prot · GQ0944 · 2003-01-22 00:00:00 — Jag kan hålla med åtminstone i ett avseende, och det är att defrågor som diskuteras i konventet och som så små-ningom ska bli föremål för beslut i Europeiska rådetskulle kunna få en större plats här i . Om jagsom riksdagsledamot skulle ge ett råd till talmannenkunde det vara att man i stället för att diskutera sam-mansatta eller särskilda utskott, som det kommer attdröja länge att få i arbete, skulle kunna anordna enpartiledardebatt om konventsfrågorna. Man kundelåta våra representanter i konventet redovisa sin synoch ta upp en debatt kring detta, för att nu vara litepraktisk så här inledningsvis. Den debatten är viktig,och det vore bra om vi kunde föra den i riksdagen.Jag har många synpunkter på den slutsats somGöran drog. För mig framstår det inte så attvi ska stärka rådets ställning i Europeiska unionensvanliga arbete. Att det är rådet som ska fatta beslutenär en självklarhet, men vi får större öppenhet gent-emot medborgarna och större möjlighet att få enfolklig legitimitet, om vi väljer att också se till attkommissionens möjligheter att arbeta inte urholkas.Man börjar vidare känna igen . Allanoterade vi med vilken ödmjukhet han beskrev Sveri-ges situation. Jag börjar nästan fundera över om hansjälv tror på den bild av som han ger, för i såfall är värre ute än vad jag egentligen trodde.Se till exempel på utbildningen! Visst är det braatt fler och fler kommer att kunna gå till högre utbild-ning. Det är ett mål som jag utgår från att vi alla har.Men man ska inte förringa värdet av de år när mangår i , i gymnasiet och i den högre utbild-ning som man väljer. Den utbildning man får ska varaav god kvalitet, och man ska få de kunskaper somkrävs för att man ska kunna forma ett bra liv för sigsjälv. Att på det sätt som gjorde nästanföraktfullt förringa värdet av detta tycker jag är väl-digt illa.Jag själv, och många andra harbåde i valrörelsen och i andra sammanhang talat omvikten av att se till att de dåliga resultaten i grund-skolan förebyggs. Målet måste vara att alla elever skalämna med de kunskaper som de behö-ver. Om resultaten sedan ska kunna bli bra i gymna-sieskolan får det inte vara fråga om att urholka detsom krävs. Det är inte heller fråga om att, som varaktuellt , intagningskraven för högre utbild-ning ska urholkas.Men detta bekymrar mindre änkvantiteten. Det är dags för lite eftertanke.Jag tycker vidare att skulle hållasig lite för god för att först beskriva en felaktig bildav ett partis politik och sedan börja debattera motdenna felaktiga bild. Visst behövs det en skatteutjäm-ning. Visst måste vi se till att de kommuner som intehar en egen skattekraft som räcker för att klara deuppgifter som de är ålagda inte minst av , men detta är rimligen en gemensam uppgiftför oss alla runtom i landet, en nationell uppgift.Det som vi säger är att skatteutjämningen ska kla-ras av staten. Det ska inte vara en skatteutjämning därman tar från vissa kommuner eller snarare från derasinvånare, inte minst från deras låginkomsttagare, ochger till andra kommuner. Vi ska i stället se till attstaten tar på sig den här uppgiften. Ingen kommunkommer att förlora på en sådan förändring. Detta ärden verkliga beskrivningen av moderat politik, inteden falska bild som målar upp.Herr talman! Låt mig hoppas att det går att åstad-komma en fredlig lösning av krisen i . Det kräveratt utan dröjsmål helt och fullt upp-fyller de krav som ställts av FN. Om den eniga säker-hetsrådsresolution som drevs fram leder tillatt förmåga att tillverka och använda massför-störelsevapen elimineras, vore det en viktig seger förfreden och friheten, men måste vi beredaoss på att en militär aktion kan bli nödvändig. Regi-men i utgör ett hot mot hela världen. SaddamHussein får inte ges tillfälle att hota omvärlden medmassförstörelsevapen. Det är därför viktigt att FN:ssäkerhetsråd nu ser till att sist och slutligentvingas uppfylla de villkor som FN satt upp sedanlång tid tillbaka.Låt mig i det avseendet ge beröm.Det är bra att han i den här politiska