attlösa vissa välfärdsåtaganden gemensamt.När jag lyssnar på tycker jagfortfarande att det kommer att segla upp en väldigpolitisk konflikt mellan de partier som står för viktenav en demokratiskt styrd organisation för sjukvårdenpå regional nivå och , som uppenbarligen- om jag tolkar rätt - är inne på attavskaffa hela den demokratiskt uppbyggda regionalaorganisationen för svensk sjukvård. Det kan bli enganska spännande politisk debatt under kommandeår, som knyter an till arbete.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:373 om skat-teutjämningen i StockholmAnf. 34 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att ska få ettkommunalt skatteutjämningssystem som främjar båderegional balans och tillväxt som Stock-holmsregionens särskilda situation beaktas.Under 2001 tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté med uppgift att utreda vissa frågor rörandedet kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet.De grundläggande principerna för systemet ska dockligga fast. Syftet med systemet är att skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommuner respektivelandsting att bedriva sina verksamheter. Det förutsät-ter dels en långtgående inkomstutjämning, dels enlångtgående kostnadsutjämning.I utredningens direktiv ingår bland annat att ana-lysera om målen för utjämningssystemet uppnås i dendel som avser utjämning för strukturella kostnads-skillnader och se över möjligheterna till förenklingarav systemet. Kommittén är oförhindrad att göra andraanalyser och lämna andra förslag rörande statsbi-drags- och utjämningssystemet som anses vara moti-verade. ska kommittén re-dovisa sina slutsatser till regeringen.Jag avser inte att föregripa arbetet i kommittén.Ett ställningstagande från regeringens sida kommeratt göras först efter att kommittén redovisat sitt be-tänkande och frågan har beretts.Anf. 35 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret och hoppas få en intressant diskussion kring dessafrågor.Först vill jag deklarera att vi självklart behöver ettskatte- och kostnadsutjämningssystem. Vi behöverhjälpa varandra i för att få en likvärdig servi-ce och omsorg i hela landet. Jag säger detta för attmarkera att den nidbild som ofta sprids av Socialde-mokraterna inte är sann; senast påstod att bland annat vill avskaffaden här typen av system. Jag ser från gamla uttalan-den att även har spridit den nidbil-den.Den kritik vi har är att nuvarande system inte ärbra. Det fungerar dåligt, och vi vill därför ha ett sy-stem som mer bygger på en statligt finansierad ut-jämning. Problemet med dagens system är att detskapar spänningar inom landet. Vi får en debatt därvissa kommuner upplever att de betalar pengar tillandra kommuner. Man upplever att det som mansparat ihop i sin kommun i stället går till andra kom-muners satsningar. Systemet skapar också dåligaincitament, helt enkelt dåliga stimulanser, för tillväxtoch utveckling.I höstas bad vi SCB räkna på vad dagens skatte-utjämningssystem innebär för till exempel om SCB:s prognoser håller vadgäller befolkningsutveckling och skatteutveckling.Det visade sig att fram skulle det krävasen skattehöjning med nästan i länslandsting. har skatten höjts med 1:30. Detåterstår och i höjd skatt bara för att klarade kostnadsökningar som skatteutjämningssystemetmedför för Stockholm.Vi vet av olika beräkningar att marginaleffektenför att locka till sig nya arbetsföra invånare till enkommun är liten. Den ger en mycket liten intäktsök-ning. Det finns alltså inga sunda incitament, ingensund uppmuntran, för att kommunpolitikerna ska betesig sunt. Därför måste vi få en förändring till stånd.Vi måste få ett nytt system.Det sitter, som sagt, en utredning och tittar pådetta. Jag skulle vilja fråga statsrådet : Är detrimligt med nuvarande system som skulle kunnatvinga att höja skatten medytterligare och av tio ? Är det befogat med grundläggande för-ändringar av systemet, alltså inte bara på marginalen?Jag skulle dessutom vilja fråga: Är statsrådet mot-ståndare till att skatteutjämningssystemet blir statligtfinansierat i stället för att som enbart vara en in-omkommunal angelägenhet där en kommun skickarpengar till en annan?Det handlar alltså om att utjämningen skulle skö-tas av staten via skattepengar som staten tar in. Det ärnämligen så att en låginkomsttagare, till exempel enundersköterska i , får betalaav sina kommunalskattemedel för att hjälpa männi-skor i andra kommuner i landet. Jag tycker att det ärrimligare att vi tar de pengarna från statliga