prot · GR0942 · 2003-12-04 00:00:00 — Det gäller även i praktiska ämnen som idrott, vilket knappast kan förklaras bort med eventuella språksvårigheter. Skolan och politiken säger ofta att det är sociala problem i familjen när det är arbetslöshet som är förklaringen. Men skillnaderna finns kvar även om man tar bort sådana faktorer. Bristande språkkunnighet och kort vistelsetid i säger många skolor är en delförklaring. Men skillnaderna finns också för barn som vistats här under en mycket . Om eleverna själva tillfrågas, vilket alltför sällan sker i politiken i , är brister i kontakten med skolans vuxna den centrala förklaringen. Man vill inte känna sig utpekad, och man vill inte bli betraktad som ett problem. måste det föras fram nyanser i debatten. Invandrartjejer har bättre betyg än alla grupper av pojkar i landet. En femtedel av barnen med utländsk bakgrund, som bara brukar betraktas som problem, har tvärtom toppbetyg. Det andra problemet som vi ser är att de stela reglerna på arbetsmarknaden alltid hårdast drabbar människor som står utanför. Och diskriminering försvårar för människor med annat ursprung. Invandrares grad av sysselsättning är jämfört med hos inrikes födda. Arbetsmarknaden för invandrare är starkt konjunkturkänslig. Även för människor som har bott i landet är sysselsättningen lägre och arbetslösheten högre än för infödda, detta trots att högre utbildning faktiskt är vanligare bland utrikes födda än bland infödda. Vi ser att bara fyra av tio högutbildade invandrare i har jobb som motsvarar utbildningsbakgrunden och att utbildning tragiskt nog mindre gynnar invandrare än infödda. Det finns 10 00015 000 en hel stad av högutbildade människor i som aldrig får möjlighet att komma till sin rätt. Det är fullkomligt oacceptabelt. Det tredje problemet är att dagens långsamma, kollektivistiska och icke individualiserade mottagningssystem skolar in folk i passivitet. Det finns i praktiken två separata system för mottagning och introduktion av flyktingar i , och det finns stora problem inom båda. Det är dels organiserade verksamhet, OV, dels den kommunala introduktionen. De långa väntetiderna vid asylansökningar är mycket problematiska och skapar nya trauman hos dem som söker asyl och bidrar till att hålla människor utanför samhället. Vi är tydliga med att säga att ingen ska behöva vänta mer än på besked om asyl i första instans, förutsatt att man själv samverkar under processen. För barn bör målet vara . I verkligheten var den genomsnittliga handläggningstiden hos . Det var en ökning jämfört med . Knappt hälften av ärendena avgjordes . Den mänskliga kostnaden för detta är uppenbar i form av psykisk press och lidande. Men långa handläggningstider och brister i systemet medför också höga samhällsekonomiska kostnader. Vi moderater ser att regeringen underbudgeterar anslaget för asylprövning. minskar regeringen anslag med 20 miljoner och säger att detta inte direkt kommer att påverka handläggningen av asylärenden. Tillåt mig tvivla. Men oavsett detta står det alldeles klart att till exempel svenskar som gifter sig med personer från andra länder kommer att få vänta ännu längre på att få leva tillsammans. Regeringen stoppar människors livsprojekt. Vi moderater gör tvärtom. Vi riktar 80 miljoner till, utöver regeringens förslag, till prövning av asylansökningar för att korta väntetiderna. Vi lägger dessutom 20 miljoner mer på avgöra nya och överklagade ansökningar. Det är en betydligt humanare och bättre väg än att som regeringen först vilja avskaffa möjligheten till ny ansökan och därefter stärka rättssäkerheten. Det har uppstått en något märklig situation genom att generaldirektör tillträtt som migrationsminister. Först var hon statssekreterare i den regering som konsekvent underbudgeterade . Sedan blev hon chef för myndigheten och begärde därmed högre anslag av samma regering som hon hade lämnat. Och sedan inträder hon i regeringen en gång till och avvisar det egna verkets ansökan om högre anslag. Det är