prot · GQ0985 · 2003-04-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:85Fredagen den 4 aprilKl. 9.00 - 12.35Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Fördröjda svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:256Till riksdagenInterpellation 2002/03:256 av () om skogsskövlingenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 april 2003.Skälet till dröjsmålet är att ministern kommer attvara på rådsmöte i den 2 april 2003JordbruksdepartementetAnn-Christin NykvistEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 2002/03:261Till riksdagenInterpellation 2002/03:261 av partnerskapslagens anknytningskravInterpellationen kommer att besvaras den 12 maj2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 1 april 2003JustitiedepartementetThomas Bodström2 § Svar på interpellation 2002/03:249 omChalmers centrum för mikroelektronikAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har ställt ett antal frågortill mig om finansieringen av Mikroelektroniskt cent-rum vid samt om han-teringen av givna planeringsförutsättningar.I propositionen Forskning för kunskap och fram-steg (prop. 1992/93:170) angav dåvarande regeringunder rubriken regeringens överväganden att det iregeringens beräkningar /96 ingick ett me-delstillskott på för tillbyggnadenav Mikroelektroniskt centrum vid . Fram till och med budgetpropositionen för1999 fanns dessa medel med som en planeringsförut-sättning i budgetarbetet. Av de besparingar som gjortssom generella besparingar på samtliga högskolean-slag återstod att för genomföra en besparingpå . Av kvalitetsskäl var det en-ligt regeringen inte möjligt att lägga ut detta sparbe-ting som en generell besparing. hade förut-sättningarna ändrats för det planerade tillskottet förChalmers tekniska högskola som plane-ringen och uppförandet av tillbyggnaden pågått. Re-geringens bedömning var nu att skulle kunna bära en del av den återståendebesparingen genom att den planerade utökningen avanslaget inte genomfördes. Härvid var utgångspunk-ten att besparingen skulle läggas där den gjorde minstskada för den högre utbildningen.Generellt sett strävar regeringen efter att ge rea-listiska planeringsförutsättningar för universitetensoch högskolornas verksamhet. Beslut om budget ärdock ettåriga och inför varje budgetproposition måstehänsyn tas till då gällande förutsättningar.Jag vill också erinra om de villkor som normaltgäller för anslagen till högre utbildning och forsk-ning, nämligen att särskilda medel inte anvisas förhyreskostnader.I detta sammanhang vill jag vidare framhålla attregeringen tagit initiativ till attöka den statliga finansieringen av forskningen med ca1,. Härav avser ca 155 miljonerkronor ämnen som berör mikroelektronik, informa-tionsteknik och materialvetenskap. Detta är medelsom även kan få del av.Som en ytterligare del i statens satsning på mikro-elektronik bildade regeringen ett forskningsin-stitut för mikroelektronik, . Institutet bedri-ver såväl forskning inom mikroelektronik som arbetemed att utveckla produkter inom det mikroelektronis-ka området. erhåller ett årligt anslag på 20miljoner kronor för institutets grundläggande forsk-ning.Jag delar Per uppfattning om värdet avden forskning som bedrivs vid Mikroelektronisktcentrum och är övertygad om att denna forskning skakunna utvecklas på ett positivt sätt inom ramen för deförutsättningar som gäller för verksamheten.Anf. 2 PER ():Fru talman! Utbildningsminister och jag äröverens om historieskrivningen. beslutaderiksdagen att det skulle uppföras ett nytt laboratoriumför mikroteknologi på . Ett driftsbi-drag utlovades för att täcka de ökade hyreskostnader-na.Detta var planeringsförutsättningarna för Chal-mers. Socialdemokraterna har inte gått emot dem. Detutlovade årliga driftsbidraget fanns med även i efter-följande socialdemokratiska regeringars budgetpro-positioner och indexuppräknades från ursprungliga 34miljoner till i budgetpropositionen1998. Det är också som hardetaljkunskaperna och resurserna för att