och moraliskabalansgången väljer samma sida som jag.Men om regeringen har varit merklarsynt i sin utrikespolitik, är skygglapparna fortfa-rande på i inrikespolitiken. Uppenbarligen lever Soci-aldemokraterna fortfarande i tron att tillväxt och jobbär något som kommer av sig självt. Det var ju det somframgick av resonemang , liksom att höga skatter och mycket politik är enförutsättning för välfärd.I själva verket är det, som de senaste decenniernavisat, tvärtom. Det var också detta som kunde peka på i den bild som gavs av Riksda-gens utredningstjänst av hur utveckling harsett ut jämfört med andra länder.Den förra mandatperioden såg ljus och bra ut, ochdet höll i sig ända fram till . Den var prägladav en konstgjord högkonjunktur som gjorde att re-geringen öppnade utgiftskranarna rejält, men samti-digt underlät man att genomföra de reformer somskulle ha kunnat ge de fler jobb som i sin turskulle ha gett högre tillväxt och skattebetalarna valutaför deras skattepengar.Nu kommer notan, och den ska som alltid betalasav hushållen. När januarilönen betalas ut om någradagar kommer de största höjningarna av kommunal-skatten på att leda till att de svenskahushållen får dra åt svångremmen. Dessutom slårfastighetsskatten åter till. Många familjer och pensio-närer som hade behövt större marginaler får se demarginaler som de har krympa ytterligare.Är det någon som tror att det blir bättre av att depolitiker som inte kunnat ge valuta för de höga skattersom vi redan betalar tar ut ännu mer av medborgarna?För trots alla löften i valrörelsen ser vi ju nu att tilloch med en av statens mest grundläggande uppgifter,att skydda människor till liv och egendom, sviks.Runtom i landet läggs närpolisstationerna ner. I Da-larna planeras en nedläggning av 14 av de 17 närpo-lisstationer som finns. Skatten höjs, men polisernaförsvinner.Men varför betalar vi då så mycket i skatt och fårså lite ut av det? Det var en fråga som jag fick i val-rörelsen av en kvinna i vuxenutbildningen i Karlskro-na, och det är en mycket relevant och viktig fråga. förleds att tro att svaret är att det ska tas ut ännumer skatt, men det leder bara till en negativ spiral.Svaret är att skatterna betalar att fler och flerinte arbetar. De betalar för sådant som människorsjälva hade kunnat göra mycket bättre om de hadehaft råd.Varje dag går uppemot en och en halv miljonmänniskor inte till jobbet. Hundratusentals saknar ettarbete att gå till, därför att företagandets villkor är fördåliga och skatten på jobb för hög. Åter hundratu-sentals är sjukskrivna, många därför att vård ochrehabilitering dröjer, många därför att livet inte gårihop utan blir ett ekorrhjul och alltför många därföratt systemen missbrukas på det ena eller andra sättet.De senaste årens exploderande utveckling avsjukskrivningar och förtidspensioneringar kostar i dagvarje hushåll i genomsnitt -! Till det kommer självfalletvärdet av allt det arbete som inte blir utfört. Samtidigtslår de ännu högre skatterna ut ännu fler jobb. Detstartas för få nya företag när beskattningen av arbete,företagande och investeringar är för hög. Det blir inganya jobb utan nya och växande företag, och färre jobbbetyder ju färre skattebetalare.Man behöver inte vara finansminister för att kun-na räkna ut att om allt färre arbetar som alltfler är borta från jobbet, måste färre och färre försörjafler och fler. Det är denna utveckling som gör attKonjunkturinstitutet räknar med fortsatta kommunal-skattehöjningar under nästa och nästa och sedan nästaår. Det är denna utveckling som måste brytas.Herr talman! Även om inte regeringen vill se detbreder nyfattigdomen ut sig över vårt land. får mindre och mindre kvar att leva av. Beroen-det av politiken växer. De offentliga transfereringssy-stemen ersätter också den trygghet som borde byggasgenom hushållens förmåga att själv spara. De offent-liga systemen låser fast människor i olika beteenden.Det blir naturligt att kalkylera med ersättningar, dagaroch perioder. Det lönar sig att vara systemsmart.Andra eller tredje barnet