inte konstigt att det blir svårt att få en bra och rättssäker asylprövning under sådana förutsättningar. För oss är hela tanken om en särskild integrationspolitik som skulle kunna bryta den ofrivilliga segregationen helt feltänkt. Hela tanken på att man ska ha en särskild politik just för invandrare är också helt feltänkt. Det handlar om att få de ordinarie välfärdssystemen att fungera bra och flexibelt för alla som bor och vistas i landet, och det handlar om att få en rättssäker asylprövning. Vi ser här ett område där det har gått inflation i antalet integrationsprojekt, där projekt efter projekt tillsätts och genomförs med offentliga medel utan att utvärderas ordentligt och utan att kunskaperna om vad man har fått fram sprids till andra och utan att man använder best practice och lär sig av varandra. Ett exempel är storstadspengarna, som Socialdemokraterna här i kammaren har stått och skällt på oss borgerliga om år . De avvecklas nu . Socialdemokraterna har haft på sig att motivera varför den här särlösningen har funnits men har inte klarat av det. tar man antagligen konsekvensen och avvecklar den. Det råder också förvirring gällande i betänkandet. På s. 10 står det att revisorer menar att målen för vad verket ska uppnå är otydliga. Det kan man ju säga. På s. 11 står det däremot att uppdraget kan komma att förändras, men att man bättre måste kunna mäta effekten av integrationsarbetet. Mäta jämfört med vad då? Det finns ju inga tydliga mål. Man vet ju inte vad man ska uppnå. Man börjar nu också avlöva verket uppgifter. Helt analogt med vad har föreslagit finns det nu en utredning som säger att kommunersättningarna för flyktingmottagning ska föras över till . Men här är det viktigt att konstatera, fru talman, att migrations- och integrationspolitiken är det område i svensk politik där regeringen allra tydligast kört fast, visat inkonsekvens och fullständigt tappat goda delar av kammarens förtroende. Ett bra exempel på det kan den som vill hitta i reservation 11, där sex av sju partier nu säger till regeringen att vi är trötta på att vänta på era utredningar om ensamkommande barn. Vi vet vilka förbättringar vi vill ska genomföras. Alla partier utom Socialdemokraterna går här samman med krav på att förbättra behandlingen av ensamkommande barn, bland annat genom värdkommuner. Den här historien har en fullständigt tragikomisk bakgrund. Det kom ett förslag från bland annat och som avfärdade. Han hänvisade frågan till ideella organisationer, som inte alls kände att de var redo för att ta över den. Då backade igen. Han anslöt sig till oss borgerliga här i kammaren. Sedan har tiden bara runnit iväg. När regeringen är passiv tar över, och det gör vi . Jag vill därför yrka bifall till reservationerna 1 och 11 i dagens betänkande. Låt mig avsluta med att säga att vi från moderat sida de kommande veckorna kommer att granska regeringen och kräva besked från regeringen om hela migrations- och integrationspolitiken. Vi har väckt sju interpellationer med krav på besked. Jag har välkomnar att är med i debatten. Så har det inte alltid varit. Det ska också bli intressant att höra vad har att säga. Men vi kommer att återkomma när vi har mer tid för att mer i detalj begära besked från regeringen, för detta är ett nyckelområde för framtid. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2003/04:SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar (prop. 2003/04:1 delvis). (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 7 § Statsministerns frågestund Jag hälsar alla välkomna till statsministerns frågestund. 