prot · GQ0951 · 2003-02-04 00:00:00 — Jag vill tacka jordbruksministern försvaret. Det är ett ambitiöst men, som jag uppfattardet, otillräckligt svar. Jag ska försöka förklara varför.Jag delar naturligtvis jordbruksministerns uppfatt-ning om att det är angeläget och nödvändigt medåtgärder som skyddar torskbeståndet i Östersjön.Torsken är hotad. Torsken ska skyddas och bör skyd-das på olika sätt. Men vi har lite olika uppfattningarom hur det bör ske. Det kanske grundar sig i lite olikaanalyser av vad som är problemet och vad som hotartorskbeståndet.Jag menar att överfiske och svartfiske är ett stortproblem som måste mötas med kraftfulla åtgärder.Det är kanske det allra viktigaste hotet mot torskbe-ståndet. I min fråga uppskattas överfisket till ca 50 %av kvoten. Det är en försiktig uppskattning som harnämnts också av experter i olika sammanhang. Det ärsvårt att få fram några faktiska siffror.Man kan exempelvis utgå från det antal båtar somfaktiskt finns i och - det är cirkatusen båtar som fiskar i - och utgå från defiskeansträngningar som man har sett med ögonen.Om de tar upp ungefär lika mycket som svenskafiskare skulle bara detta innebära att den dubbla kvo-ten tas upp. Det här rör båtar som är mellan 15 och 24meter. Dessutom finns det båtar ochalla andra . Då handlar det inte om att mantar upp 75 000 eller som är kvoten, utandå handlar det om kanske , och då är detett rejält överfiske.I stället för att ta itu med detta på allvar har manföreslagit ett ensidigt svenskt torskfiskestopp. Det ärhär som det blir så fel menar vi.Jag vill fråga jordbruksministern om hon delarbedömningen att det är det internationella överfisket,svartfisket, som är det stora hotet mot beståndet och iså fall varför regeringen inte har vidtagit mer kraft-fulla åtgärder, varit mer aktiva på den internationellaarenan, för att komma till rätta just med det interna-tionella svartfisket.Norge har ju exempelvis infört, och har haft underen , så kallade checkpoints, där man angerpositioner där båtarna går in och ur respektive landsvatten och där det finns möjligheter att borda. Jag vetatt vi har ett sådant avtal med , men om jaguppfattade det rätt handlar det bara om sillfiskebåtaroch inte om torsk.På det här området hade det funnits möjligheteratt snabbt och effektivt få till stånd bilaterala avtal omcheckpoints med olika länder och inom det baltiskahavsmiljöområdet. Det skulle på ett mer effektfulltsätt göra att man, praktiskt genom bordning och kon-troller på plats, skulle komma åt överfisket och svart-fisket.Jag är väldigt intresserad av att veta hur jord-bruksministern ser på just överfisket och dess kon-sekvenser för beståndet.Anf. 21 ():Herr talman! Jag delar ministerns inställning, attläget är bekymmersamt. Jag ser också i svaret på denhär interpellationen att ministern har för avsikt att låtaen arbetsgrupp lägga fram konkreta förslag. Vad jagförstår gäller det konkreta förslag på nationell nivå.Enligt mitt synsätt är "nationell nivå" alldeles försnävt när det gäller torskfisket. Torsken känner inganationsgränser. Torsken har inga kartor, och hadetorsken haft kartor hade den ändå inte kunnat läsadem. Det är alltså gemensamma insatser på interna-tionell nivå som krävs för att långsiktigt säkerställatorskbestånden i Östersjön.Det är inte heller någon statshemlighet att det vidde internationella fiskeförhandlingarna fannsutsikter om att det svenska kravet på höjt minimimåttpå var på väg att nå framgång. Det varnågot som, enligt uppgift, förbyttes i sin motsats isamma sekund som det svenska nationella kravet påstopp blev känt. Känns det då inte för ministern ochregeringen som ett misslyckande att förslaget omstopp sannolikt var kontraproduktivt när det gällertorskbeståndets fortlevnad?Min andra fråga till ministern, mot bakgrund avvad jag har talat om här tidigare, är: När är ministernoch regeringen beredd att lyfta blicken från marken,titta ut över och inse att det är internatio-nella åtgärder som krävs för att bevara torskbeståndeni ?Anf. 22 ():Herr