kontrolleraden här typen av poster.I budgetpropositionen 1999 försvann dock dettabidrag utan förvarning eller diskussion. Detta skeddedrygt innan invigningen ägde rum och 200forskare flyttade in i lokalerna.Nu vill jag, fru talman, analysera den Östroskamotiveringen som vi har fått oss till dels nu.För det första: Vi får höra att Utbildningsdeparte-mentets sparbeting för på 105 miljoner kro-nor av kvalitetsskäl inte kunde läggas ut som gene-rellt sparbeting. Då klipper man till med entredjedel - av kvalitetsskäl? Eller hurresonerade ni egentligen på departementet? Var detnågon som bara kom på att med dåvarandebörskurser var rikt, så nu kunde man bryta löftet ochChalmers planeringsförutsättningar för MC 2? Mi-nistern har ju också själv på hävdat attChalmers är rikt. Men, som tidigare skatteminister,ska inte pengar då återställas av rena symmetriargu-ment? är inte rikt längre. Börskurserna harju fallit. Den här moraliskt tveksamma motiveringenhåller inte, och om man ändå för fram den borde denvara symmetrisk, det vill säga att pengarna bordeåterföras nu.För det andra: Vi hörde att regeringens utgångs-punkt var att "besparingen skulle läggas där den gjor-de minst skada för den högre utbildningen". Menlöftesbrottet utgör ju av fa-kultetsanslag för forskning. Detta slår just mot denhögre utbildningen. Besparingen slår hårt mot just detsom skulle skyddas, så denna motivering är inkonse-kvent. Den är faktiskt självmotsägande.För det tredje: Regeringen vill generellt ge"realistiska planeringsförutsättningar". Och se där, ettmedgivande från utbildningsministern att så inte ärfallet för MC 2. Men ingen aktör gör i normala fallmiljardsatsningar på så lösa boliner som att regering-ens och riksdagsmajoritetens ord bara gäller itaget, så motivet är inte seriöst. Gäller det alla löften?Årliga omprövningar - gäller det alla statliga inve-steringar?För det fjärde: Utbildningsministern borde inteerinra om nya principer som kommit med Akademis-ka Hus och som inte gällde förutsättningarför MC 2. Förutsättningen var ett driftsbidrag förhyreskostnader. Och vad är detta för motivering? Nuvet jag vad ministern kommer att säga: Ni har intemed det i ert eget budgetalternativ. Då säger jag: Detär ni som har planeringsförutsättningarna och resur-serna att klara av driften på en sådan här nivå.Anf. 3 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att tillhör våra allra finaste lä-rosäten. Den deltar i en knivskarp internationell kon-kurrens och gör det mycket bra. På utbildningssidangör man mycket intressanta reformer för att förstärkaoch modernisera civilingenjörsutbildningarna. Mangör också mycket intressanta reformer på forsknings-området, där man på flera fält ligger i den absolutavärldstoppen, inte minst med inriktning på miljö. Jaghar ett stort engagemang för , som ju är enstiftelsehögskola men som ingår i familjen av offent-liga högskolor.Jag kan inte låta bli att säga att jag anar en vissrodnad hos Per när han argumenterar fråntalarstolen. Ni talar om planeringsförutsättningar sombeslutades av 1992, det år då Per Land-grens parti satt i regeringen. 1993, Per ,hade det största budgetunderskott som ettmodernt land någonsin har haft, ett budgetunderskottsom översteg . Var tredje kronasom staten spenderade var lånad. Vilka planerings-förutsättningar gäller för ett land, lett av Kristdemo-kraterna i regeringen, som hamnar i en sådan situa-tion?Vad hade man för planeringsförutsättningar omman var arbetslös och fick se sin a-kassa sänkt, omman var sjuk och fick se sin sjukförsäkring sänkt?Skolor och vård fick spara för att det inte fanns peng-ar. Det är klart att när man leder landet in i ett sådantmoras finns inga planeringsförutsättningar annat änatt vi måste ta oss ur detta.Budgetsaneringen innebar besparingar. Det har vialdrig hymlat om. Men 90-talets budgetsanering led-de också till att ekonomi /95 harväxt snabbare än övriga europeiska länders. Det varnödvändigt - smärtsamt men nödvändigt.Sedan är det en annan sak som är