prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Vi har tittat på ett antal länderoch funnit att drygt 30 av ca 45 undersökta länder hardet kravet.Forskare i vårt land, exempelvis ,som har tagit fram en rapport som heter Vägen tillmedborgarskap, har pekat på att medborgarskapetkan vara ett hjälpmedel i integrationsprocessen. Attställa krav på kunskaper i svenska kan enligt honomvara en viktig faktor. Kunskaperna i svenska måstetidigare ha haft en nyckelroll i integrationsprocessen.Det insåg man förr, säger han, när man efterlystedokumenterad färdighet i svenska. Och han pekar påett antal olika skäl för att man på det viset ska kunnastimulera till att lära sig det svenska språket.Det finns också andra som delar den uppfattning-en. Exempelvis huvudsekreteraren i , ,kommenterade under valrörelsen att han tyckte attdetta var en god tanke. Förra generaldirektören iInvandrarverket, , lyfte fram det undersin tid. Och flera andra tycker att det är ett bra krav.Som alla vet blev det en hård debatt, framför allt ivalrörelsen, om de här kraven. Det var i några sam-manhang hårda angrepp, bland annat från en del soci-aldemokrater. Detta lättades en bit in i valrörelsen,när statsministern själv i olika sammanhang börjadesäga att han inte hade några svårigheter med kravet.Dock tycks det inte ha påverkat behandlingen här iriksdagen.Jag har, fru talman, full förståelse för att man kanha olika uppfattningar på den punkten. Från vår sidahar vi tidigare varit tveksamma till språkkravet. Vårrepresentant i i slutet på90-talet tyckte för sin del att man skulle ha det, menlyckades inte övertyga partigruppen här i riksdagenom det. Men i samband med att vi har försökt inven-tera alla tänkbara medel för att förbättra integrationeni vårt land har vi för vår del stannat för att det här börfinnas med bland övriga medel för att stimulera tillintegration i vårt land och till kunskaper i det svenskaspråket, med den betydelse det har för integrationen.Vår integrationspolitik och flyktingpolitik inne-håller sådana saker som en human flyktingpolitik.Den innehåller en jobbgaranti. Den innehåller enmycket mer positiv syn på arbetskraftsinvandringen.Det kom till uttryck så sent som i går när fem partier iutskottet kunde komma överens om en mer positivsyn på arbetskraftsinvandringen - något som tvåandra partier, Socialdemokraterna och ,inte ville ansluta sig till.Fru talman! Medborgarskapet bör användas för attstimulera till att fler lär sig svenska och på det visetkan integreras i vårt samhälle. Det är ett av mångamedel. Man ska ha goda skäl för att avstå från medelsom kan ha betydelse för detta viktiga mål.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 15.Anf. 129 ():Fru talman! I många kulturer har männen en do-minerande roll. När vi diskuterar integration gör videt ofta ur en manlig synvinkel, vilket snuddade vid. Vi glömmer bort dekvinnor som i många fall har dålig kontakt med detsvenska samhället. Även har upp-märksammat det i sin rapport som kom i förra veck-an, vilket flera har nämnt här.Ofta pratar vi om att invandrarföreningar ska varadelaktiga i integrationen. Men då glömmer vi attinvandrarföreningar ofta domineras av män. Idrottsfö-reningar, som är en arena som kan bidra till en braintegration, är också en till stor del manlig värld. Jagvill därför prata lite om integrationen ur ett kvin-noperspektiv, och särskilt då om hur viktigt språketär.Många kvinnor, naturligtvis inte alla, får intesamma möjlighet som männen att göra sin röst hörd.Och många kvinnor är hänvisade till att stanna hem-ma och sköta hemmet. Många är lågutbildade och harfå möjligheter att få ett arbete. Isoleringen i hemmetgör att man har färre möjligheter än männen att träffasvenskar och på så sätt lära sig svenska.För att stimulera kvinnorna att lära sig svenska ärdet därför otroligt viktigt att undervisningen som ges isvenska för invandrare är bra. Detta har nämnts tidi-gare. har undervisningen i svenska för invand-rare gett dåliga resultat, vilket också påpekas i