skatteme-del, exempelvis från dem som tjänar över brytpunk-ten, det vill säga från höginkomsttagare. Är det rim-ligt med nuvarande system, eller är statsrådet bereddatt här säga att vi behöver förändra systemet i grun-den?Det har från statsrådets sida tidigare varit hätskautfall mot dem som påstått att en förändring är nöd-vändig. Sedan vi fick en ny majoritet i exempelvisStockholms läns landsting är dock tonen ödmjukareoch mera lågmäld. Vad beror den svängningen på?Finns inte samma problem fortfarande kvar?Anf. 36 ():Herr talman! Också jag vill redan från början sägaatt är mycket positivt inställt till ett in-komst- och utjämningssystem. Vi står bakom denuppläggningen. Den behövs eftersom förhållandenaär så olika i vårt land. Man ska kunna bo var somhelst och ändå få en god social service.Men liksom är vi väldigt kri-tiska till en hel del inslag i det nuvarande systemet.Underlåtenheten från regeringens sida att från 1998se till att korrigera en del punkter menar jag är ettmissbruk av utjämningssystemet, och det har ocksålett till den ganska våldsamma kritik som numeraäven delas av ledande socialdemokrater i tillväxtregi-onerna.Jag för min del tycker att det är bra att det intelängre än möjligt för statsrådet och Socialdemokra-terna att säga att kritiken enbart är borgerlig - liberaleller moderat eller kristdemokratisk. Den delas igrunden av ledande företrädare för Socialdemokrater-na i , med flera ställen. Det berorpå en enda sak, nämligen att omfördelningen harsådan karaktär att den omöjliggör bland annat byg-gande. I många kommuner är det inte möjligt attbygga.När man tittar på systemet förstår man hur detslår. Av samtliga län är det enbart länsom är nettobidragsgivare till dessa system. Sedanfinns också ett antal kommuner på olika håll, menlänen är det som regeringen i det här sammanhangetälskar att räkna på.Ser man även på omfattningen visar det sig attkostnadsutjämningen ökar väldigt lite. Mellan 2001och ökade den med 200 miljoner, medan in-komstutjämningen i detta sammanhang är ett mycketkraftigt instrument. Den ökade med 1,7 miljarder,alltså åtta gånger så mycket. Det är klart att det slårhårt mot tillväxtens boningar, det måste statsrådetinse. Faktum är att man brandskattar kommuner ochlandsting i , och för många kommuner är detnästan omöjligt att ta sig ur den situationen. Hur manän sparar och gnetar så får man sämre finanser genomatt utjämningsavgiften ökar kraftigt.Detta framgår också av regeringens egen proposi-tion. Jag vet inte om ni läser de egna propositionerna,men jag skulle rekommendera er att läsa den. Då serman exakt hur detta slår, alltså inte per kommun utanlänsvis. Jag menar att det är ett missbruk av dessasystem.Vi som vill ha kvar systemen har svårt att i klar-text argumentera för vad som måste göras eftersom viblir anklagade för att inte vilja ha dem över huvudtaget. Jag håller med att det är besvär-ligt för oss som är förespråkare för goda sociala lev-nadsförhållanden i hela landet när Socialdemokrater-na misstänkliggör oss på den här punkten.Slutligen, herr talman, skulle jag vilja säga att jagtror att det är farligt för regeringen att i varje frågasom vi diskuterar gömma sig bakom en utredning.Det är klart att det är ett bekvämt sätt att säga att enutredning arbetar med och datten. Den härfrågan är ytterligare en sådan där utredningen skavara färdig . I många andra frågor vän-tar man, och våra kommunpolitiker i de berördakommunerna har det utomordentligt svårt i dagensläge då de inte riktigt vet hur de ska hantera dessasvåra ekonomiska problem.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har som kommunalpolitiker levtmed detta utjämningssystem och diskussionen kringdet , och jag har i praktiken genomfört det isex sju år.Det var den socialdemokratiska regeringen som imitten av 90-talet genomförde det system vi har i dag.Man har gjort vissa modifieringar. Blandannat har man dragit ned på pomperipossaeffekten,som från början var orimlig. Pomperipossaeffekteninnebar att vissa kommuner fick betala mer i utjäm-ningsavgift än vad de fick in i skatt. Det var ungefärsamma pomperipossaeffekt som engång i tiden råkade ut för.Jag vill också säga från början att som moderatpolitiker är det självklart för mig att vi måste ha nå-gon form av utjämningssystem i landet. påÖland, till exempel, som har den lägsta skattekraften iSverige, kan självklart inte klara sina kommunalaåtaganden av egen kraft utan måste få ett tillskott tillsin kassa.Jag tycker precis som att det ärlika självklart att den utjämningen