talman! Jag har med intresse tagit del av in-terpellationen och svaret från statsrådet. I likhet medJan har jag fäst mig vid en speciell meningi statsrådets svar. "Men det innebär att det i nuvaran-de situation är mycket angeläget att vidta alternativanationella åtgärder".Låt mig först slå fast att det är viktigt att vi har etttorskbestånd som tål en beskattning över tiden. Det äringen tvekan på den punkten. Men jag blir bekymradnär statsrådet tänker sig just nationella bestämmelser,som vi vet ensidigt slår mot svenskt näringsliv, ochatt man inte mer verkar för att få den samlade EU-15att arbeta. Jag vet att ansträngningar har gjorts, menjag är övertygad om att de skulle kunna intensifierasytterligare.Mot bakgrund av att kommissionen ganska tydligthar upplyst den om att ett ensidigttorskstopp inte är en framkomlig väg är detta i sammariktning: Trots kommissionens påpekande ska vi ändåvidta nationella åtgärder.Min raka fråga till statsrådet och den svenska re-geringen blir: Är ni beredda att offra de svenskatorskfiskarnas möjlighet till utkomst bara för att vi pånågot sätt ska gå före? Det har troligtvis inte hellernågon som helst betydelse. Arbetet borde i ställetläggas på det europeiska planet. Jag skulle vilja ha ettsvar på denna fråga.Anf. 23 ():Herr talman! Jag tror att vi alla är eniga om attdetta är en mycket viktig fråga och att torskens över-levnad inte bara är en fråga för denna riksdag utanframför allt för dem som arbetar i näringen, det villsäga torskfiskarna. Den debatt som vi har haft detsenaste halvåret, och där torskfiskestoppet på någotsätt har satt politiker mot näringen, har varit väldigtkontraproduktiv. Näringen själv har haft många för-slag på hur man ska kunna få ett mer hållbart fiske.När kommissionen nu har fått regeringen att backafrån ståndpunkten om ett torskfiskestopp undrar jaghur man ska involvera näringen så att man får denviktiga dialog som behövs för att detta arbete skafortskrida.Jag ser med tillfredsställelse att regeringen ocksåtar tag i frågan om svartfiske. har föresla-git 70 miljoner till kostnader för ökad övervakning.Jag hoppas att de 50 miljoner som regeringen föreslåri alla fall följer med en bit åt vårt håll.Min sista fråga till ministern rör en annan del avöverfisket, inte det som är svart utan det som är en delav det sätt vi fiskar på, nämligen att vi av tvång, be-slut om storlek och annat slänger tillbaka avfångsterna i havet - jag tror att det var iSkåne som gjorde denna uppskattning. Det sker an-tingen på grund av att man har uppfyllt veckans kvotoch alltså på ett dåligt sätt har fördelat kvoterna överåret, eller på grund av att man fiskar med redskapsom fortfarande tar upp för små fiskar. Jag undrar omministern kommer att driva frågan på internationellnivå att man går över till fyrkantsmaskor och inteanvänder den typ av maskor som tar betydligtmycket mer småtorsk än vad som vore rimligt?Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill börja med att slå fast att densocialdemokratiska regeringen driver en väldigt an-svarsfull fiskepolitik. Det har vi gjort under ett antalår. Situationen för torsken - om vi nu tar det fiskslagvi diskuterar här - är kritisk. Varje åtgärd måste vid-tas som kan ge fiskebestånden andrum och möjlighetatt växa till.Det är för enkelt att göra detta till en fråga omöverfiske eller svartfiske. Det behövs betydligt kraft-fullare åtgärder för att vi ska kunna värna bestånden.Sverige har fört en väldigt konsekvent,pådrivande och konstruktiv fiskepolitik, internatio-nellt och i EU. Vi gör vår röst hörd. Vi är mycketaktiva i dessa frågor.Vårt stora dilemma i , där vi har dennagemensamma fiskepolitik, är att vi har för stor kapa-citet i fiskeflottan. Vi har inte förmått få fram förvalt-ningsplaner som innebär att vi utvecklar redskap ochavstår från redskap. Vi har heller inte kunnat få framde återhämtningsplaner som vi behöver. Vi har ocksåbehov av att freda områden.Detta gör att det behövs ett antal olika åtgärder.Vi fick ett beslut inom EU som på