som kom , och dåär det fråga om både män och kvinnor som fick uppe-hållstillstånd 1997. Sex av tio gick fortfarande på sfiefter , och många hade inte ens blivit inskrivna isvenskundervisningen. Och situationen för enbartkvinnor är ännu sämre.Det är förbättringar på gång i svenskundervis-ningen. /03 gäller en ny kurs-plan för svenska för invandrare med olika nivåer. finns också förslag omhur man ska kunna förändra undervisningen, till ex-empel en individanpassad och flexibel svenskunder-visning med anknytning till arbetslivet.Det är otroligt glädjande, och det är precis detsom har förespråkat . Det är braatt det är fler som har kommit underfund med detta.Vi har talat om en undervisning anpassad till vars ochens egna förutsättningar och om att individen självska kunna vara med och påverka. Analfabeter ochhögskoleutbildade ska inte undervisas i samma grupp.Arbete och språkstudier ska gå hand i hand. Ävenhänsyn till traumatiska upplevelser och till åldermåste tas.Kvinnorna har ofta annorlunda förutsättningar.Ansvaret för hem och barn, och i många fall låg ut-bildning som nämndes , bidrar till att man måsteta särskild hänsyn till kvinnorna. För att underlätta attäven de här kvinnorna ska lära sig svenska måste manhitta alternativ. Ett exempel som jag kan nämna, somfinns i min hemkommun, är att man lägger undervis-ningen i nära anslutning till det område som kvinnor-na bor i, där också barnen kan gå på dagis. I sambandmed svenskundervisningen praktiserar man också påen arbetsplats i närheten. Sådana här exempel behövsdet på fler håll.Jag har ett annat exempel som också kommer frånmin hemkommun . Där har man grupper medkvinnor som absolut inte har klarat av den ordinariesfi-undervisningen och som ingen trodde skulle ha enchans att komma ut på arbetsmarknaden. Men efterett halvår är de ute på praktikplats. Några har till ochmed fått erbjudande om anställning.Den här undervisningen anordnas av en annanaktör än den vanliga, kommunalt styrda, sfi-undervisningen. Man har utgått från kvinnornas egnaförutsättningar, och undervisningen har varit upplagdpå ett annorlunda sätt. Kvinnorna har fått ett heltannat självförtroende. De vågar ställa sig upp ochprata om sina önskemål, sina drömmar och sina tan-kar om vad de vill ha ut av framtiden.Jag var med på ett möte när de träffade helakommunstyrelsen i . Var och en reste sig uppoch berättade och talade om: Det här vill jag. Det härönskar jag. Jag vill ha ett jobb. Dessa kvinnor varalltså utdömda från början. Lägger man upp under-visningen på rätt sätt har alla en möjlighet att lära sigsvenska och att komma in i det svenska samhället.Också i ger man posi-tiva exempel där man lyckats bra med introduktionoch svenskundervisning. Det är viktigt att man tarlärdom av bra exempel. Det är också viktigt att mantillåter olikheter. Alla behöver inte stöpas i sammaform. Det är dags att se det här från individens syn-punkt i stället för titta ur ett fågelperspektiv medmångfaldsplaner och styrning uppifrån.Folkpartiet anser att det är otroligt viktigt att kun-na prata och förstå enkel svenska för att man skakunna bli delaktig i det svenska samhället. Det gällerförstås både kvinnor och män. Invandrarkvinnor somjag mötte i valrörelsen hade mycket varierandespråkkunskaper. Många kunde inte svara på frågansom de skulle rösta i valet eftersom de inte alls för-stod vad jag sade. Jag vet inte heller om de röstade,hur de röstade eller om de röstade som sina män - omnu männen röstade. De kanske inte heller förstod. Föratt få alla, både kvinnor och män, att känna sig delak-tiga och vara med och påverka samhället, till exempeli val, måste alla också kunna förstå och delta i diskus-sionen.För kvinnorna är det också viktigt med språkkun-skaper i det dagliga livet så att de kan prata med sinabarns lärare, så att de kan utföra sina dagliga inköp,så att de känner till sina rättigheter om de till exempelblir förhindrade att leva det liv som de själva villleva. Det finns män i alla kulturer som misshandlaroch ser ned på