ska ske via denstatliga skatten. Den statliga skatten är progressiv ochbetalas av de människor som har större möjlighet attbetala den jämfört med kommunalskatten, som är enprocent av inkomsten.Med en statlig utjämning betalar höginkomsttaga-re i de kommuner där man har en högre skattekraftgenerellt till kommuner som har en lägre skattekraft.Det känns för mig betydligt smakligare än att lågin-komsttagare i de kommunerna ska betala en procen-tuell skatt.Det är bra att det pågår en utredning om de saker-na och att den ska presenteras , och jag förståratt det kan vara svårt för statsrådet att yttra sig i detaljom det. Men jag har också förstått att det bara ärkostnadsutjämningen som man har möjlighet att dis-kutera i utredningen. Är det inte så vore det intressantatt höra om man kommer att lägga fram förslag vadgäller inkomstutjämningen.Jag ska bara nämna en siffra. Det är från min egenhemkommun, som är väldigt hårt drabbad av detta.Om en nyinflyttad person till min hemkommun tjänarungefär får kommunen in ikommunalskatt från denna person. Av dessa 50 000kr får den behålla 300 kr.Det är naturligtvis en fullständigt orimlig situationi ett läge där man vill ha expansion och utveckling.Det finns inget kommunalt incitament över huvudtaget att beivra en inflyttning i den här typen avkommun. Min hemkommun är inte ensam om detta.Det är många kommuner i som drab-bas på samma sätt.Det är också rätt markerande att nästan avkommunalskatten i genomsnitt i gåråt till inkomstutjämning av olika slag. Dessutomanser mitt parti att det strider mot grundlagen. Tyvärrhar det inte blivit prövat . Man har intebeviljats prövningsrätt i de högre instanserna. Mendet vore intressant att få det prövat någon gång.I morse hörde jag som klagadepå och kostnads- och inkomst-utjämningen. Det är naturligtvis roligt att även desocialdemokratiska toppolitikerna börjar förstå pro-blemet. Jag hoppas att det även ska genomsyra deförslag som kommer i höst.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill börja med att understrykadet var inne på. anser attdet behövs någon form av utjämning för att allakommuner i ska få förutsättningar att gekommunal service till medborgarna.Min fråga till statsrådet är: Har den pågående ut-redningen mandat att se över kostnadsskillnaderna? Isvaret till interpellanten menar statsrå-det på att det direktivet finns. Jag återkommer tillvarför jag anser att den frågan är högst väsentlig.Skatteutjämningen bygger på att utjämna in-komster och kostnader. Precis som harvarit inne på skapar systemet betydande pro-blem hos kommunerna. Först och främst är det till-växthämmande.Jag menar att det straffar sig att öka befolkningen,att få människor i arbete och att arbeta preventivt föratt förebygga sjukdomar etcetera. Det finns en radproblem i detta system.Det slår hårt mot kommuner som hamnar i en till-växtfas. Det handlar inte bara om kommunerna iStockholms län. Det ser vi exempel på också ute ilandet.Systemet beaktar inte alla kostnader. Det är fram-för allt storstadsregionernas problem med höga kost-nader för löner och lokaler och det allmänt högakostnadsläget som inte beaktas.I dessa budgettider kan flera kommuner konstate-ra att de har problem med sina budgetar. De når intebalanskravet.I min egen hemkommun är prognosen för år i underskott. Vad gör man då?Man kan välja att försöka gå skattehöjningsvägen,vilket många har upptäckt. De menar att det drabbarlåginkomsttagarna i kommunerna. påverkardet också socialnämndernas budgetar.Om skatterna höjs i många kommuner påverkardet också den generella nivån så att man hamnar inågon form av ond cirkel.Det andra alternativet, som vi ser en rad kommu-ner göra, är att sälja mark. De säljer mark för att bätt-ra på finanserna och klara balanskravet. Jag skullegärna vilja höra statsrådet uppfattning om det.Vi kan konstatera att försäljningen av mark förbostadsbyggande har felaktiga incitament. Man säljerinte primärt för byggande utan för att klara balans-kravet. Det skulle jag gärna vilja höra statsrådetsuppfattning om.Det tror jag säkert att statsrådet skulle säga nå-gonting om, med tanke på det svar som getts att haninte kan beröra utredningen. Incitamentsstrukturen isig är skadlig. Den påverkar också boendet och byg-gandet framöver.Mina frågor till statsrådet är: Har utredningenverkligen mandat att beakta alla kostnadsskillnader?