prot · GR0952 · 2003-12-18 00:00:00 — Ett nytt system har införts innan övergångsreglerna från det gamla systemet införts. Man kan alltså med fog säga att ett provisorium har avlöst ett annat provisorium. senast har det förslag som lagts fram överprövats av kommunministern, som föreslagit särlösningar som redan innan beslut tagits om det senaste utjämningsförslaget underminerar förslaget. Det är alltså dags att göra någonting radikalt. förslag bidrar till att mildra behovet av utjämning genom att skattebasen förstärks. Men det räcker givetvis inte utan något mer måste till. Hur det ska se ut bör ses över så att ett långsiktigt hållbart system införs. Jag är medveten om att det inte är lätt. Men finns det verkligen förutsättningar att finna en bred lösning på problemet. Efter utspel visade det sig att det trots allt finns en grundsyn att tillväxt inte ska missgynnas av systemet. Det underliga är att inte ser sitt agerande på det viset. I stället inför han ytterligare ett bidrag som ytterligare hämmar självstyret och ytterligare fördjupar krånglet i systemet. Detta görs i ett skatteutjämningssystem som ännu inte är infört. Det visar verkligen att förenklingar behövs. förslag är att en bred politisk översyn görs av skatteutjämningssystemet i syfte dels att stärka den kommunala ekonomin på ett solidariskt sätt, dels att stärka det kommunala självstyret. Det innebär en frysning av nuvarande system och att staten kortsiktigt går in och satsar 3,2 miljarder så att vi får tid på oss att diskutera fram en lösning som är långsiktigt hållbar. Jag har förhoppning om att partierna lyssnar på uppropet. Det är inte genom motsättning mellan olika bygder som vi skapar tillväxt. Det är genom samverkan och samförstånd som vi skapar tillväxt. Nuvarande skatteutjämningssystem behöver alltså ändras i grunden. Landstingen hamnar ofta i bakgrunden i samband med den här debatten. Även landstingen är kommuner och får väl kanske inräknas i den debatt vi för. Jag vill ändå fälla några kommentarer. Det är med stor förvåning man kan beskåda de desperata och totalt visionslösa akuta besparingar som sker på många håll inom landstingssektorn. Det är dags att sätta sig ned och skapa visionen för den framtida vårdstrukturen. Det är inte rimligt att ständigt karva i befintliga strukturer och in absurdum bevara dem på bekostnad av en bra vård för dem som behöver det. sker besparingar till stor del utifrån systemet och inte utifrån befolkningens behov av vård. Det kräver i sig en särskild debatt. Det är kanske inte rätta tillfället för det. Jag vill ändock belysa det. Det är inte bra det som sker ute i våra landsting. förslag är ett steg för att uppnå tillväxt. En god service är en förutsättning för att uppnå tillväxt i samhället i stort. De reservationer som har är var och en ett steg för att såväl uppnå tillväxt som lägga grunden för ett kommunalt självstyre. Jag biträder därför alla reservationer som vi lagt fram. Men jag yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 7 under punkt 6 samt 11 under punkt 10. 21 (): Allra först vill jag säga något till som sade att det var så eländigt. Äldre får vänta, lasarett läggs ned och det är vårdköer. Det blir inte bättre av att föreslår mindre än regeringen . var bekymrad över att vi inte hade tillräckligt med pengar. Det som borde bekymra är att alla de borgerliga kollegerna i oppositionen föreslår ca mindre än vad regeringen har i sitt förslag. Jag vill börja med att yrka bifall till finansutskottets förslag och avslag på reservationerna. Det är våra kommuner som står för välfärdens vardagsarbete. Skolan, sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen är välfärdens fyra grundstenar. kommuner ger en service till sina medborgare som på många sätt är unik genom sin kvalitet, genom sin omfattning och genom sin mångsidighet. Det är mycket mot vad som har sagts här . För att något balansera de negativa synpunkter som kommit fram i debatten vill jag påminna om att man i flera av nya demokratier ser på