väldigt märklignär det kommer från Per , som ju tillhördem i kammaren som jag skulle vilja säga har enmycket konservativ, strikt moraluppfattning. Vi bru-kar ju diskutera moral och etik i kammaren, jag ochPer . Hur kan man ställa en sådan här inter-pellation och skriva debattartiklar i Göteborgs-Postenom ökade anslag till utan att på något sättnämna att själva inte ger en endakrona mer till ?De som läser din artikel i ju att har mer pengar tillChalmers. Men om vi går till Kristdemokraternasbudget, vad hittar vi där? Samma summa som reger-ingen. sparar alltså på Chalmers.Det här menar jag, när Per säger "moraliskttveksam" om regeringens argumentation, måste ledatill eftertanke hos Per själv.Jag förstår att du är engagerad - det är jag också -för framtid. Vi gör stora satsningar påforskning. är ju ett släpankare iforskningspolitiken. De ligger ständigt under ochefter regeringen. Jag hoppas och tror att Chalmerskommer att vara vinnare när det gäller fördelning avtill exempel resurser, som ju ökarmed . Men att ni ger sken av att ni ger merpengar till , och därmed är villiga att vilse-leda medborgarna, det tycker jag inte verkar rimligt.Erkänn att inte har mer pengar tillChalmers än vad regeringen har!Sedan ser jag fram emot att vi också, när vi hargått igenom en lågkonjunktur, kommer till goda tideroch fortsätter att satsa på forskning. Då ligger dentekniska forskningen, den naturvetenskapliga forsk-ningen, den typ av forskning som ägnar sigåt, mycket väl till också på lite längre sikt.Anf. 4 PER ():Fru talman! Nej, det ekonomiska moraset har nisjälva erkänt att ni hade bäddat för på 80-talet.Att ge ros till går ju an som utbild-ningsminister, när man faktiskt har kontroll över allautgiftsposter och har exekutiva resurser på ett heltannat sätt än vad man har på ett riksdagskansli. Att geros till är att klappa med ena handen. Attsedan dra tillbaka utlovade resurser för den här typenav investeringar är att slå med andra handen.Jag hade en femte argumentering som jag gärnatar upp , eller en analys av de motiv som utbild-ningsminister nämnde i inledningen. Det gäll-de regeringens ökade finansiering med 1,5 miljarderoch de 155 miljonerna till mikroelektronik, informa-tionsteknik och materialvetenskap. Då vet utbild-ningsministern mycket väl, fru talman, och det fick vihöra, att det är pengar som hanterar.De är bundna till projekt. Det ska till osannoliktmycket projektpengar till för att kunnakompensera regeringens löftesbrott mot Chalmers.Summan är dessutom för liten för att kunna fungerasom en sådan kompensation.Så finns det en annan allvarlig dimension. Utbild-ningsministern vill göra sken av att detta ska slå till-baka på mig själv. Och i viss mån är jag också kritiskmot de små, ynka resurser som vi har på riksdags-kansliet för att täcka precis samma sak som utbild-ningsministern gör. Jag ställer frågan till er som harresurserna: Går det att lita på regeringen? Går det attlita på er? Jag kan ställa frågan som göteborgare ochutifrån horisont. Gäller inte ekonomiskaplaneringsförutsättningar för miljardprojekt somMC 2? Sedan vill jag ändå fråga, utan att det skauppfattas som hög svansföring i etiska frågor, påallvar : Vilken etik har regeringen närni motiverar detta? I vår budgetmotion har det för-modligen inte stått en rad om MC 2, och det är ju intebra. Men vilken etik har ni på Utbildningsdeparte-mentet som ska sköta detta?Pacta servanda sunt är fundamentalt för alla rela-tioner. Det gäller för staten visavi och detgäller också folkrätten. Det gäller muntliga löften.Det gäller inte i mindre grad löften som är satta påpränt. har vi dessutom en skrift som inte är vilkensom helst. Det är den socialdemokratiska regeringensbudgetproposition. Vad är det nu värt? I normala fallbrukar man kunna se varandra i ögonen. Det kan vi jugöra , men framför allt funderar man på när utbild-ningsministern besöker Chalmers.Löftesbrott är ju lika illa oavsett om det är en in-divid eller om det är regeringen och somexekverar dem genom