måste komma efter en visstid för att föräldrapenningen ska vara hög. System-smart - det blir tyvärr, och är sannolikt, ett modeord.På kort sikt kanske det lönar sig. På lite längre siktfår ju alla betala genom höjda skatter och ökat bero-ende. Den trygghet som kommer ifrån att vara smartinom systemen är ju skenbar. Den utlovade trygghe-ten låser i stället fast tusentals och åter tusentals män-niskor i strukturer som de själva inte rår på och somsnabbt blir svåra att ta sig ur. Trösklarna ut ur bi-dragsberoendet är för höga medan lönsamheten föreget arbete är för låg. Tänk själv efter: Vad är detkvällstidningarna framför allt skriver om på löpsed-larna när det är dags för budgetbeslut? Så här blir dinekonomi . Det handlar ju om vad vi beslutarom och vad regeringen föreslår . Det hand-lar mindre om vad människorna själva kan åstad-komma med sina liv.När man talar om problemet med att allt färre somarbetar har att försörja alltfler som inte arbetar blir detlätt mycket siffror och stora perspektiv. Men det kanuttryckas mycket enklare.Jag läste en insändare i . Den var skriven av en 42-årig man i Malmö.Han skrev så här: Jag har jobbat oavbrutet medkorta semestrar. Aldrig sjukledig, inga hål i tändernaoch inga bidrag. En som håller i gång utannågot större väsen. Det är slut . Dagens Sverigeförväntar sig ingenting av mig. Inga incitament, ingamorötter finns för att söka arbete. Vilken politikertalar om att ge till den som arbetar och betalar skatt?Min drivkraft har alla år varit en stark inre röst somsagt att det är roligt att jobba, att man ska dra sitt stråtill stacken. Rösten har tystnat efter åratals prat omatt rika inte ska gå före, att pappor ska vara hemmamed sina barn, att städjobb är pigjobb och att sabbats-år är bra. Det här är inget skämt. Jag är den nyesvensken. Politikerna har äntligen fått som de vill. Dehar tystat de strävsammas inre röst.Den uppgivenhet som insändaren ger uttryck förgör mig mycket oroad, därför att den delas, i helt ellerdelt, av tusentals och åter tusentals andra människorsom håller på att tappa lusten att göra rätt för sig. ger upp, en del blir systemsmarta, en del väljerden svarta ekonomin och alla förlorar.Herr talman! Det är dags att ta det arbetande fol-kets parti, att väcka liv i de värderingar som gjorde attSverige reste sig ur fattigdomen och blev ett av värl-dens rikaste länder. behöver en politik sominte kräver mer och mer av dem som kämpar ochsliter utan som belönar arbete och företagande. Dåkan vi vända dagens negativa spiral till en positiv.Fler och fler som arbetar kan försörja färre och färre.Välståndet ökar. Skatterna kan sänkas, och skatte-pengarna räcker till för det viktiga som måste lösasgemensamt.Sverige behöver en rad politiska reformer för attekonomin ska fungera bättre: skattesänkningar, färreregleringar på arbetsmarknaden och ett friare företa-gandeklimat. Och vi behöver naturligtvis införa dengemensamma europeiska valutan, euro. Den 14 sep-tember avgörs om fullt ut ska vara med ochbygga det nya som ger fred och ökat välstånd.Euron är en del av den europeiska unionens grund-tanke: att skapa beständig fred genom att riva barriä-rer och gränser mellan länder och mellan människor.Medlet är en gemensam marknad med fri rörlighetoch fri handel, och jag tror att de flesta egentligen kaninse att på en gemensam marknad med fri rörlighetoch fri handel är det också naturligt med en gemen-sam valuta. Att införa euron ger ökat infly-tande som det underlättar handel och för-bättrar förutsättningarna för en god ekonomisk ut-veckling.Herr talman! Det är dags att samla människorkring ett nytt , ett som hittar tillbakatill de värden som var grunden för att gickfrån fattigdom till rikedom. Det handlar om att släppaloss den kraft som finns i varje människa. Det handlarom att ta till vara människors initiativkraft och för-måga att arbeta och att ta ansvar. Det handlar om attbelöna arbete, kunskap och företagande. Det kräveren politik som gör att det lönar sig att arbeta och attdet lönar sig att anställa, en