som ett föredöme när det gäller lokal demokrati och självstyrelse. Och visst är det sant att kommuner står sig väl om vi jämför med kommuner i de flesta andra länder. Svenska kommuner har starkare självstyrelse, tar större ansvar och de ger som regel också sina medborgare en mycket bättre service. Den svenska kommunsektorn har också internationellt sett en mycket hög andel egenfinansiering till följd av en långtgående beskattningsrätt. Det är oerhört viktigt för medborgarna att skolan, vården och omsorgen är den bästa, att de kan känna sig trygga för sina barn i skolan och för sina äldre när de blir gamla och svaga. Landets kommuner och landsting har dock mycket olika förutsättningar att kunna bereda sina medborgare en bra regional service. För att alla invånare i ska kunna få en bra skola, vård och omsorg behövs en rättvis fördelning av landets tillväxt. Det kommunala utjämningssystemet är därför en förutsättning för reell självstyrelse i landets alla kommuner. Kommunsektorns finanser förbättrades , och denna positiva utveckling fortsatte även . Även hänvisar i sin rapport till de goda . De förbättrade kommunala finanserna var främst ett resultat av en god tillväxt, en ökad sysselsättning och statliga resurstillskott, som förstärkte inkomsterna och minskade kommunernas kostnader för arbetsmarknadspolitiken och socialbidragen. Det var först som effekterna av lågkonjunkturen på allvar försämrade de kommunala finanserna med ett underskott för hela sektorn på . Det är inte en lågkonjunktur som bara finns i . Det har varit lågkonjunktur i och också i hela . Resultatförsämringen var i korthet ett resultat av att inkomsterna försvagades, vilket innebar lägre skatteintäkter, som kostnaderna ökade i samma takt som . Mot bakgrund av den försämrade samhällsekonomiska utvecklingen har den så kallade 200-kronan och den generella delen av det tillfälliga sysselsättningsstödet förlängts . Det är något som de borgerliga partierna har varit emot. För att förbättra välfärdens centrala delar, vård, skola och omsorg föreslår regeringen att det tillfälliga sysselsättningsstödet förstärks med 400 miljoner . höjs det generella statsbidraget med . Det motsvarar den generella delen av sysselsättningsstödet, inklusive utökningen med 400 miljoner, samt kommunernas inkomster från den så kallade 200-kronan. Förändringen innebär att dessa båda stöd permanentas. De kommer i fortsättningen att ges i form av generellt statsbidrag. Med anledning av den nationella handlingsplanen för vården höjs det generella statsbidraget med 2004. Handlingsplanen har därmed sammantaget höjt nivån på det generella statsbidraget med . För bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting föreslås ett ramanslag på . Syftet med anslaget är bland annat att bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår situation. Delar av anslaget används även för andra ändamål. Regeringen räknar med att 2004 använda för omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning. Stöd kommer även att utgå med till kommuner med kraftig befolkningsminskning. inrättas också ett nytt anslag för utjämning av LSS-kostnader mellan kommuner. föreslår som vanligt kraftiga skattesänkningar. Trots att säger att kommunerna kompenseras för skattebortfallet så blir ändå nettoeffekten för kommunerna att de förlorar . Det blir inte bättre av att säger nej till de i förstärkt sysselsättningsstöd. Utskottet tvingas konstatera att förslag både försämrar kommunsektorns redan ansträngda ekonomi och gör det svårare för kommunerna att bedriva en bra verksamhet. Utskottet avvisar bestämt en sådan negativ politik. Även förslag innebär minskade resurser till kommunerna. Med en krystad hänvisning till bland annat skatteplanering föreslår en minskning av statsbidraget till kommunerna med . Utskottet delar inte syn på kommunala koncerner och anser att den minskning som föreslås är oacceptabel och försämrar kommunernas redan ansträngda ekonomi. Det är dags för att ge besked om hur tänker minska