lagstiftningen. Lagstiftning ären viljehandling och kan också bedömas moraliskt. Idetta fall är det ju på inget sätt någon hedervärd sig-natur under ett kontraktsbrott. Det är klart att reger-ingen inte står över moralen. Kanske man får läggadet här sveket mot till de andra svek som videbatterar nu i politiken och som bland annat blevkända i budgetuppgörelsen.Anf. 5 Utbildningsminister ():Fru talman! Det märks att när Per blirpressad går han helt och hållet över till en moralistiskargumentation. Men sällan har jag sett någon så na-ken i en sådan diskussion. Menar Per att detär brister i somgör att man inte kan skriva in 38 miljoner plus tillChalmers om man menar allvar med det som man nusäger från talarstol? I så fall ber jag att höra av sig till Ut-bildningsdepartementet så kan vi komma över ochskriva dit de där 38 miljonerna plus. Det är ju intedetta det handlar om.Det handlar om att när har sut-tit med sin budget och funderat på vart pengarna skagå så kanske, jag vet inte, Per har höjt sinröst på riksdagsgruppens möte och sagt att jag skullevilja att vi lade plus på . Och har deandra sagt att nej, pengarna ska gå någon annanstans.Det är så ett budgetarbete går till. Det behövs inte såhimla många tjänstemän på riksdagskansliet utan detbehövs en politisk vilja och ett politiskt beslut.Tittar man på summan som har lagts på Chalmersså skiljer den sig inte från regeringens summa. Häroch i debattartiklar vill du vilseleda medborgarnamed att ni satsar mer på . Det gör ni icke!Jag föreslår att du skriver ett brev till elleren debattartikel i och förklararvarför de här pengarna inte finns. Här skruvar du uppargumentationen till att bli än högre moralisk när dusjälv står så naken i denna fråga.Jag ser fram emot att få fortsätta satsa på forsk-ning. Jag är stolt över att vi har lyckats vända forsk-ningsfinansieringen i och få en uppgång frånden offentliga sidan på en och en halv miljard. Jag serfram emot att vi, när vi har gått igenom den här låg-konjunkturen, kan fortsätta att göra ordentliga ochrejäla forskningssatsningar, och jag ser fram emot attChalmers kommer att få del av detta. Men vi måsteföra en hederlig argumentation och inteaktivt försöka vilseleda väljarna.Faktum är att det inte finns mer pengar i Kristde-mokraternas förslag till än i regeringens. Såom moralen är dålig hos regeringen, vad är den dåhos ?Chalmers har dessutom möjligheten att få ökadeanslag via , som får ökade anslag på30 %. Eftersom tillhör de allra starkastehögskolorna i landet hör forskarna på tilldem som krigar om dessa anslag. De får en stor del avdessa anslag. har av regeringen också fåttmedel för att bilda en forskarskola i materialteknik.Det är en stor satsning som är viktig för ochsom innebär att man kan fortsätta på ett sådant strate-giskt område.Men, Per , stuva undan den moraliskaargumentationen i det här fallet, för den håller inte.Tala om för dina väljare vad ni verkligen står för.Sedan kan vi föra ett resonemang om hur vi ska satsapå i framtiden.Anf. 6 PER ():Fru talman! All handling kan bedöms moraliskt -lagstiftning och individuella handlingar. Och jagtycker att det är intressant att märka att moti-vering eller debatteknik nu är att anfall är bästa för-svar. , som är den som hanterar Utbildningsde-partementet med alla de resurser som det innebär, gersig nu på , i förhållande till re-geringens proposition på området, begränsade resur-ser, och det bli något slags kålsuparteori.Jag utgår från er motivering. Inte ett enda motivhöll för ett löftesbrott mot . Det är det somjag har argumenterat för.När det gäller att bemöta argumenten så har jag juanalyserat era motiv, motiv, och de håller inte.Det är en väldigt stor skillnad att exekutivt sitta ochhantera hela frågan och ha resurserna och göra så här.Jag har talat om att frågan om kvalitetsskäl inte höll.Jag har talat om att neddragningen och löftesbrottetskadar den högre utbildningen. Man kan ju undra hurdet faktiskt gick till. Man kanske har sett Chalmerssom rikt, som det