90 (): Barnen är det viktigaste vi har. Om vi ger våra barn en bra start i livet tjänar vi igen det . Det är många barnfamiljer som har det stressigt och jobbigt att få arbetsliv och familjeliv att gå ihop. Det är väldigt viktigt att vi har en välfungerande barnomsorg. När man ser hur det är ute i kommunerna kan man känna en stor oro. Vi ser större barngrupper, vi ser mindre personal, vi ser mycket stressad personal och vi ser också väldigt många stressade föräldrar. Jag tycker att det känns väldigt oroande när vi också ser vad som händer senare i livet när vi inte tar hand om våra barn på ett bra sätt. Vi införde maxtaxan, och det har blivit väldigt fokus på taxa att ha enhetstaxa över hela landet. är det bekymmer med ekonomin ute i kommunerna. Jag möter många föräldrar som säger: Måste vi bara diskutera taxan? Kan vi inte få diskutera kvaliteten i barnomsorgen? Om jag fick prioritera skulle jag titta mer på det här med kvaliteten än på enhetstaxan. Jag undrar om statsministern kan tänka sig att fundera i den riktningen också när vi har så ont om pengar. 91 Statsminister (): Jag gör precis samma bedömning som barnen är det viktigaste vi har. Det är den enda påtagliga kopplingen till vår framtid vi känner. Därför har regeringen sagt i regeringsförklaringen att kvaliteten i barnomsorgen är av central betydelse. Vi har också sagt att vi kommer att tillföra barnomsorgen ytterligare , motsvarande 6 000 tjänster. Det programmet har vi förhandlat fram med våra samarbetspartier, och det kommer att verkställas . Så kvalitetshöjningen ska ske, och den ska ske genom att ytterligare resurser tillförs. Jag hoppas på stöd i det arbetet. 92 (): Sanningen är den att väldigt många kommuner känner sig bundna av överenskommelsen om enhetstaxan. Det lägger ett väldigt fokus på taxan; det är taxan som är det viktiga. Jag möter många höginkomsttagare, vill jag säga, som säger: Varför är taxan så viktig? Jag skulle vilja ha mer personal. Jag skulle vilja ha mindre barngrupper. Jag skulle vilja prioritera annorlunda. Men den möjligheten finns inte därför att resurserna är begränsade. Maxtaxereformen är och kommer att vara underfinansierad även om det tillförs mera resurser. Det är fler kommuner som säger: Vi lämnar enhetstaxediskussionen. Vi behöver få alla parametrarna med i bedömningen så att vi kan få en bra barnomsorg. Jag förstår att Socialdemokraterna drev maxtaxereformen i en valrörelse, men jag undrar om det inte är dags att fundera över fler parametrar än bara taxedelen för att få en bra kvalitet i barnomsorgen. 93 Statsminister (): Det är självklart mer än bara taxa när vi pratar om god kvalitet i barnomsorgen. Låt oss klara ut taxan först. Det är inte meningen att vi ska ha sådana taxor i den kommunala verksamheten att vi skapar orimliga marginaleffekter för barnfamiljer som vill kombinera ett förvärvsarbete med ansvarstagande för barn. Därför införde vi maxtaxan. Den har mottagits väl, och den tänker vi inte gå ifrån. Det handlar inte om att i det sammanhanget diskutera de totala resurserna till barnomsorgen. Dem är vi beredda att öka, och de ska ökas genom att staten tillför mer pengar till kommunerna. Jag är glad att möter precis samma reaktion som jag möter. Det finns en villighet hos människor att betala skatt för att vi ska ha en bra gemensam sektor. Det här området är ett uttryck för detta. Det finns fler. Men vi överger inte den grundläggande principen. 94 (): Vi har precis i antagit anslutningsfördraget som ska möjliggöra . Det finns en diskussion i medier, inte minst efter statsministerns inhopp, huruvida detta är förenligt med svenska socialförsäkringar, barnbidrag, föräldrapenning. När fattade detta beslut hade jag en känsla av att vi inte haft full kontroll över de eventuella konsekvenser detta kan få. Då blir naturligtvis frågan: Vem borde ha försörjt oss med den informationen? Sanningen är att det borde regeringen ha gjort. Det borde ha redovisats vad detta beslut kan få för eventuella konsekvenser, inte minst för oss som bejakar rörlighet och tycker att det är viktigt att fler ska kunna komma också till och finnas här för att bygga vidare på vår välfärd. Frågan till är: Kommer den redovisningen, och när i så fall? 95 Statsminister (): Den redovisningen har funnits tillgänglig för dem som har varit intresserade . Det finns två dimensioner i detta. Den ena är arbetsmarknaden, den fria rörligheten för