statsbidraget. Ska ni dra in de från alla kommuner, oavsett om de har sådana koncernbildningar eller ej? drar även ned anslaget för särskilda insatser med . Här påstår man att bidragen till kommuner och landsting med en befolkningsminskning inte är befogade. Men verkligheten är att de regionala klyftorna ökar om anslaget tas bort. Det tillfälliga omställningsstödet behövs för att de drabbade kommunerna ska kunna ställa om och anpassa sina verksamheter till en minskande befolkning. Utskottet avvisar denna neddragning. Jag tycker att det är sorgligt att blundar för behoven. Även förslag innebär mindre pengar till kommunerna. säger nej till ett anslag för personalförstärkningar i skola och fritidshem på . I stället föreslås en skolsatsning på . Detta minskar kommunernas resurser med . Dessutom vill minska det generella statsbidraget med med hänvisning till att deras politik kommer att leda till betydligt lägre kostnader för socialbidrag. Tyvärr är detta tomma och fromma förhoppningar. Utskottet avvisar förslaget. Även finns det fyra reservationer som handlar om utjämningssystemet. Det spretar alltså precis som vanligt åt olika håll. Det kan ju synas lite egendomligt eftersom den alldeles avslutade utredningen om utjämningssystemet uppvisade en stor samsyn i de flesta frågorna. Det fanns en bred politisk majoritet för ett långtgående kostnads- och inkomstutjämningssystem. Det var, som vanligt skulle jag vilja säga, bara som mälde ut sig. Av detta märks föga i reservationerna. Jag vill särskilt fråga från och från om ni i likhet med era partikamrater i står bakom principerna om ett långtgående kostnads- och inkomstutjämningssystem. Dessutom undrar jag hur och tänkt sig att finansiera sitt presenterade förslag som kostar . Offrar landsbygdens överlevnad till förmån för att få i på bättre humör? Utskottet anser för sin del att beredningen av utredningens förslag bör få avslutas. Det är nu ute på remiss samt föremål för en bred debatt. Utskottet vill inte heller föregripa regeringens förslag. Däremot konstaterar utskottet, som tidigare, att det finns en stor skillnad mellan landets kommuner och landsting när det gäller förutsättningarna att kunna erbjuda sina medborgare en god service. Skillnaderna är stora vad avser både skattekraft och andra faktorer, till exempel befolkningssammansättning. Utjämningssystemet behövs för att ge kommuner och landsting lika förutsättningar att skapa välfärd för sina medborgare. Det finns ett antal motioner angående balanskravet för kommuner och landsting. pågår beredningen av en proposition om förändringar av balanskravet som väntas överlämnas till . Utskottet anser att regeringens förslag bör avvaktas. Sedan finns det reservationer om konkurrensneutralitet, om finansieringsprincipen och om eget val. Detta är gamla bekanta som vi behandlade så sent som . Utskottet har inte funnit anledning att ändra sina tidigare ställningstaganden. Låt mig bara säga några ord om detta med eget val. Det är ju så att kommunerna kan införa system för valfrihet inom många områden, till exempel hemtjänst, äldreomsorg och barnomsorg. Hur den enskilda kommunen väljer att organisera sin verksamhet inom de ramar som ges av de nationella målen och kvalitetskraven faller enligt utskottets mening inom den kommunala självstyrelsen. Här måste jag konstatera att reservanterna, som så ofta talar om vikten av självstyrelse, alltid glömmer bort detta när det handlar om kommunala bolag eller som här om hur kommunerna ska organisera sin verksamhet. Ska vi ha självstyrelse bara när reservanterna vill? Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag och avslag på reservationerna. 