prot · GR0922 · 2003-10-30 00:00:00 — Man kan enklare åka över den nya genom att utnyttja den avdragsrätt för broavgifterna som man får och som inte har funnits i det danska skattesystemet tidigare. Man får också en avdragsrätt för exempelvis pensionsavgifter. Den rättar också till en annan sak. Som det har varit har fått mer intäkter än med det här systemet. Den nya överenskommelsen mellan innebär att i fortsättningen får av eftersom det är fler svenskar som jobbar i än tvärtom. De kommer att förstärka kommunerna och landstingen i . 98 (): Där fick jag nästan svar på den följdfråga som jag hade tänkt ställa. Kommunerna förlorar ju skatteintäkter på det här sättet. Det är de som ska stå för barnomsorg, skolor och äldreomsorg i regionen åt dem som jobbar i och därmed skattar där. Staten har slutit detta avtal. På vilket sätt kommer kommunerna att kompenseras med de pengar som nu får in? Jag skulle också vilja veta något om fortsättningen på det här arbetet. Detta är avtal som vi har haft med de här tre nordiska länderna. På vilket sätt tänker finansministern fortsätta samarbetet och diskussionen, både om beskattningen i och också när det gäller gränserna till och ? 99 Finansminister (): Svaret är att vi kommer att fortsätta med skatteavtalen med alla de här nordiska länderna. Det finns naturligtvis alltid saker och ting man kan förbättra. Det konkreta svaret är att de kommuner i som har många invånare som jobbar i och därmed förlorar skatteintäkter har fått kompensation via det svenska skatteutjämningssystemet. Kommunerna som sådana har alltså inte förlorat pengar på detta; däremot har svenska staten gjort det. De pengarna får vi nu i fortsättningen av . De som vi får av kommer naturligtvis att gå framför allt till kommunerna. De stärker alltså alla kommuner i landet, inte bara de som råkar finnas i . Hela kommunsektorn får del av de nya . 100 (): Jag har en fråga till försvarsministern. Man kan väl lugnt säga att Försvarsmakten är inne i en förtroendekris. Utredningar, rapporter och utvärderingar visar en bild av en försvarsmakt som inte fungerar. Alldeles för få värnpliktiga utbildas, och kärnuppgiften i försvaret, nämligen att försvara , får underkänt i en rapport från försvarsutskottet. Min enkla fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder menar ministern är de viktigaste för att bringa ordning och reda i detta så att de uppgifter har beslutat om matchar de resurser som Försvarsmakten får? 101 Försvarsminister (): , som är ledamot i försvarsutskottet, har fått en utredning som man har gjort i utskottet. Den har ännu inte hanterats av utskottet. Jag tycker att det är svårt för mig att kommentera delar i det underlaget. Däremot är det precis som jag sade till viktigt att alla, både i och ute bland svenska folket, känner att man har förtroende för Försvarsmakten, både för vad den uträttar och för hur den använder de pengar den får. Jag tror att det handlar om att ge Försvarsmakten möjlighet att genomföra de beslut som faktiskt har fattat. Det är möjligt att den teknik vi har använt inte har varit optimal. En sak som vi har skäl att bereda särskilt noga inför det kommande försvarsbeslutet är hur man ska kunna följa upp inte bara materielplanen utan också verksamhetsutvecklingen. 102 (): Jag tyckte svaret var ganska tunt. Det är anmärkningsvärt att när försvaret inte kan utföra den kärnuppgift man har, att försvara mot väpnat angrepp, så är det svar landets försvarsminister levererar: Vänta och se! Jag tror inte att du måste läsa på när det gäller rapporten. Vi vet av redovisningar, årsredovisningar och annat att den här delen inte har fungerat. Det är för få värnpliktiga och så vidare. Allt detta tillsammans bildar just den brist vi alla ser. Jag skulle vilja likna detta vid en herrelös skuta. Regeringen har inte kontroll över vad som sker, och Försvarsmakten har det inte heller. Hur ska vi i kunna fatta ett beslut på goda grunder och med rätt inriktning om ni inte kan leverera ett material som gör att vi kan fatta ett bra beslut? 