arbetskraften, och den är vi anhängare av. Men vi vill inte ha en utveckling som är av det slaget att tio timmars arbetstid mot naturaersättning legitimerar ett uppehållstillstånd i . Då anträder vi en väg som kommer att bryta upp de kollektivavtal som har träffats och det skydd som har införts för den arbetskraft som är mest utsatt på den svenska arbetsmarknaden. Det känner vi till. Om detta har rått politisk strid , men vi tänker inte falla undan där. Sedan kommer nästa diskussion, den om F-skattsedlarna. Då blir man inte arbetstagare, utan då blir man egenföretagare i stället. Det är väldigt lätt att få F-skattsedel. Mot detta riktas stor kritik från fackföreningsrörelsen. Jag delar deras kritik. Vi ska göra vad vi kan för att täppa till de hål som finns där. Så har vi den tredje dimensionen som jag kanske kan återkomma till i min nästa replik och som rör de sociala förmånerna, som inte nödvändigtvis ska kopplas till detta. 96 (): Statsministern ska veta att det finns ett brett stöd för att förena idén om att man direkt ska få komma in som fullvärdig medlem och att vi bejakar fri rörlighet många av oss ser en stor nytta i att kunna attrahera nytillkommande arbetskraft med ambitionen att ingen ska kunna vittja bidragssystem på ett sätt som inte tänkt. Så säger att redovisningen har funnits . Min bedömning är nog att det fortsatt är lite oklart hur de besluten ska fattas för att de ska komma på plats. Det är trots allt ett anslutningsfördrag som är antaget med ikraftträdande . beskriver en del av de möjliga problem som det kan åstadkomma. Men hur ska dessa beslut tas? Ska det ske inom EU-ram, eller ska det ske genom nationella regeländringar i ? När kommer det förslaget i så fall till ? 97 Statsminister (): För att skydda oss mot störningar i den svenska arbetsmarknaden och i de svenska sociala försäkringssystemen har vi en skyddsklausul som vi kan använda. Enligt vad jag förstått har sagt att blir det övergångsregler ska det gå tillbaka till . Jag hoppas att i så fall är konstruktiv och hjälper till. Det finns ett gammalt direktiv som heter 1408 och som jag föreställer mig att de flesta av dem som sitter i har tagit del av. Det handlar om att man för med sig sociala förmåner från ett land till ett annat och att vi i det nya landet sedan adderar till dessa förmåner. Det handlar om hur snabbt man kommer in i det. Det handlar om hur man ska komma in i det svenska arbetslivet, där vi vill ha en ordning som är av det slaget att vi inte ska acceptera att man kommer hit för att dumpa kollektivavtal och andra skyddsåtgärder som har vidtagits för den mest utsatta arbetskraften i . Där ligger det verkligen kritiska. Klarar vi att skydda arbetsmarknaden klarar vi också de sociala regelverken, det är jag ganska säker på. 98 (): Jag tänkte fråga statsministern om hans reflexioner med anledning av Skandiaaffären, som just nu dominerar nyhetssidorna. Jag noterade att näringsministern har kallat till samtal om etik och moral, och det är väldigt bra. Men det kanske finns också andra lärdomar att dra. Går det att stärka lagstiftningen för att undvika det vi nu ser utifrån mediernas rapporter om ? Kan man lagstifta så att bolag inte kan ha samma revisorer för både moderbolaget och dotterbolagen? Kan vi lagstifta om en öppenhet som innebär att bonusprogram och chefslöner fastställs av bolagsstämmor? Kan vi lagstifta om att de som nominerar ledamöter till bolagsstyrelser har större möjligheter att välja personer till exempel genom kvotering, så att den krets som ledamöter hämtas från inte blir så snäv? 99 Statsminister (): Det är många frågor som tar upp, och de är angelägna. kommer vi att föra samtal med näringslivet inom ramen för tillväxtavtalen. Dessutom arbetar etikkommission. Så det är väl försörjt på den kanten. Jag uttalade mig i går i lagstiftningsfrågan. Jag sade att då att jag inte utesluter lagstiftning. Det jag närmast hade i åtanke var det som också tar upp, nämligen att en del av dessa förmåner borde kanske beslutas