22 () replik: Efter att ha lyssnat på måste jag konstatera att nu lämnar majoriteten besked om vilken politik som ska föras och vilka åtgärder som de anser är nödvändiga för att komma till rätta med den eländiga situationen i landets landsting och kommuner. Gör de det då? Nej, det gör de inte. Det besked vi fick från , såsom varande majoritetens talesman och representerande Socialdemokraterna, var: Vi kör som vanligt. Men det är ju just det som är problemet. Problemet är att man inte är beredd att genomföra de förändringar som är nödvändiga. Det är det vi har redovisat med vårt förslag som innehåller genomgripande förändringar i syfte att vända en utveckling som, vilket jag också redovisade i mitt anförande, beskriver som en utveckling som inte kan fortsätta, utan det behövs andra åtgärder för att långsiktigt finansiera den kommunala verksamheten. Det är utgångspunkten för våra förslag. efterlyser förslag från Socialdemokraterna för att komma till rätta med detta. Men vad händer? Dessutom ägnar sig naturligtvis åt att ta de politiska genvägarna i samband med den sifferexercis hon redovisade. Vår politik innehåller genomgripande förslag på förändringar av ansvarsfördelningen mellan medborgare, kommuner och staten. Vår politik skapar också förutsättningar för lägre kostnadsnivåer i kommunerna och en högre effektivitet. Vi tillgodoser väl kravet enligt finansieringsprincipen, bland annat när det gäller vår höjning av grundavdraget. 23 () replik: Jag kan förstå att säger att det bara är sifferexercis. Det är inte så roligt att stå här och prata om hur eländigt det är i kommunerna och att de behöver mer pengar, och sedan själv dra ned med minst 4 400 miljoner . Där tror jag att har uppenbara problem. Klockan halv ett har sin första presskonferens. ska titta på hur ansvarsfördelningen ser ut mellan kommuner, landsting och stat. Jag tycker att det ska bli intressant att se hur långt de har kommit i sina bedömningar. har vi haft problem med en lågkonjunktur . Den har gjort att skatteintäkterna har minskat, och det känns direkt i kommuners och landstings ekonomier eftersom de till stor del bärs upp av skatteintäkter. Det är också därför som vi tillför mer pengar till kommunerna. permanentar vi statsbidraget på till det tillfälliga sysselsättningsstödet. Det har alla borgerliga partier varit emot. Det är faktiskt som är svaret skyldig. 24 () replik: Låt mig börja med att konstatera att har redovisat att de reformer som den socialdemokratiska majoriteten har genomdrivit konsekvent har varit underfinansierade. Snacka om att kasta sten i glashus, . Ett exempel på detta är maxtaxan. Där har vi en underfinansierad reform där ni har skickat räkningen till kommunerna. Jag tycker att du ska vara ganska försiktig i dina jämförelser. Men det är naturligtvis alldeles riktigt att vi får effekter av de förslag vi redovisar. Vi redovisar genomgående genomgripande förslag till förändringar. De konsekvenserna kan i vissa sammanhang vara ganska svåra att överblicka, och dit hör till exempel införandet av en nationell skolpeng och en äldrepeng. Det här kommer naturligtvis att påverka kommunernas verksamhet. Det gäller också till exempel större krav på konkurrensupphandling och effektivitet. Sammantaget kommer det här naturligtvis att påverka den kommunala verksamheten, men det blir bättre för medborgarna. 25 () replik: Maxtaxan var finansierad från början med 5 miljarder plus 500 miljoner som kvalitetspengar. Sedan blir kanske kommunerna och regeringen inte på öret helt överens om kostnaden. Det är därför vi har den här finansieringsprincipen att representanter för stat, kommuner och landsting diskuterar om man ska ha mer eller mindre pengar. Den diskussionen pågår , och maxtaxan är finansierad. Jag kan hålla med om att det skulle bli en väldigt stor förändring om politik, med nationell skolpeng, äldrepeng, sjukvårdspeng och alla pengar som medborgarna skulle gå omkring med, skulle genomföras och om all verksamhet som inte är myndighetsutövning sedan skulle ut på upphandling utan att kommunerna kan säga emot det. Men jag bedömer inte att det blir bättre för kommuninvånarna. Det blir det verkligen inte. Detta skulle göra att den kommunala självstyrelsen inte ens skulle finnas i verkligheten, för det skulle inte finnas mycket kvar att styra över om politik skulle få genomslag. Det är något som är säkert. 