kvinnor. Det är en myt att det är av-gränsat till vissa invandrargrupper. Skillnaden är attinvandrarkvinnorna inte vet vilka rät-tigheter de har och vart de ska vända sig om de blirilla behandlade.Folkpartiet har ett särskilt yttrande i det här be-tänkandet som just handlar om invandrarkvinnors ochinvandrarflickors rättigheter. Jag vill i det här sam-manhanget påpeka hur viktigt det är att samhället iövrigt på allvar tar itu med och motverkar kvinnoför-tryck i alla former.Folkpartiet vill ha en förbättrad svenskundervis-ning, precis som även har kommitpå. Det verkar som om en hel del andra också inseratt det är viktigt att man har en individualiserad un-dervisning där man kombinerar med praktik på ar-betsplats. Det är kunskap i svenska språket som äravgörande för att man ska kunna bli delaktig i densvenska demokratin. Det är något som i allra högstagrad skulle gynna invandrarkvinnorna, som i dagmånga gånger har sämre förutsättningar än männenatt komma bort från utanförskap och isolering.Anf. 130 ():Fru talman! i debatten frågade om han tyckte att Oxhagsskolani var en fin skola. Jag har också tillhörtutbildningsutskottet, och jag kan instämma innerligtmed både och om att det är en fantastisktfin skola. Det finns många fina skolor i storstadsom-rådena som driver spännande utvecklingsprojekt.Många gånger sker det med stöd av de satsningar somgörs inom ramen för storstadsprojektet.Det som var allvarligt i var att de bor-gerliga partierna, med i spetsen, speladerysk roulette med sfi. I stället för att verkligen satsapå svenska för invandrare lät man den ideologiskaniten och privatiseringarna vara viktigare än kvalite-ten på sfi-undervisningen. Det blev också så att sfi-resultaten föll radikalt i . Det är allvarligteftersom vi behöver förbättra, inte försämra, sfi:n.Det är en av de viktiga nycklarna till integration ochutveckling.Det finns ett mycket starkt engagemang närdet gäller integrationsfrågorna i hela landet. Ett vik-tigt skäl till det tror jag är att vi börjar få alltfler män-niskor med utländska bakgrund i politiken. Det äralltför få i det här huset, men ändå betydligt fler änförra mandatperioden. Det är alltför få i kommunsty-relser och fullmäktigeförsamlingar, men ändå betyd-ligt fler än bara . Det är ett uttryckför att det är på väg att hända något väldigt spännandeoch viktigt i det svenska samhället.I mitt hemlän har det bidragit till att vi har arbetatväldigt mycket med integrationsfrågorna. Två frågorhar vi tagit upp i länsmotioner från socialdemokratin.Den ena handlar om att det är väldigt viktigt att vi harett regionalt perspektiv i integrationsarbetet och attdet finns resurser för att arbeta på den regionala ni-vån. Den andra frågan är att vi ska öka utrymmet förriktade insatser i segregerade bostadsområden så attvi också har ett utrymme att kunna göra satsningarsom dem som gjorts inom ramen för storstadsprojek-tet i kommuner som , och så vidare.Jag vill säga att jag har respekt för att utskottetinte har bifallit motionerna, och jag tycker också attdet är både rimligt och riktigt att de frågor som vi harväckt övervägs i de fortsatta diskussionerna när stor-stadssatsningen ska gås igenom och när man tittarvidare på organisationen av integrationsarbetet. Menjag vill ändå ge några argument för de synpunkter vihar fört fram.Det första är att integrationsfrågorna tillhör dethär århundradets riktigt stora utmaningar för detsvenska samhället. Å ena sidan kan vi vara på vägmot ett rikare där vi formar framtiden till-sammans, vi många svenskar som har rötter i olikadelar av världen. Å andra sidan: Om vi inte bedriverett framgångsrikt integrationsarbete finns risken fördjupa klyftor och utanförskap.Det finns två viktiga nycklar till integrationen.Den första är arbetsmarknaden. Den andra är utbild-ningen. Historien har visat oss att grupper som intesläpps in på arbetsmarknaden lätt förloras i utanför-skap. Utanförskapet drabbar den vuxne, men det slårockså mot nästa generation. Därför måste arbete åtalla vara huvudfrågan