av en bolagsstämma i större offentlighet och inte enbart av styrelser baserat på en arvodeskommitté, som ofta är sammansatt av personer som i praktiken har samma ställning som den vd som ska arvoderas. Det är klart att här finns ett problem som lagstiftning kanske skulle kunna råda bot på. Då säger någon att detta borde de klara själva. Ja, det kan man tycka vore rimligt. Men å andra sidan: Alla svenskar äger i praktiken aktier. Vi sparar i våra pensionsfonder och de placeras i aktier. Vi har ett intresse av att de bolag som vi placerar i också sköts på ett anständigt sätt. Det är ett allmänintresse, och då kan man inte utesluta lagstiftning. 100 (): Jag tackar för det svaret. En problembild som jag ser är att den krets som man hämtar bolagsdirektörer och styrelserepresentanter ur verkar vara något snäv. Jag tror att lagstiftaren har en uppgift att vidga den kretsen och att också skapa öppenhet. Och vill jag upprepa min andra fråga. Den handlar om att få in fler i bolagsstyrelser, att hjälpa näringslivet att kunna välja i en vidare krets till exempel genom att införa kvoteringsregler så att även kvinnor får tillgång till styrelserummen i en ökad omfattning. Man kan också tänka sig öppnare redovisningar. Men jag är glad över att statsministern i alla fall är inne på tanken om lagstiftning. Etiksamtal är nyttigt, viktigt och riktigt, men de tenderar att med tiden urholkas. 101 Statsminister (): Vi ser ju att det som vi talar om har en obehaglig förmåga att återkomma. Vi har sagt att vi kan tänka oss en kvotering. Det erbjudandet finns, såvida inte näringslivet självt i sin egen process kommer fram till att det vore intressant att också spegla den delen av ägandet som representeras av alla kvinnor som också via exempelvis pensionsfonder äger dessa stora företag. Vi får se hur de beter sig. Kvotering finns där som en möjlighet. Sedan rent allmänt: Kapitalismen bygger på förtroende. Om förtroendet saknas ska varje affär säkras av en jurist. Den juristen ska granskas av en konsult, eftersom man inte litar på sin motparts jurist. Den konsultens budskap ska säljas av en lobbyist. har man fått ihop en kostnad för affären som gör den omöjlig. Också näringslivet borde ha ett intresse av att ta tag i detta. 102 (): Jag vill fråga om ett annat skandalföretag som givit rubriker , Vin & Sprit. Det fanns en gång en alkoholpolitisk motivering till att staten skulle äga Vin & Sprit, men den är borta. gäller det bara att kränga så mycket vodka som möjligt i så många länder som möjligt. Till råga på allt visar det sig att personalen mutar personalen i ett annat statligt företag för att få sälja ännu mer. Det är verkligen burleskt. Det finns inget vettigt skäl för staten att ha kvar Vin & Sprit. Men har statsministern till sina övriga dokumenterade förmågor att steka pannkakor och dansa med kossor också visat sig vara finansorakel. Statsministern har sagt att Vin & Sprit kommer att nå sitt börstak . Vi tycker att hela synsättet är galet. Staten ska inte leka företagare och börsspekulant. Men om nu statsministern har den förmågan, när når de andra statliga företagen sitt värdetak och blir redo för försäljning? 103 Statsminister (): Min förmåga när det gäller det mediala uppträdandet som redovisades här slås ju trots allt fortfarande av en känd partiledare som var med i ungdomsprogrammet och talade om väldigt intima detaljer. Men jag gör ingen affär av det. Jag lämnar det åt sidan. Jag brukar säga att Vin & Sprit är en tragisk succé. Det är ett av de mest framgångsrika företagen i sin bransch i världen. Det har en prislapp. Det var väl aldrig meningen , när statstjänstemän i nylonskjorta och utvecklade denna vodka, att det skulle bli på det viset, men så blev det. ska vi avyttra det här företaget. Jag vill försäkra mig om att det sker på ett sådant sätt att 1.svenska staten inte förlorar pengar, 2.att vi inte får en köpare som agerar aggressivt för att få avkastning på sitt kapital. Att hitta en sådan köpare blir svårt. De