politik som gör det möj-ligt för människor att forma sina egna liv. Det kräverpolitiker som vågar tala om arbetsmoral, om sträv-samhet och om möjligheten att bygga en egen eko-nomisk trygghet.Anf. 27 Statsminister ()replik:Herr talman! har tillsammans med Dan-mark världens högsta sysselsättningsgrad. Vi är detland som arbetar mest, enkelt uttryckt, män och kvin-nor. Vi har haft fallande kostnader för socialbidrag desenaste åren - kraftigt fallande.Jag skulle vilja veta från , efter att halyssnat till honom: Vilka bidrag ska sänkas? Vilka ärdet som ligger andra till last? Därför att det var ju enförfärlig litania som han läste upp här från talarstolen.Tala också om detta, och tala inte bara om dinasänkta skatter!Anf. 28 BO () replik:Herr talman! Det som mest ligger människor tilllast är att politiken inte klarar sina uppgifter. må göra en skönmålning av - det varju vackert att höra det, det var som en högtidsdag, enavslutning, när ministern själv talar för sina medar-betare och regeringskolleger om hur fint man hargjort - men så är ju inte sanningen. Det vet vi alla.Då är frågan: Vad är det som har orsakat de härproblemen? Jo, det är naturligtvis att det som är denyttersta kraften i varje samhälle har urholkats. Denyttersta kraften är varje människas egen kraft.För mig som har små barn - en dotter som harbörjat lära sig att tala och har kommit fram till detdär "säll", alltså "kan själv" - står det klart att detfinns en obändig kraft hos varje barn. Förmågan kanvara olika - hos en del är den mindre, därför att dehar råkat ut för någonting, tidigt eller under livet -men den finns där, och det är den vi ska ta till vara.Det är därför politiken ska bli mindre men samti-digt klara sina uppgifter. Det är därför vi ska släppaloss initiativkraften för företagen, för att öka och föratt se till att företagen stannar i . Det gäller attfå tillväxten att blomstra och att vi inte längre skahalka efter som vi har gjort med den politik som Gö-ran har stått för. Det ger oss utrymme attännu bättre kunna ta hand om dem som behöver detgemensamma stödet, för vi kommer ju alltid att råkaut för, i våra liv, en del mer, en del mind-re, att den egna förmågan sviker. Men förutsättningenför att klara detta är ju att vi har en ekonomi somväxer och att människor jobbar.Låt mig fråga : Hur ser du på detfaktum att uppemot 1 ½ miljon människor, fler ännågonsin, inte går till jobbet ? Orden är nogså vackra, men handlingarna talar för sig själva. Detär ju som det här har utvecklats.Anf. 29 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag har sagt det: Rehabiliteringen ärför dålig. Den ska och kan förbättras - självklart.Samtidigt är det så att jag har mött dessa medelålderskvinnor som har problem med sina axlar. Så ser det ut - i ett land där människor arbetar.I andra länder i förtidspensionerar man raktav, tidigt, redan . är det land därvi arbetar mest, och det är detta som Bo Lundgrenstår och talar om som om vi latar oss och lever påbidrag!I vilket annat land arbetar man mer än i ,, och vilka bidrag är det som Moderater-na ska sänka? Tala om det, annars blir ju skatteretori-ken fullständigt meningslös!Anf. 30 BO () replik:Herr talman! Visst är det så att många, inte minstkvinnor inom den offentliga sektorn, har slitit hårtoch fått förslitningsskador. Då gäller det för oss att setill att de får rehabilitering snabbt. Men det jag inteförstår är varför det nu plötsligt blir aktuellt att talaom och fundera kring samordning och andra åtgärder.Det har vi andra talat om . I fem års tidhar sjuktalen exploderat, med mänskligt lidande sombakgrund till stor del.Men det handlar också om den offentliga sektorn.Det visar alla undersökningar som har gjorts. Enskil-da arbetstagare, vårdbiträden och andra, känner att deinte har något inflytande över sin arbetssituation. Låsinte in människor med en enda arbetsgivare! Ge män-niskorna rätten att välja, att forma sin vardag. Jag harhört att man i nu ska cent-ralisera besluten om vården i stället för att decentrali-sera dem.Vem är bäst