i integrationsarbetet. det hand-lar för de allra flesta om arbete på marknadens vill-kor. För en liten grupp, många av dem har kommit hitpå äldre dar, handlar det också om arbete med stöd avarbetsmarknadspolitiken.Integrationsfrågorna ses ofta som storstadsfrågor.Och visst är det relativt sett en betydligt högre andelmänniskor med utländsk bakgrund i än tillexempel i eller . Men det ärinte enbart en storstadsfråga. Segregerade bostadsom-råden har vi tyvärr i städer som , ochNorrköping.Behov av integrationsinsatser finns i mindrekommuner som , eller Arboga.Storstadssatsningen är angelägen, men det är viktigtatt det finns resurser för att göra denna typ av spän-nande insatser i hela landet, inte minst på skolområ-det.Det behövs också kunskap om integrationens för-utsättningar i hela landet. Där spelar Integrationsver-ket en viktig roll. Men jag tror att det vore av värdeom man övervägde att till varje länsstyrelse, som mannu har i storstadslänen, ha en expertfunktion knuten,precis som vi har jämställdhetshandläggare, föratt inspirera arbetet på olika statliga myndigheter ochpå nivå. Det finns ett väldigt sugefter kunskap om hur vi ska lyckas på integra-tionsområdet.Socialdemokratin i län ordnade i början påjanuari en konferens om integration och arbetsmark-nad. Vi vände oss till en ganska bred publik men varinte alltför optimistiska när det gällde deltagande. Detkom 200 deltagare. Många var från vårt eget parti ochfrån fackföreningsrörelsen, men det var också mångasmåföretagare och representanter för näringslivet ilänet - människor som representerar helt andra intres-sen än dem arbetarrörelsen representerar. Gemensamtför alla var att man upplevde integration som en av demest avgörande framtidsfrågorna. Det som var så kulvar att alla var beredda att ta dessa uppgifter på allvar.På samma sätt börjar vi nu se en begynnande in-sikt på skolområdet om att vi måste arbeta mer mål-medvetet med integrationsfrågorna än man har lyck-ats göra på en del håll i landet. Därför är jag glad ochstolt över att integration är en huvudfråga i den ut-vecklingsplan för skolan som skolministern nyligenlade fram. Han markerade att det nya ska ha som sin första och kanske allraviktigaste uppgift att stärka skolorna i de segregeradebostadsområdena. Jag hoppas att det efter dagensdebatt ska kunna finnas förutsättningar för att få enstark uppslutning från alla partier i . Det härär viktiga frågor.Det finns också ett annat område där det krävsuppslutning från alla partier i , och dethandlar om insatserna för att minska väntetiderna förasylsökande. Det är inget nytt problem. Det har funnits under socialdemokra-tiska regeringar. Det fanns när hade an-svaret för invandrarpolitiken.Det bottnar i att vi har ett komplicerat regelverk.Vi behöver förenkla och förtydliga regelverket. Vikan till exempel långsiktigt inte ha det system medmöjligheter till förnyade ansökningar gång på gångsom slår så oerhört. Det slår hårt mot de enskilda,som med stöd av sina advokater får hopp men varshopp ofta vänds till något negativt. Det är också sam-hällsekonomiskt orimligt.Fru talman! Jag vill tacka alla debattdeltagare fören engagerad debatt, även om vi kan ha olika syn-punkter i vissa av de delfrågor som styr integrations-politiken.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag vill tacka förmöjligheten att prata om Oxhagsskolan och om Folk-partiets skolpolitik i . Det som hände påOxhagsskolan är inget resultat av storstadssatsningen.Vad som genomfördes på Oxhagsskolan och ett antalandra skolor i var ett läsutvecklingssche-ma, som gjorde att varje elev fick den tid hon ellerhan behövde för att få med sig grunderna. Den sombehövde extra tid fick extra tid. Resultatet var att mani motsvarande tredje årskurs hade godkända isvenska på en skola invandrarelever.Min konkreta fråga är om den mycket starka kritiksom Socialdemokraterna har riktat mot denskolpolitik som fördes i som ett resultat avInger inlägg har förbytts i att man faktisktgillar att kunna ge varje