andra statliga företagen är välskötta och framgångsrika. Jag ser ingen anledning att privatisera något av dem. 104 (): Orakelförmågan var tydligen begränsad. Jag kan upplysa statsministern om att om man hade sålt statens aktier i , och hade man fått in 130 miljarder mer än om man skulle sälja dessa företag . Mycket få börsanalytiker som ägnar sig mer åt den saken än statsministern tror inte att dessa bolag någonsin kommer att nå upp till dessa värdenivåer igen. För att knyta an till fråga: Vi skulle få ytterligare 7 500 anställda i barnomsorg, skola eller vård om vi hade dessa pengar. Det verkar som att det för socialdemokrater alltid är fel tid att sälja statliga företag. Skulle vi inte kunna få ett besked om att det nu är hög tid att sluta med den dubbelmoral som Vin & Sprit utgör och verkligen sälja det bolaget? 105 Statsminister (): Det är två frågor som tar upp. Den första frågan gäller Vin & Sprit, och jag har förklarat vilken linje vi har. Där känner jag mig trygg. Vi ska inte sälja det företaget till någon som vill ha snabb avkastning på sitt kapital. Tror någon här i kammaren att det finns någon som lägger upp för att köpa Vin & Sprit och sedan säga: Nej, vi ska inte ha avkastning på pengarna. Det är klart att det skulle bli en ännu aggressivare aktör på den svenska alkoholmarknaden. Jag vill inte ha det så. Den andra frågan gäller de statliga företagen. Det är klart att vi kunde ha sålt tidigare. Men tror någon att den svekdebatt som vi fick efter de som var priset vi tog för den aktien skulle ha blivit mindre, om vi hade ha sålt aktierna för eller ? Det var en bubbla. skulle bli en folkaktie, och det blev en folkaktie. Den har fallit som alla andra aktier, dock inte så mycket. Jag hoppas att aktien stiger. Om jag får uppleva att aktiens värde kommer tillbaka till det ursprungliga prisläget vet jag inte. Men jag är säker på att får uppleva det, också då i opposition. 106 (): Det gjorde var ju samma fel som gör. Han påstod sig vara börsorakel. Han lovade svenska folket att Teliaaktien skulle fortsätta att stiga, och gör ju samma fel. Hur ska vi få ut mer pengar av Vin & Sprit om man inte ska vara försäljare? Ska man fuska ännu mera på den svenska alkoholmarknaden än vad Vin & Sprit gör? Här är det något konstigt. Är det inte lika bra att sälja Vin & Sprit så fort som möjligt? 107 Statsminister (): hetsar upp sig i onödan. Jag säger någonting mycket enkelt och mycket klart. Om ett företag som köper ett annat företag med prislappen 10, 20, 30, 40, 50 miljarder det kan vi diskutera tror någon då att man kommer att avstå från möjligheten att få snabb avkastning på dessa pengar? Blir det en lindrigare aktör på den svenska alkoholmarknaden? , med bakgrund i och dess alkoholpolitiska tradition, måste ju ställa sig den frågan. Det är ganska enkelt. Kom inte och anklaga för att han har gjort en dålig affär! Han sålde Teliaaktierna och fick bra betalt. Vad säger är att han skulle ha sålt dem ännu tidigare och fått ännu mer betalt, och efteråt hade stått här och ondgjort sig ännu mer över svek mot dem som köpte aktierna. Icke, sa ! 108 (): regleras djurtransporter i i den nationella lagstiftningen. Det finns också ett EU-direktiv som ligger i botten för detta. Det är ett så kallat minimidirektiv som innebär att kan ha hårdare regler än dem som föreskrivs i direktivet. är man på väg att göra om direktivet i EU så att nästan alla regler när det gäller djurtransporter i stället kommer att vara harmoniserade, det vill säga att de enskilda länderna inte har möjlighet att gå längre. Det tycker jag är fel i sig, men det som är allra mest oroande är de förslag som man kommer fram med i direktivet. De innebär svåra konsekvenser för alla de djur som lider svårt under transporter genom . Det innebär till exempel att man inte sätter någon total maxtid för transporterna, utan man kan köra i , stå stilla i , köra i och så vidare. Jag undrar hur regeringen kommer att agera i de här frågorna inom EU. 109 Statsminister ():