mångapunkter var bra. Men det gick inte tillräckligt långt,enligt svensk uppfattning.Om man ska få en långsiktigt hållbar fiskepolitikmåste man vara beredd att pröva åtgärder som tyvärrsmärtar i det korta perspektivet och påverkar en nä-ring. Tanken med det nationella torskfiskestoppet varatt de näringsidkare som skulle påverkas av beslutetskulle få ersättning för förlorad arbetsinkomst. På detsättet var det ett ansvarsfullt åtagande av den svenskaregeringen.Vi kan nu inte gå den vägen eftersom vi har fåttbeslutet från kommissionen. Då är det mycket ange-läget att snabbt vidta de näst bästa åtgärderna, dealternativa åtgärderna. Vi har satt i gång en arbets-grupp inom som tittar på vadvi kan göra för att inte få upp för små fiskar. Dethandlar om redskapen med mera. Vad kan vi göra föratt freda de platser där torsken leker för att ge andrumför torsken att växa till?Ytterligare ett uppdrag för arbetsgruppen är atttitta på vilka frågor som finns på den internationellaagendan så att vi där fortsatt konsekvent och kraftfulltkan driva de internationella frågorna. Vi ska göra dethär i samråd med fiskets organisationer och medmiljöorganisationer. Det är väldigt viktigt att vi får engod förankring av de förslag som vi kommer att läggafram.Jag går så över till frågan om kommissionenshållning. Vi har bedömt att det skulle vara möjligtmed ett ensidigt svenskt torskfiskestopp. Kommissio-nen bejakade detta . Sedan fick viett annat beslut. har kommissionen uppmanat densvenska regeringen att pröva de alternativa åtgärder-na, och det är det vi nu gör för att ta ett långsiktigtansvar. Detta ger också förutsättningar för en framti-da näring där fiskarna kanske inte bara kan ta upp dekvoter de har utan också ta upp mer fisk.Anf. 25 ():Herr talman! Jordbruksministern säger att det äratt göra det för enkelt för sig att göra detta till enfråga om svartfiske och överfiske. Visst, om mangjorde det skulle det naturligtvis vara att göra detenkelt för sig. Men jordbruksministern som liksom viandra är så engagerad i torskens fortlevnad borde i såfall hon redovisa i vilken omfattning hon anser attsvartfisket har betydelse för hotet mot beståndet.Ensidiga svenska åtgärder skulle kanske förbättralekbiomassan , om man inte räknar över-fisket och svartfisket. Men med ett svartfiske på kan-ske , som några har beräknat det till, fårensidiga svenska åtgärder rent försumbara konsek-venser för beståndet. Vilken betydelse har svartfisketi jordbruksministerns ögon? Avfärda inte den frågan!Det är att förenkla det hela.Det är att göra det enkelt för sig att jaga och straf-fa svenska fiskare ensidigt. Det kommer förslag ipropositionen - och det är bra - om sanktioner ochstraff för svenska fiskare som överträder bestämmel-serna. Men det är oerhört vaga förslag, och det ärluftiga beskrivningar av vad som görs och går attuppnå internationellt.Uppfattningen om behovet av att skydda torsken iÖstersjön är gemensam med den svenska fiskenäring-en och svenska fiskare. De vill ha ett uthålligt fiske såatt de och kommande generationer kan fortsätta attfiska. har svenska fiskaredeltagit i internationella förhandlingar för att hållanere kvoterna, begränsa fiskeansträngningarna i bådetid och rum, modifiera redskapen och minimimåttenpå fiskar som tas upp samt skydda områden. De harockså varit beredda att gå längre än vad slutsatsernablivit när det gäller minimimåtten, kvoterna och red-skapen. Där har vi dock haft svårt att få med oss and-ra länder. Man vill även fortsättningsvis delta kon-struktivt. Men då kommer jordbruksministern ochregeringen och slår undan benen på en hel näringgenom sitt förslag om ensidigt svenskt fiskestopp.Nu vill jag fråga ministern: Hur ska man byggaupp förtroendet igen så att man konstruktivt kan sam-verka för att få ett långsiktigt hållbart fiske? På vilketsätt vill man involvera fiskarna och fiskets organisa-tioner i det fortsatta arbetet? Hur ska de komma med iden här arbetsgruppen eller delta genom att påverkaförslagen? Som experter vet ju de hur man