på att ge människor en bra vård, Gö-ran ? Är det läkarna, vårdbiträdena, sjukskö-terskorna? Eller är det politikerna? Självklart är detde som jobbar i vården. Ge dem den tillfredsställelsesom gör att de också mår bättre och bättre klarar attorganisera sin vardag. Det är det som är väsentligt.Min kritik gäller det politikerna skapar, nämligenincitament att vara systemsmart, det som skapar dendär känslan vi känner till från attitydundersökningar.Många människor känner: Jag betalar så mycketskatt, så låt mig vara ledig även om jag bara är trött.Det ska man inte vara. Det borde vi hålla med om.Vi vet också att läkare kanske sjukskriver utan atttänka på patientens bästa på lite . Vi harsagt det tidigare. Ni inser det . Allt detta måste vikomma till rätta med.Det viktiga för mig är att det ska löna sig bättre attarbeta. Det borde också vara det viktiga för GöranPersson, men för honom är makten och politikenviktigare än människan. Det ska inte bli sämre att blisjuk. Tvärtom ska man lättare kunna få behandlingsnabbt. Men det ska bli mer lönsamt att arbeta, merlönsamt att vara företagare. Tillväxt, standardökningoch välstånd - det är det jag vill se.Anf. 31 () replik:Herr talman! säger att det ska lönasig att arbeta. Ja, det borde göra det. Ett sätt är atthöja lönen. Det är också möjligt. Eftersom Bo Lund-gren är så besjälad av att det ska löna sig att arbeta såutgår jag från att och ärbesjälade också av möjligheten att kunna höja delöner som är för låga. Då tänker jag på de kvin-nolöner som dominerar inom både privat och offent-lig sektor, som är satta inte utifrån det viktiga arbetesom görs utan utifrån en diskriminerande syn påkvinnor. Vi borde vara överens i den frågan, BoLundgren och jag, men jag har inte hört någonting omlönehöjningar.Jag har i den här replikväxlingen inte heller hörtnågonting om vilka bidrag som ska sänkas. Jag lyss-nade på replikväxling med GöranPersson och jag har samma frågor. Skattesänkningarska det bli, och som genom ett under ska detta ledatill att allt som är dåligt plötsligt blir väldigt bra. Dåska många försörja fler, i stället för att det är få somförsörjer många.Men var ska pengarna tas? Vilka bidrag ska sän-kas? Vi diskuterade det i valrörelsen, och det kominte fram några svar då heller. Det är väl ett av skälentill att backade. Folk trodde inte på dethär. Men tala om: Vilka bidrag ska sänkas? Hur skavi gemensamt kunna se till att kvinnor får rättvisalöner, ?Anf. 32 BO () replik:Herr talman! Statsministern behöver uppenbarli-gen hjälp med att hantera debatten. gärna upp på det, skulle jag gissa.Skillnaden mellan oss är just det som GudrunSchyman själv sade. har en politiksom leder till att färre försörjer fler. Jag vill ha enpolitik som gör att fler försörjer färre. Det är alldelesrätt uppfattat. Det är det som skiljer oss, så är det.Sedan handlar det i stor utsträckning om att låtaden som arbetar känna att det blir mycket bättre ochmer lönsamt att arbeta, att kunna växla ett för en delmindre behov av bidrag mot att man i stället får be-hålla mer pengar. Ett sådant exempel som vi ochytterligare något parti har är en andra karensdag,vilket också påverkar förutsättningarna för att kommatill rätta med sjukfrånvaron. Det är långtifrån det endaoch inte heller det viktigaste förslaget.Visst kan man växla ned bidrag i motsvarandemån som man sänker skatterna. Skulle man komma iett läge med mindre subventioner och bidrag ochsamtidigt sänker skatten så att situationen är den-samma ekonomiskt är det bra, för då har valfrihetenför människan och möjligheten att disponera sinaegna pengar ökat.Den stora möjligheten att sänka skatten ligger därni i stället väljer att höja utgifter och låta politikernata hand om pengarna. Det är när vi får fler människorsom arbetar. Varje människa som arbetar innebär juatt kostnaderna för det allmänna minskar samtidigtsom den personen bidrar genom att betala skatt tilldet gemensamma, så att skatten för var och en blirlägre. Det är det som gör att också kvinnor kommeratt ha bättre förutsättningar genom att de får behållamer av sina inkomster.Vi ska ha lika lön för lika arbete. Varför inte låtakvinnor få en möjlighet att välja arbetsgivare, ? Där man har chansen att välja arbetsgiva-re, som man har haft i , därblir också löneutvecklingen mycket bättre.