har sagts, och i gammal socialistiskeller socialpolitisk anda tar man då från de rika. Jagvet inte hur argumenteringen har gått till. Det handlarfaktiskt om att dra undan mattan för MC 2, för Chal-mers i den delen. Det är inga realistiska planerings-förutsättningar. Det är att ta från forskningen och attlåta tära på ett stiftelsekapital. Och det härtycker jag att man kan bedöma moraliskt - självklart.Anf. 7 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har talat om 90-talets budget-sanering som på många sätt ändrade människors,organisationers och företags planeringsförutsättning-ar. Det var en ganska hård tid med mycket stora un-derskott, mycket stor upplåning och mycket tuffavillkor för alla i vårt samhälle. Det krävde att vi orka-de ta oss ur en sådan situation. Många led , och många fick sämre förutsättningar. Men deallra flesta förstod också att det var en period av nöd-vändiga besparingar för att få en framtid för Sverige.Det har också lett till att vi, efter att vi kom ur denkrisen, har kunnat göra mycket viktiga insatser påsocialpolitikens område med förbättringar och påutbildningspolitikens område med mycket stora re-sursförstärkningar för att bygga ut högskolan. Påforskningens område har det äntligen blivit en vänd-ning med 1 ½ miljarder i ökade anslag som kommerockså till del.När Per vill göra detta till en fråga omregeringens moral tycker jag att denna debatt väldigttydligt har visat att Per själv inte har någrapengar extra till och har inte fått med sigsitt parti på detta. Jag vet inte ens om han har agiteratför det. Han har snubblat över denna fråga i detta lägeoch tror att man kan vinna kortsiktiga politiska po-äng. Jag tycker att Per ska ta sig en funde-rare över sitt budskap. De flesta som har läst hansinterpellation och hans debattartikel tror nämligen attPer hade mer pengar till än re-geringen.Dessutom är det självklart att vi står inför storabehov på och på andra universitet och hög-skolor när det gäller satsningar på forskning. Jagkommer att arbeta engagerat för att kunna fortsättamed det. Min erfarenhet är att inteär någon hjälp i den agitationen utan snarare varit ettsläpankare i forskningspolitiken med ständigt mindreresurser till viktiga insatser.Men jag kommer att jobba engagerat för attChalmers förstärks som forskande högskola och attsamtliga högskolor och universitet i får enförstärkning på forskningens område. Först ska vigenom denna lågkonjunktur. Sedan väntar, enligt minbedömning, mycket intressanta tider för forskningen.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2002/03:210 om In-ternetbedrägerierAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa bedrä-gerier med fakturor för påstådda besök på sexsidor påInternet.Förfarandet med att skicka ut så kallade bluffaktu-ror kan vara straffbart enligt bestämmelserna ombedrägeri. Det är också förbjudet för näringsidkare attskicka fakturor, inbetalningsavier eller liknande med-delanden för produkter eller tjänster som inte ut-tryckligen har beställts. Om en näringsidkare uppsåt-ligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudet kan haneller hon bli skyldig att betala en marknadsstörnings-avgift.För att effektivt kunna bekämpa bluffakturering ärdet också viktigt att företag och privatpersoner skär-per sin uppmärksamhet på vilka inköp och beställ-ningar som gjorts och vilka fakturor som är riktiga.Det är trots allt den bästa metoden för att undvika attbli lurad.En vanlig form av bluffakturering riktas till före-tag i form av erbjudanden som utformats som faktu-ror. har därför med hjälp avorganisationen inrättat en särskilddatabas med information om olika typer av falskaerbjudanden med mera. Inom ramen för detta samar-bete gör också besök på företagruntom i landet för att informera om problemet medbluffakturor och vilka skyddsåtgärder som kan vidtashos företagen.På åklagarsidan har Riksåklagaren meddelat före-skrifter om samordning av brottmålsärenden, vilketinnebär att om en person är misstänkt för flera