103 Försvarsminister (): Den utredning som hänvisar till är en intern utredning i försvarsutskottet. Jag vill säga att jag är rätt tveksam till en del av de slutsatser som jag har hört redovisas. Däremot finns det skäl att titta på vilket underlag utredaren har haft som grund för en del av sina lite mer kraftfulla uttalanden. Jag vill också säga att vi har en godtagbar förmåga att försvara det här landet. riksdag har beslutat om en stor modernisering av vår försvarsmakt. Det är nödvändigt med tanke på att vi har haft ett invasionsförsvar. Det är inte ett sådant försvar vi behöver framöver. Däremot genomförs denna omställning i en period då säkerhetsläget i vår del av världen är utomordentligt lugnt. Därför kan man också kosta på sig att göra riktiga, stora reformer och ändå ha en förmåga att försvara landet med hänsyn till de hot som finns. Utbyggnad av 3 G-nätet 104 (): Min fråga riktar sig till och gäller den oförminskade takten i utbyggnaden av 3 G-nätet, den moderna mobiltelefonin, och de uteblivna säkerhets- och försiktighetsåtgärderna. kunde man höra att regeringen i stigande grad uttryckte förståelse för den oro som många har inför utbyggnaden. Men åtgärderna uteblev. kom en utredning som föranledde många att verkligen dra öronen åt sig, så även regeringen. Därför är min trefaldiga fråga till : Vad tänker regeringen göra för att inrätta lågstrålande zoner? Vad tänker regeringen göra för att titta över gränsvärdena på ett förutsättningslöst sätt? Tänker regeringen visa för kommunerna att plan- och bygglagsförfarandet inte är det enda tänkbara utan att försiktighetsprincip kan vara vägledande för deras beslutsfattande? 105 Statsrådet (): Jag vill först säga att strålningsfrågorna egentligen inte ligger hos mig utan hos miljöministern. Jag ska dock svara så gott jag kan utifrån mitt ansvar för 3 G-utbyggnaden. Jag och miljöministern har gjort en rad olika saker gemensamt. En sak är det uppdrag som miljöministern och regeringen fattat beslut om och som riktar sig till . De har ett tydligt uppdrag att informera om all den forskning och den kunskap vi har om strålning. En annan är det lagförslag som ställt sig bakom och som gäller från och med , det vill säga att enskilda kommuner nu har rätt att kräva att operatörerna samlokaliserar sig när man till exempel bygger 3 G-master. Det är viktigt för miljön men också för strålningen. Det är ny teknik som vi vill kunna använda, och ingen av oss är glad över att vi har så många antenner som möjligt. Det tredje som jag bara kort vill nämna, eftersom det var tre frågor jag fick, är att och de flesta andra EU-länder följer de rekommenderade gränsvärden som är satta utifrån vetenskapliga råd. De ligger med marginal under de värden som man har kommit fram till. Det är den kunskap vi lutar oss mot just . 106 (): Frågan bollas gärna mellan ministrar har jag märkt . Jag är glad för beskedet om samordning. Det är mycket viktigt. En sista följdfråga: Är regeringen beredd att driva på så att , kommuner och operatörer kan offentliggöra i registret var de här masterna och basstationerna är belägna? 107 Statsrådet (): Frågorna bollas inte. Vi har en tydlig uppdelning. ligger under miljöministern. Vi följer de gränsvärden som de andra EU-länderna lutar sig mot, och det är alltid aktuell forskning som är bakgrunden till de politiska beslut som regeringen och sedan fattar. Tillsammans med PTS, som vet mest om var antenner finns, och en del andra myndigheter för vi en diskussion om att kunna använda samma möjligheter som till exempel i . Du och jag skulle som enskilda personer kunna gå in på en hemsida för att få reda på var och basstationer finns utifrån ett allmänt intresse. De undantag som man skulle kunna ha är i sådana fall om det finns en koppling till försvarshemligheter eller andra angelägna saker utifrån ett nationellt intresse. Men vi jobbar med att offentliggöra allt vi vet för att ta den oro som många känner på allvar. Därmed var dagens frågestund slut. Jag tackar regeringens representanter och kammarens ledamöter för denna. 11 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2003/04:62 av ()till socialminister situation Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:167 av ()till socialminister för narkomaner 2003/04:168 av ()till statsrådet av /04:169 av ()till statsrådet rättigheter och fackliga organisationsklausuler 2003/04:170 av ()till finansminister för näringslivet 2003/04:171 av ()till statsrådet strukturer i Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:118 av ()till statsrådet rätt att arbeta till 2003/04:128 av ()till utbildningsminister för synskadade Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.