elev den tid hon eller hanbehöver på det sätt som gjordes i Stockholm.I sfi-undervisningen i försökte manskapa möjlighet för att den som läser svenska förinvandrare ska kunna välja mellan olika utbildnings-anordnare. På samma sätt har tidigaretagit strid för att alla elever ska kunna välja skola.Man har mött mycket hårt motstånd från Socialde-mokraterna, men , om jag har förstått rätt, gillarSocialdemokraterna friskolor. På samma sätt tyckervi att den som är född utomlands ska ha möjlighet attha mer makt över sin tillvaro och inte bara styras avpolitiska beslut.Anf. 132 () replik:Fru talman! Förlåt, , men läsut-vecklingsschema är inget påhitt av 1990-talets Stock-holmsborgare. Första gången jag hörde talas om läs-utvecklingsschemat var när jag besökteen skola uppe i norra . Man har arbetat medläsutvecklingsschema bland duktiga pedagoger i helalandet . Det tycker jag är bra. Det är viktigtatt barn har möjlighet att utvecklas i sin egen takt.Det är därför individualisering av undervisningen ärett så viktigt inslag i socialdemokratisk skolpolitik.Vi har inte kritiserat borgerligheten för Oxhags-skolan. Det är en skola som väcker väldigtmycket respekt bland både socialdemokrater ochfolkpartister. Vad vi kritiserade borgerligheten iStockholm för var betygsintagningen till gymnasie-skolan, som splittrade upp hela skolsystemet i Stock-holm. Vi kritiserade med fog borgerligheten i Stock-holm för att man inte satte kvaliteten före ideologise-ringen av sfi. Man fick faktiskt en försämrad kvalitetpå sfi-undervisningen i . Vi tycker att detvar mycket märkligt av ett parti som talade så starktom sfi i valrörelsen.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag kan ha följt svensk politisk debattpå ett helt felaktigt sätt, läst fel tidningar och sett påfel TV-apparater, men jag har ändå fått intrycket attThomas haft en viss kritik mot hela den fördaskolpolitiken i . Om man då ser ett antalmycket goda resultat av den är det ju bra att IngerLundberg säger att man är för detta. Så är det gång pågång i fråga efter fråga hos Socialdemokraterna. Man var emot friskolor. Manvar emot att tidsanpassa undervisningen när den dis-kussionen fördes i - det gällde i alla fallInger partikamrater i . Mansade att det var orättvist att ge en person extra tideller gå . Det var orättvist att låta enperson få ett extra halvår i skolan. Det tyckte jag varnödvändigt för att alla ska få med sig grunderna.Jag ska ställa en mycket konkret fråga. Jag kanvilligt erkänna att det fanns brister i det som skeddemed sfi-undervisningen i , men huvudfrå-gan gäller om det är rimligt att den som kommer tillSverige och ska läsa svenska ska få mer makt ochkunna välja mellan olika utbildningsanordnare ellerinte. Är för eller emot den tan-ken på att öka valfriheten även för människor somkommer från andra länder?Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag tror inte på skolpengssystemet.Jag tror inte på det när det gäller yngre ungdomar,och jag tror inte på det när det gäller vuxenutbildning.Jag tror inte att det ger det bästa resultatet i utbild-ningen. Erfarenheterna från visade ocksådet.Jag vill också säga att jag är glad över att ErikUllenhag nu är klar över att läsutvecklingsschemat påintet sätt var en borgerlig uppfinning ,utan det är ett resultat av duktiga lärares pedagogiskautvecklingsarbete.Anf. 135 () replik:Fru talman! I hemkommun Öre-bro är kunskapssegregationen fullständigt monumen-tal. Om man ser till andelen elever som går ut dekommunala skolorna utan fullständiga betyg var detför en skillnad mellan 3 och 37 %.Den skillnaden har sedan ökat, om jag har förståttsaken rätt.Vem riskerar i högre grad arbetslöshet, utanför-skap och bidragsberoende än den som aldrig ens fårkörkortet i livet - inte minst genom brister i denkommunala skolan? Får man aldrig chansen att taförsta steget på arbetslivets trappa får man inte chansatt ta några andra trappsteg heller. Vi behöver bättregenerella system. Vi behöver rätt att välja för alla,individualisering av