brottska detta handläggas i ett och samma ärende. Enåklagare ska i inledningen av ett ärende pröva ompersonen är misstänkt i andra ärenden på andra orteroch om det finns förutsättningar för samordning avärendena. Detta har stor betydelse för utredningarnadå det ofta rör sig om flera anmälningar som är sprid-da över landet. Åklagaren får därmed en god över-blick över hela brottsligheten på ett tidigt stadium avutredningen, vilket kan vara betydelsefullt för attexempelvis bedöma gärningsmannens uppsåt.När det gäller privatpersoner som drabbas avfakturor de anser vara oberättigade vet jag att maninom område arbetar för attstärka konsumentskyddet på området för elektroniskkommunikation när det gäller teleoperatörernas an-svar. överlämnades en proposition till riks-dagen som bland annat innehåller förslag till en kost-nadsfri spärr mot alltför höga telefonräkningar. arbetar med frågan. Verket harbland annat lagt ut detaljerad information på Internetom hur man bestrider dessa felaktiga fakturor.En rad åtgärder vidtas alltså på flera fronter ochav olika myndigheter för att dels skydda den enskilde,dels bekämpa denna brottsliga verksamhet.Anf. 9 ():Fru talman! Det är som jag skriveren interpellation angående Internetbedrägerierna.Första gången inriktade jag mig på Telias roll ochifrågasatte, vilket jag fortfarande gör, om ska fåvara ett inkassoföretag för oseriösa näringsidkare. Irealiteten är det nämligen så att i botten ligger vårtabonnemang med som grund för att dessa oseri-ösa skojarna har chansen att skriva räkningar överhuvud taget. Här ligger ett problem. I den debattensvarade statsrådet att man inte skulle gå inoch avhjälpa detta som danskarna har gjort, och Teliahar faktiskt underkastat sig dansk lag och har enspärrgräns.Nu öppnar justitieministern upp för att det skakomma ett förslag från regeringen om att man skaerbjuda gratis spärrar. Det välkomnar i så fall jag iallra högsta grad.Läget är nämligen allvarligt i vårt land i dag.Det är väldigt många som utsätts för dessafakturor som helt enkelt är bluffakturor. Man får enfaktura på en tjänst som man inte har haft.Jag skulle kunna beskriva hur skojarna egentligengör. De skickar i väg en faktura på en service. Desenaste som jag har kommit åt är från februari månad.Och jag har här en hel packe med både fakturor ochinformation om dessa skojares bolag som ändrarägare gång efter annan. Men det är perso-ner inom samma krets som står som ägare för företa-gen. Det skickas ut ett antal fakturor till människorsom inte känns vid dem över huvud taget. Av faktu-rorna framgår att det är i baskostnad för entjänst och att räkningen ska betalas till ett inkassofö-retag och man anger företagets namn.Efter ett par veckor kommer en påminnelse om attfakturan inte är betald. Där finns det också ett uttalathot: Om man inte betalar fakturan på tillkom-mer den verkliga avgiften, som är ytterligare1 000 kr.Tredje gången, ellerså - det varierar lite - kommer en påminnelse om inte har betalat och att man nu har chans attbetala till inkassoföretaget.Detta par, denna familj eller vilka det nu är - oftaär det yngre människor - har alltså fått brev förtredje gången.Fjärde gången, , kommer yt-terligare ett krav på den verkliga avgiften 1 000 krplus i omkostnader jämte de 299 kronorna.Femte gången kommer ännu ett brev med krav påbetalning till inkassoföretaget. Beloppet är nu runt2 . Det varierar eftersom man uppger olikaminuter. För linköpingsparet - den räkning som jagnu har framför mig - är räkningen på 7 545 kr.Av ren rädsla för att hamna i kronofogdemyndig-heternas register betalar man till slut. Det är - skullejag vilja kalla det för - en typ av maffia som har bör-jat härska. Detta måste vi åtgärda. Jag vill höra justi-tieministern tydligt säga vad han avser att göra.Anf. 10 Justitieminister ():Fru talman! Jag är glad över i frågan. Det är ingen tvekan om attnämnda hantering är ett stort problem. Problemet lärheller inte bli mindre genom att vi alltmer kommer attanvända Internet.