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag trodde att hade lästpå så pass numera att han visste att låga löner finnsdär kvinnor är i majoritet, oavsett om det är offentligsektor eller privat. Om det vore så enkelt att vi kundeprivatisera mera och på det sättet få bort lönediskri-mineringen kanske det vore en väg. Men det lederfaktiskt inte framåt, Bo Lundgren.Men det var i alla fall bra att vi fick ett besked: av skattesänkningarna ska finansieras med infö-randet av en andra karensdag. Vad betyder då det? Jo,att de som är sjuka ska stå för kostnaden själva intebara en första dag utan också en andra dag. Vad bety-der det för till exempel en undersköterska som arbetarinom vården och går på skift och schema? Det kom-mer att innebära att hon kommer att gå till jobbetäven när hon är sjuk, precis som många gör närvi har en karensdag, . Därför står ocksåborttagandet av karensdagen högt upp på de önske-listor och i de krav som den fackliga rörelsen har. Vidriver det kravet här i riksdagen.Det är inte så att människor som är sjuka skastraffas. Vet om vad införandet av enandra karensdag skulle innebära för en undersköters-ka som jobbar på skift och schema, kanske natt? Detskulle betyda att flera dagslöner, många mer, försvin-ner för henne eller honom. Det är alldeles tydligt attBo Lundgren är ovetande om detta. Han skakar ener-giskt på huvudet här i kammaren, för han kan ju ing-enting själv säga. Dessa energiska huvudskakningarfår mig att uppmana alla som har ögon och öron: Setill att karln blir informerad!Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag beklagar att intehar någon möjlighet till replik. Vi får väl ta diskus-sionen efteråt. Men eftersom du tog upp energifrågani ditt första replikskifte med statsministern så vill jaggärna kommentera en del.Jag tycker att det är beklagligt att Moderaternaställer sig utanför nu när vi äntligen har en uppgörelseom en långsiktigt hållbar energipolitik. Det är särskiltbeklagligt, när vi äntligen har hittat en lösning sombygger på marknadens villkor och bidrag. Vi från denpolitiska sidan sätter upp mål för den framtida ener-gipolitiken, som måste vara långsiktig och hållbar.Marknaden står för att introducera de energikällorsom vi kommer att behöva framöver. Då är det kons-tigt att väljer linjen att vara i opposition.Vi vet alla, oavsett om vi är för eller emot kärn-kraft, att vi kommer att behöva avveckla kärnkraften.Vi kommer att behöva ersätta den med andra energi-källor. Jag tycker att det mest ansvariga är att i lugnoch ro introducera nya energislag, att låta marknadenoch kraftbolagen, som är duktiga på det, ta fram denya energislagen. De måste få göra det lugnt ochtryggt, så att vi inte måste snabbavveckla och hamna ipanik när vi behöver andra energislag.Vi har kommit överens med regeringen, och detger en långsiktig trygghet när det gäller energiför-sörjningen och en tydlighet när det gäller färdrikt-ningen. Det ger också en tydlig uppdelning mellanpolitikens roll och marknadens roll. Vi bygger in eneffektbörs som gör att vi klarar de toppar som finns idetta sammanhang. Och vi styr det mot grön el ochgrön energiproduktion.Det här hör framtiden till, , och jagskulle önska att den positiva syn som du i mångaandra frågor har på marknaden, och som jag upp-skattar, också skulle kunna få omfatta energipolitiken.Jag välkomnar dig i klubben att ställa om med hjälpav marknaden.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Jag är inte så ledsen över att BoLundgren inte har någon talartid kvar för att svaramed tanke på hur jag har tagit upp denhär frågan och aldrig fått något bra svar, intefrån någon moderat i alla fall.15 % av världen befolkning, vi som lever i denrika delen av världen, förbrukar av denaturresurser som förbrukas.