26 () replik: Jag konstaterar att vi lever i olika världar. Frågan är om det är kartan eller terrängen som gäller. går ut och säger att det är ett underskott på 2 miljarder . säger majoritetens representant att vi tillför nya pengar. Någonting är uppenbarligen fel, och frågan är vem som har tolkningsföreträdet i det här sammanhanget. Det sades att vill ta bort pengar från kommunerna och att det är tomma och fromma förhoppningar som vi ger i vårt förslag. Ja, vi har lagt fram ett förslag som innebär exempelvis att en mamma som arbetar i offentlig sektor får mer att röra sig med . Det är ett förslag vars like inte finns från majoritetens sida. Vi har lagt fram ett förslag som stärker den kommunala ekonomin, som stärker det kommunala självstyret, med andra ord demokratin. Ser inte majoriteten med oro på alla dessa avhopp som sker på den kommunalpolitiska sidan? Det här är en fara för demokratin. Det är ingen som vill vara med och fördela underskott ute i kommuner och landsting, men sådan är verkligheten. Jag upplever, som sagt, att det är två skilda världar. Vi måste faktiskt även i den här salen hamna i verkligheten. Sedan gäller det skatteutjämningssystemet, att man ska vänta och se. Ja, men har ju redan skjutit det system som ligger ute på remiss i sank i och med sitt agerande. Det förslag som har lagt fram har faktiskt ett upplägg som borde kunna skapa en diskussion mellan samtliga partier, för det är ändå så att såväl extrem glesbygd som extrem tätort förlorar på det förslag som ligger. Det är inte bra. 27 () replik: Båda kan faktiskt ha rätt, . Vi tillför mera pengar. menar att det fortfarande ser ut att bli underskott har att göra med att man fortfarande inte har kommit i ordning med det höga kostnadsläget. Man har alltså högre kostnader i kommuner och landsting än exempelvis skatteinkomster. Det är ett problem, och det måste man verkligen arbeta med. Sedan håller jag med om det här med förtroendevalda. Jag satt själv i som just skulle se hur man skulle kunna underlätta så att vi skulle kunna få fler förtroendevalda. Från vårt parti skulle vi vilja öka antalet förtroendevalda med 10 000 personer, så i den delen delar jag synpunkter. Men det är lite svårt på grund av att vi har en lågkonjunktur som påverkar både kommunalekonomin och landstingsekonomin så pass. Det är mycket det som man har bekymmer med. Jag kan hålla med om att det som förtroendevald är mycket svårare att arbeta när man måste spara och dra ned än om man har saker att fördela. Så är det för oss i , och så är det i kommuner och landsting. Sedan gäller det utredningsförslaget, som precis är ute på remiss. Det ska bli mycket intressant när vi får in alla yttranden. Det gällde då de synpunkter som framfördes och som ändå har gått till mötes. Jag har uppfattat det som att även lade fram ett förslag för någon vecka sedan eftersom man såg att det fanns synpunkter både från och från som vi skulle behöva titta på och att vi skulle behöva jämka. Jag tror att de flesta i den här salen vet att utredningar är jättebra, men vi brukar inte ta vartenda ord. Vi kan behöva ha lite ytterligare politik för att det här ska bli bra. Jag ser på det här med förtröstan. Det jag skulle vilja fråga handlar ändå om att ni verkligen slår fast att den här långtgående kostnads- och inkomstutjämningen behövs för att alla medborgare i ska kunna ha en bra skola, vård och omsorg. Det är det som är det viktiga. 