bäst ska gåtill väga för att få ett varsamt fiske. Och hur ska jord-bruksministern återuppbygga förtroendet för svenskradikal och tydlig miljöpolitik och naturvårdspolitik iEuropa?Anf. 26 ():Herr talman! Jag tycker precis som ministern attdet är bra att har varit drivande i det interna-tionella arbetet när det gäller torskfisket. Det gälleratt vi kan vara det i fortsättningen också. Men dåmåste vi vara rädda om vårt förtroende och godarenommé i och inte låta regeringen och mi-nistern framstå som unionens med Mil-jöpartiet som den påhejande . Det gälleratt vara rädd om det förtroende vi har för att nå inter-nationell framgång med precis de åtgärder som mi-nistern pekar på här - bättre redskap, höjt minimimåttoch så vidare.Är ministern beredd att göra avkall på prestigenoch de bindningar man gjort i regeringsförhandling-arna om torskfiskestoppet gentemot samarbetspartier-na för att nå bättre framgångar internationellt, fram-gångar som har en mycket större verkan för torskbe-stånden?Anf. 27 ():Herr talman! Jag fäste mig speciellt vid det jord-bruksministern sade som inledning till svaret på minfråga, nämligen att Socialdemokraterna har bedriviten ansvarsfull fiskeripolitik. Det är intressant att note-ra att man tycks vara ganska ensam om den uppfatt-ningen eftersom åtminstone kommissionen, fiskarnaoch stora delar av svenska folket inte tycker på detviset. Det kanske vore klädsamt att lyssnapå någon utanför departementet.Ministern säger vidare att det kommer att smärta idet korta perspektivet men att regeringen var bereddatt betala för sig. Då är det alltså dåtid. Det innebäratt nya initiativ om ensidiga svenska förslag intekommer att kompenseras. Jag kan inte tolka det pånågot annat sätt.Vidare säger ministern att det ska ske samråd medfiskarna och att detta ska vara väl förankrat. I så fallär det en nyhet, för det var ingalunda det förra försla-get. Det var fullständigt oförankrat hos fiskarna. Detvore spännande om ministern mycket kort kundeförklara vilka nya grepp som ska tas den här gångenså att man inte går stick i stäv med de svenska fiskar-na.Sedan konstaterar jag att man nu förmodligenåterigen är på väg att komma med oöverlagda förslagför att bland annat blidka . Jag bara kon-staterar att regeringen är beredd att offra svenskatorskfiskare utan att det kommer att ha någon verkligbetydelse eftersom andra fiskare kan gå in med justden typ av redskap som vi i så fall skulle ta bort.Anf. 28 ():Herr talman! Ministern beskriver det man gör nusom någon form av andrahandslösning eller som ensämre lösning. För mig hade det varit mycket bättreom man hade tagit som startpunkt det som man nuplanerar - diskussion med fiskarna, samarbete medolika organisationer och försök att hitta ett antal bredalösningar.Sedan håller jag oerhört mycket med mina kolle-ger här om att dessa lösningar framför allt måste varainternationella. Det finns naturligtvis nationella del-lösningar, bland annat bättre övervakning av tjuvfiskeoch strängare regler när det gäller detta. Det kan ock-så finnas dellösningar när det gäller reservat.Men till syvende och sist ligger lösningarna på de härproblemen i det internationella samarbetet. Framförallt gäller det att få fiskeredskap och fiskesätt som ärhållbara.Här tror jag att till viss del har förlorat si-na positioner genom att välja bort det internationellasamarbetet. Vad vi har sagt i den här debatten är: Viär inte intresserade. Vi hittar våra egna lösningar.