undervisning och profilskolor,friskolor.Mikaelsskolan i ett miljonprogramsområde i Öre-bro inledde en mycket framgångsrik musikprofile-ring. Elever började söka sig dit från hela staden. Dåstoppade Socialdemokraterna den profileringen. Re-sultatet blev att verksamheten inte kunde utvecklaslängre.När man talar med rektorer i , som IngerLundberg kommer ifrån, är det alldeles uppenbart attproblemet för dem inte är det som hon talar om. Attbostadsområdena är segregerade i sig är inte en etniskfråga. I dessa områden bor dussintals nationaliteter,och de är de minst segregerade inom . Det ärinte ett ursprungsproblem. Det som dessa har problemmed är barn till uppgivna, utanförstående, bidragsbe-roende, arbetslösa och missbrukande föräldrar somfår noll stöd hemifrån. Där ligger deras problem, intedet etniska, inte ursprunget, utan den sociala situatio-nen.Då ser man att kommunen har enorma problem atthantera detta budgetmässigt och att ge tillräckligtstöd.Detta är den verklighet som an-svarar för. Det är en monumental kunskapssegrega-tion - . I vilket område du växer upp avgörvilken utbildning du får och därmed förutsättningarnaför livet framöver. Det är fullständigt oacceptabelt.Anf. 136 () replik:Fru talman! Som framgår av inläggär både han och jag från . Jag ber kammarenom ursäkt, men det får väl bli lite grann av interndebatt.Jag tror att det vore bra för om haninte bara läste tabeller utan också gick ut i verklighe-ten. Det vore bra om kanske åkte ut tillBrickebackens bostadsområde - som är ett bostads-område med väldigt många barn och ungdomar medutländsk bakgrund där många också har det jobbigtsocialt - och talade med lärarna där. Då skulle han fåhöra hur man har förbättrat resultaten,från att av eleverna klarade målen i svenska,engelska och matematik till att av barnen i dagklarar dessa mål.Kanske skulle också åka ut och träf-fa Mehdie och de andra som arbetar medatt bygga nätverk mellan de somaliska familjerna,som är många i , och skolan i . Dåskulle se hur man arbetar i studiecirklartillsammans - lärare för att lära sig mycket om desomaliska föräldrarnas villkor och de somaliska för-äldrarna för att lära sig hur den svenska skolan funge-rar.Det händer väldigt mycket spännande och fint iÖrebro, . Men det finns också sådantsom kommunpolitikerna i måste jobba med,och det gör de. Det är därför som hör till dekommuner i landet som har förbättrat sina resultat iskolan på senare år.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag kan berätta för attjag bor granne med Brickebackens skola. Det är mingrannskapsskola. Det var den som jag talade om imitt tidigare inlägg. Det var den rektorn, som jagtalade om, som berättade för mig att det inte är ettetniskt problem utan att det är ett socialt problem.Tala om politiskt självmål, . Dethandlar inte om det etniska som Socialdemokraternahela tiden fokuserar på. Det handlar om sociala fakto-rer som är påverkbara. Det handlar om att vi tidigaregett skolan alldeles för små ramar till en individuelltanpassad undervisning. Det handlar om att Socialde-mokraterna har strypt profilering som gör skolorattraktiva. Det handlar om att Socialdemokraterna ärför stela i budgeteringen av skolan. Det innebär attom skolan har en budget för 7 nyanlända 15-åringarblir det jätteproblem när det plötsligt kommer 15.Detta är vardagen, detta är verkligheten.Jag vill också passa på att fråga en artikel som jag har i min hand med rubriken. Därslår man fast att ett problem är bristande språkkun-skaper, ett annat är bristande kompetens och ett tredjediskriminering.Jag har tidigare talat om att för mig har diskrimi-neringen varit uppenbar under , inte minstsedan det började komma vetenskapliga rapportersom visade hur adopterade från andra länder särbe-handlas jämfört med sina syskon i samma familjer.Men vad vill Socialdemokraterna göra åt detta? Soci-aldemokraterna är ändå ansvariga. De resonerar härprecis som om de har upptäckt ett nytt problem ochsom om de ensamma är mot det. Tvärtom har vi talatom detta .