28 () replik: Om halveringstiden är snabb på något område så är det när det gäller beslut om skatteutjämning. Jag tycker att vi ändå kan vara överens om detta. I det här fallet har förslaget redan fallit, genom kommunministerns agerande, som jag ser det. Vi måste vara observanta på vad som sker i samhället, och har det skapats motsättningar mellan stad och land på ett sätt som inte är bra för tillväxt. Ska vi få tillväxt i det här landet måste vi dra åt samma håll. Då är det förslag som har lagt fram faktiskt ett förslag som vi borde kunna föra en diskussion utifrån. Staten går in och tar ett ansvar initialt. Man lyfter bort de regionalpolitiska medlen och så vidare. Det är ändå ett upplägg som partierna kan diskutera utifrån. Åter till den kommunala verkligheten. Ja, naturligtvis så får man en urholkning av statsbidragen när statsbidragen är nominella. Man måste ju faktiskt ta hänsyn till kostnadsutvecklingen. Jag fick ett mejl i går från ett kommunalråd i . Han tar upp frågan om LSS och och konstaterar att synen på de timbelopp som tas upp vad gäller assistentersättningen varierar mellan regeringen, och . Han avslutar med att skriva: Något måste göras åt eländet, vi kan inte plocka pengar från äldreomsorg eller annan verksamhet för att täcka underskott. Det gäller just det här specifika området. Vi kan ta område efter område. Det kommunala självstyret, som politiken förs , håller på att utarmas, och det är inte bra. 29 () replik: Jag skulle vilja säga att inte var här 1995 och 1999. Vi har haft ganska många utredningar om det här inkomst- och kostnadsutjämningsförslaget. Varje gång det har varit en utredning är det klart att det har kommit in synpunkter. Sedan har vi behövt kompromissa och diskutera tills vi har fått fram ett förslag som de flesta ändå tycker är bra och som de kan leva med. Sedan är utjämningssystemet komplicerat. Det har också varit skälet till att vi har följt det kontinuerligt, för att rätta till det om det behövs. Jag ser det inte alls som att utredningsförslaget är skjutet i sank. Vi har från vårt förtroenderåd sagt att vi i princip tycker att det ser rimligt och bra ut, men det behövs vissa delar. Då handlar det om synpunkterna från och från . Vi har också sagt att vi ska försöka klara ut om det behövs lite ytterligare pengar. Men det är en betydande skillnad mellan vad vi pratar om för pengar och förslag. Det är ett väldigt dyrt förslag, . Dessutom har mindre till kommunerna än vad vi har. Så jag tycker att problemet fortfarande ligger kvar på . Hur ska ni finansiera det hela? Sedan gäller det LSS. blir det ett utjämningssystem för LSS-kostnader, som jag hoppas kommer att underlätta för kommunerna. Sedan är det också sagt att vi ska följa det och utvärdera ifall man behöver göra ändringar. Sedan ska det även till en särskild utredning som ska titta på det här, så den saken tas om hand. 30 () replik: När det gäller skatteutjämningssystemet och den eventuella enighet som finns om detta vill jag säga att den enigheten kanske finns hos vissa i den här kammaren. Vi kan däremot titta utanför, i och i . Politiker från en rad olika partier kritiserar utjämningssystemet och säger att det inte fungerar. Vad vi har haft nu under är ett utjämningssystem som vi har lappat och lagat. Vi har försökt hitta olika lösningar för att få det att passa. är det alltfler som pekar på att det är tillväxthämmande och tillväxtfientligt för de kommuner som har en god befolkningsutveckling och som har en god ekonomisk utveckling. Då tycker vi från sida och det är vi inte ensamma om att det är tid att sätta sig ned och se om vi inte ska göra en total genomsyn av det här systemet och försöka förändra det till det bättre. För det är svårt att hitta några som är nöjda med det. Problemet är också att vi har använt samma system , och det verkar uppenbarligen som om det inte fungerar, vare sig i glesbygd eller i tillväxtkommuner i . Därför krävs det en rejäl genomlysning, och det hoppas jag att vi kan få en enighet om. 31 () replik: Om det är något som är genomlyst så är det detta inkomst- och kostnadsutjämningssystem. är det den tredje stora genomgången som jag själv har varit med om sedan jag kom in i . Vi kan nog säga att vi har vridit och vänt på många stenar. säger att när han är ute och talar så är det ingen som är nöjd med utjämningssystemet. Det är en sanning med modifikation. Jag träffar många. Vi hade för någon vecka sedan besök här i av kommuner från . Det var samstämmigt att de hoppades att det inte skulle bli någon stor förändring i det nya förslaget. De tyckte att det såg mycket bra ut.