Ändå vet vi att det inte går att hitta några egna lös-ningar här utan att de faktiskt måste vara gemensam-ma. Jag hoppas att nu vänder på skutan så attsäga och hittar tillbaka till det som jag ändå tycker ären normal svensk ståndpunkt, nämligen det interna-tionella samarbetet.Anf. 29 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill börja med det som MarieWahlgren tar upp. Jag delar det synsättet. Det ärmycket viktigt att vi jobbar i de internationella sam-manhangen. Det har jag också här försökt att förklaraatt vi gör. Vi gör det drivande, vi gör det konsekvent,vi gör det konstruktivt på olika sätt. Som jag nämndeska vi nu också väldigt tydligt i arbetet i arbetsgrup-pen klargöra vad det just nu är som står på agendan,vad det är som vi har framför oss där vi ska driva dehär frågorna.När det då gäller det svartfiske som var inne på nämnde han att det enligt någrauppgifter var av den och den storleksordningen. Detfinns olika uppgifter om svartfisket. Vi har gett ettuppdrag till för att vi ska få några upp-gifter som vi gemensamt kan utgå från. För det ärklart att jag är medveten om att det förekommersvartfiske och att det bedrivs överfiske.Därför är det också så angeläget med de kon-trollåtgärder som vi satsar på, och jag förklarademycket noga i mitt svar till vaddet är vi gör . Det är nationella åtgär-der. Det är åtgärder kring . Det är åtgärderinom EU. - decemberbeslutet i EU - be-handlade vi kontrollfrågorna. Vi fick en bättre ord-ning för hur vi ska samverka, för rollfördelningen ochäven satellitövervakning. När det gäller samarbeterunt har ett antal åtgärder vidtagits så attockså utvidgningen innebär att vi kommer att få be-tydligt bättre möjligheter att få en effektivare kontrollrunt Östersjön.Sedan har vi frågan om förtroendet för fiskepoliti-ken där jag uppmanas att fundera kring vårt ryktesom nation som agerar för en ansvarsfull fiskepolitik.Jag vill erinra om att när det gäller den senaste frå-gan, torskfisket i , hade vi forskarna medoss. Vi hade kommissionen med oss. Vi hade Tysk-land med oss. Vi var inte ensamma. Det finns fleranationer som också är mycket medvetna om de riskersom finns i det fiske som vi bedriver.När det då gäller förtroendet på hemmaplan harjag förståelse för att fiskarna har varit mycket oroade.Det är ett problem att de inte har vetat hur tidsplanenhar sett ut, att det har varit en oklarhet om när dettillfälliga stoppet kan träda i kraft och att de undrat:När kan jag förvänta mig att jag kan få ersättning förförlorad inkomst?Men jag tror absolut inte att svenska folket är avuppfattningen att det här var en felaktig åtgärd. Jagtycker att jag får bevis på att svenska folketär mycket oroat över situationen för framför allt tors-ken i våra vatten.Det vi nu gör är att vi sitter i en arbetsgrupp, vijobbar med de här åtgärderna. Vi gör det i samrådmed fiskets organisationer och med miljöorganisatio-ner. Jag utgår från att vi kan hitta ett antal lämpligaåtgärder som också bidrar till att vi kan rädda bestån-den. Jag menar att man nu måste vara pragmatisk. Numåste man gilla läget, även om jag håller fast vid attett ensidigt tillfälligt stopp för torskfisket i Östersjönoch i hade gett avsevärda effekter påbeståndet.Anf. 30 ():Herr talman! Tack jordbruksministern för det härmeningsutbytet! Jag tror att det finns ett stort enga-gemang i kammaren för att arbeta för en politik somskyddar torsken och som gör att vi får ett uthålligtoch långsiktigt hållbart fiske.Men det är väldigt intressant att höra att nu har ettuppdrag getts till för att kartlägga hursvartfisket ser ut. Alltså kan vi konstatera att man varberedd att vidta åtgärder som skulle drabba en helnäring, kustsamhällen och binäringar utan att ha un-dersökt en sådan viktig sak, utan att veta om det ärsant att det är 150 000, 200 000 eller somtas upp svart. Det bekräftar bara hur hastigt och oge-nomtänkt detta kom till, hur dåligt man undersöktvilka konsekvenser det skulle få.Nu tycker jag att jordbruksministern ska ta till va-ra de synpunkter som har kommit fram här och till-sammans med fiskarna och fiskarnas organisationerlägga fram välgrundade och genomförbara förslagsom väcker respekt både i och internationellt.Jag vill fråga om den här arbetsgruppen också skaarbeta med åtgärder som man vidtar internationellteller om det är ensidiga svenska åtgärder som detfortfarande gäller.Jag tror att vi tillsammans här i kammaren, om detblir seriösa förslag med bra underlag, kan kommaöverens om en långsiktigt hållbar fiskepolitik som ärtill nytta både för näringen och för torskbeståndet.Anf. 31 