Är det rimligt att kommunerna ska sälja mark för attklara balanskravet och underskotten på grund avutjämningssystemet?Anf. 39 ():Herr talman! Jag kunde inte låta bli att gå upp idebatten av den anledningen att jag förstod att manskulle använda Socialdemokraterna i Stockholmsre-gionen som exempel och säga att nu helt plötsligt harSocialdemokraterna i svängt.Jag vill påstå att de inte har gjort det.Vad vi tycker att inkomstutjämningen är båderättvis och solidarisk. Vi ska fortsätta att ha en in-komstutjämning. Vad vi har kritiserat och alltjämtkritiserar är en del av kostnadsfaktorerna som inte tartillräckligt stor hänsyn till just storstädernas behovoch situation.Det gäller till exempel kollektivtrafiken och vår-den av psykiskt sjuka. Vi tycker att det läggs storbetoning på kallortstillägg och de långa avstånden.Det är där som vi vill vara väldigt tydliga. Det är desakerna vi vill diskutera. Inkomstutjämningen har intenågon från kritiserat. I så fall harman missförstått vad vi har sagt.Det finns en intressant sak. Ni efterfrågar reger-ingens och Socialdemokraternas förslag om man kangöra detta via statsbudgeten. Jag är inte säker på ska göra så. Jag skulle vilja fråga er från denborgerliga kanten: Har ni med någonting i era förslagtill skuggbudgetar om att finansiera inkomstutjäm-ningen över landet?Det vore väldigt intressant om ni redovisade detta.Argumentet kommer igen i debatten.Men aldrig någonsin har jag sett några förslag att nifaktiskt vill göra det och på vilket sätt det i så fall skafinansieras. Var man ska ta pengarna för att finansieraförslagen? Det skulle vara intressant att se i så fall närni har gjort det.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Det är en omfattande debatt det här.Ni får mig inte till att ge mig in någon sakdiskussionom utjämningssystemet. Jag har många uppfattningar.Jag kan försäkra er det. Men sitter det en parla-mentarisk kommitté. Jag vet hur känslig den här frå-gan är.Det sitter en parlamentarisk kommitté som jaghoppas kommer fram till ett förslag som har någor-lunda bred politisk acceptans. Om jag nu går in idebatten kan jag bara ställa till det för utredningen.Jag har förtroende för partiernas representanter i denstatliga utredningen om utjämningssystemet.Utredningen är fri att både diskutera kostnadsut-jämningen och tekniken när det gäller inkomstutjäm-ningen, och . Den ärockså fri att gå igenom de olika faktorerna som kost-nadsutjämningen är uppbyggd kring.Om jag har förstått saken rätt - och jag håller mignågorlunda informerad - är det ett ambitiöst arbetesom nu bedrivs i utredningen för att ta fram ett för-slag till . Vi måste nämligen genomföraett nytt utjämningssystem från . Dåupphör de fasta införandetilläggen, som för betyder 2005.Detta måste alla partier känna ett ansvar för att syihop, så att vi får fram ett förslag som är någorlundahållfast.Jag viker inte från grunderna, och det sade jag imitt svar också, det vill säga en långtgående inkomst-utjämning och en långtgående kostnadsutjämning.Sedan kan man naturligtvis diskutera utformning ochteknik. När jag säger långtgående inkomstutjämningär det utifrån att skattekraften varierar så oerhört överlandet. Det gör den även i den region där vi befinneross. Ta ytterpolerna och ochjämför de två kommunerna i skattekraft! Botkyrkaskulle ju ha behövt ha en kommunalskatt som varnästan dubbelt så hög som om vi inte hadehaft inkomstutjämningen för att kunna bedriva unge-fär samma verksamhet. Hade vi inte haft inkomstut-jämningen så hade kunnat ha enkommunalskatt som var 4 ½ kr lägre än riksgenom-snittet. Inkomstutjämningen spelar en stor roll för attvi ska kunna ha någorlunda likvärdiga förutsättningari hela landet att klara de grundläggande välfärdsåta-gandena.Det har pratats mycket om tillväxten. Det ingår idirektiven till utredningen att titta på om systemetbeaktar de kostnader som följer med en snabb befolk-ningsökning . Det står uttryckligen idirektiven precis hur man ska väga in den motsattasidan, alltså en dramatisk befolkningsminskning un-der en kort tid.Jag är angelägen om - nu ska jag vara försiktig -att kostnadsutjämningen så långt som möjligt byggerpå opåverkbara strukturkostnadsskillnader mellankommunerna. Man ska försöka undvika system sominnebär att kommuner kan manipulera med kostna-derna och därmed få ut mer av systemet.Jag har alltså sammantaget fullt förtroende för ut-redningens möjligheter att arbeta fram ett förslagefter remissarbetet, där jag kommer att se till så attalla landets kommuner får möjlighet att debattera ochengagera sig i denna fråga. Det ska då vara ett förslagtill som också har en någorlunda hyggligpolitisk majoritet.Anf. 41 ():Fru talman!