Jordbruksminister ():Herr talman! Det uppdrag som jag refererade tillnär det gäller överfiske och svartfiske är ingentingsom vi har givit sedan vi fått kommis-sionens meddelande om att vi inte kan införa detensidiga tillfälliga stoppet för torskfiske, utan det ärett uppdrag som har beretts i Regerings-kansliet och är ett resultat av arbetet med budgetpro-positionen. har fått det här uppdragetoch till det är också kopplat fisk som man slängeröver bord, det som kallas discard på engelska. Detingår också i uppdrag att titta närmarepå hur man ska hantera den förlust av värdefullaresurser som vi gör på det sättet.Uppdraget om överfiske och svartfiske ska redo-visas . Vi får vänta till oktober. Det skadå bygga på och blir en sammanställning av de forsk-ningsresultat som finns.När det då gäller de åtgärder som vi nu planerarska arbetsgruppen också jobba med det som vettermot det internationella och pröva hur vi ska drivavåra frågor i olika sammanhang: i EU, inför förhand-lingar, i regionala fiskeriorganisationer. Vi ska ocksåpröva nationella åtgärder för att få effektivare redskapsom gör att vi inte tar upp för liten fisk och pröva omvi kan freda områden. Det gör vi i enlighet med deförordningar som gäller för den gemensamma fiskeri-politiken, vilket innebär att vi ska anmäla och notifie-ra vissa av de här förslagen i . Den processenska gå raskt och snabbt. En första rapport kommerfrån arbetsgruppen . Arbetsgruppenska slutföra sitt arbete under juni månad.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:117 omUltuna lantbruksuniversitetAnf. 32 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag ämnar se till att vi i har enallsidig veterinärutbildning med såväl praktiska somteoretiska hästkunskaper.All högskoleverksamhet grundar sig på det regel-verk och de beslut som riksdag och regering fattat.Enligt högskolelagen ska verksamheten avpassas såatt en hög kvalitet nås såväl i utbildning som i forsk-ning, och de tillgängliga resurserna ska utnyttjaseffektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten.När det gäller uppläggning av utbildningsprogramför att nå fram till de mål som finns uppställda förvarje examen, vill jag erinra om vad utbildningsmi-nistern upprepat i svar på interpel-lationer och frågor, nämligen att hur en utbildning ärupplagd och hur examinationen genomförs är ettansvar som åligger det enskilda lärosätet.Kvalitetskontroll av högskoleverksamheten ge-nomförs av . Verket har fått i uppdragatt systematiskt utvärdera all högskoleutbildning, allaprogram, kurser och ämnen med en periodicitet omsex år.Sveriges () statsanslaguppgår till . Inom denna ram skauniversitetet bedriva grundläggande högskoleutbild-ning, forskning och forskarutbildning samt fortlöpan-de miljöanalys. beslutar självt om hurstora delar av denna summa som ska gå till de olikaverksamhetsområdena och om de interna prioritering-arna inom respektive område.Lantbruksuniversitetet brottas medekonomiska problem. Ledningen har därför vidtagiten rad åtgärder i syfte att få en fungerande verksam-het inom de ekonomiska ramar och med de verksam-hetsmål som statsmakterna har beslutat om.För att komma till rätta med sin del av det upp-komna underskottet har veterinärmedicinska fakulte-ten bland annat beslutat se över sitt arbetssätt ochlokalbehov. Lokalerna ska renoveras, och under den-na tid har man beslutat att temporärt upphöra medjourverksamheten vid hästkliniken.Beträffande de farhågor som i sin interpellation rörande veterinärutbild-ningens allsidighet vad gäller såväl praktisk somteoretisk hästkunskap, vill jag peka på de bestämmel-ser angående omfattning av och mål för utbildningensom finns fastställda i en bilaga till SLU-förordningen. Dessa mål är tydliga och håller högtställda krav på kunskaper och färdigheter av direktbetydelse för yrkesutövningen. Enligt ett av målenska studenten för att få veterinärexamen till exempelbesitta den kliniska färdighet som krävs för akut djur-sjukvård.Hur dessa mål ska uppnås ligger på SLU att an-svara för.