prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — Jaghar ingenting emot att vi redovisar.Samtidigt är det naturligtvis svårt att hindra före-tag och organisationer som har resurser att ge uttryckför det de känner, tycker och tänker. Det är svårt attlägga band på det. Det vill jag inte heller göra.Om vi kan hitta ett sätt att redovisa vad det är förresurser, så inte mig emot.Vi kan ju se ett steg längre fram. Vi kan se påkommande riksdagsval. Där ser vi att man börjar talaom att vissa partier återigen ska öppna för att ta emotbidrag från näringslivet. Där har vi all anledning attse upp och i så fall redovisa öppet.KärnsäkerhetsutredningAnf. 82 ():Fru talman! Vi vet att kärnkraftverket Barsebäckvar livsfarligt från starten och eftersomen incident det året visade att inga nödkylsystemskulle ha fungerat vid en olycka. Vi vet att reaktorer-na inte var i närheten av kraftbolagens egna säker-hetsmål 1998. vet vi ingenting.1995 presenterade en säkerhetsstudie,men underkände studien.Barsebäck fick bakläxa . Denna gångvar studien bra, men inte reaktorn. Den hade alldelesför stor sannolikhet för härdsmälta.Efter ytterligare en räcka uppskov fick Barse-bäck 2 fram till på sig att leverera en nystudie. Det har man ännu inte gjort. Sist vi fick enriktig kärnsäkerhetsutredning var 1979. Är det intedags att vi får en sådan igen genom att ge SuzanneFrigrens mycket begränsade utredning tilläggsdirek-tiv? Är det verkligen ansvarsfullt att fortsatt drivaBarsebäck under dessa förhållanden?Anf. 83 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att tarupp en väldigt viktig fråga, som påminner om bak-grunden till att vi håller på att avveckla svensk kärn-kraftsproduktion. Det ska göras på ett ordnat sätt ochså att det inte stör välfärd och produktion. Det är ensvår uppgift, men vi gör det inte bara därför att vitycker att det är kul i största allmänhet att avvecklaelproduktion - det vore ju befängt - utan därför attdet är risker förknippade med denna produktion. Dehar resulterat i utredningar och översyner av det slagsom har läst.Jag vill inte ta ställning till de påståenden som honför fram. Jag kan inte göra det. Jag kan bara säga attregeringens ambition tillsammans med ,och förhoppningsvis också Miljöpartietär att vi ska kunna stänga också den andra reaktornvid . Om vi ska ge ett tilläggsdirektiv tillden utredning som pågår vill jag reflektera över.EMU-medlemskapets påverkan på räntelägetAnf. 84 ():Fru talman! I statsministerns förstamajtal i Björk-vik i sade statsministern att om vi gårmed i , kommer landets villaägare att få lägreboendekostnader eftersom räntorna sjunker.Det hade varit bra om detta påstående var sant,men tillåt mig tvivla. har tio mycket kändaekonomer gett ut en bok om fördelar och nackdelarmed ett EMU-medlemskap. I den nämner man inteens ränteläget och spekulerar inte i räntans upp- ochnedgång. Då funderar jag naturligtvis över om stats-ministern besitter andra ekonomiska kunskaper än dehär tio ekonomerna, eller är det så att statsministern,som han alldeles sade, kör med en del intesärskilt vackra argument i debatten om EMU-medlemskap eller inte?Anf. 85 Statsminister ():Fru talman! Jag beundrar mod attta upp just räntefrågan kopplat till EMU-diskussionen. Om det finns någonting som jag tror attvi kan vara överens om är det ju att EMU-områdethar väsentligt lägre räntor än Sverige.Jag gjorde i följande mycket enklareflektion: Varför ska en metallarbetare som bor iKatrineholm betala en tusenlapp mer i hyra varjemånad för sin villa än en metallarbetare som bor iKatrineholms vänort i ? ochFinland är två länder som är i stort sett likvärdigaekonomiskt och socialt, och de har löner och konkur-renskraft som påminner om varandras. Varför ska vibetala för detta frivilliga utanförskap, och varför skadet drabba hyror och priser, det som vanligt folk harmest intresse av att man ser till att pressa tillbaka?Jag tror att vi är tämligen överens om detta. Deträcker att titta på hur statistiken ser ut.Vänta-och-se i EMU-fråganAnf. 86 ():Fru talman! Till min stora glädje har vi talatväldigt mycket om utanförskapets konsekvenser. Detär väldigt bra med tanke på att det är att ställa sigutanför som innebär den stora förändringen. Om vigår in i euroområdet fortsätter vi efter den linje somvi följer, det vill säga internationellt samarbete.Vi har ju alltid sagt ja till samarbete och nej till isole-ring. Det är jätteviktigt för ett litet och utlandsbero-ende land som Sverige.En annan intressant fråga är det så kallade alter-nativet "vänta-och-se". Det innebär att man ska se omdet går bra men om det går dåligt kanske genomföraen ny folkomröstning och göra ett nytt försök. Jag ärväldigt rädd för att det alternativet över huvud tagetdiskuteras, och därför vill jag höra vad statsministernsäger om det här med att "vänta och se".Anf. 87 Statsminister ():Fru talman! Jag har nog själv sagt så för några årsedan. Vi har väntat rätt länge , och vi har fått se attEMU fungerar. Att i ett läge där vi ser att EMU fun-gerar både i högkonjunktur och i lågkonjunktur sägaytterligare en gång "nej, vi väntar ett tag till" är attsäga okej till att de andra inte väntar på oss. De går juvidare.I stort sett samtliga länder som finns i vårt grann-skap kommer att vara med, och de kommer attskapa det regelverk som vi i praktiken kommer att fåleva efter . Att nu säga "vänta-och-se" äratt avstå från att påverka de villkor som kommer attgälla för våra barn och barnbarn. Det är naturligt fören demokratisk församling som att viljavara med i ett sådant sammanhang, där man kan på-verka sin framtid.Att "vänta-och-se" är alltså inte någonting annatän att säga nej, och att säga nej är att ställa sig utan-för.Anf. 88 är statsministerns frågestund avslutad.Jag tackar statsministern och övriga deltagare förderas medverkan.10 § (forts. från 8 §) ocharbetsrättsliga frågor (forts. AU6)vice talmannen konstaterade att ingen av deanmälda talarna fanns närvarande i kammaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )11 § - omhållbar utveckling (skr. 2002/03:29)Föredrogsutrikes-, miljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:UMJU1Johannesburg - om hållbarutveckling (skr. 2002/03:29).Anf. 89 ():Fru talman! Begreppet hållbar utveckling kan ikorthet förklaras med att alla nu levande människorska kunna tillgodose sina behov utan att det drabbarkommande generationer.I drygt 30 år har arbetet med hållbar utvecklingpågått. i kanses som den första milstolpen i arbetet. placerades miljöfrågorna påden politiska dagordningen.Hållbar utveckling som begrepp etablerades 1987av för miljö och utveckling, denså kallade Brundtlandskommissionen.Den andra milstolpen var ommiljö och utveckling i , då värl-dens länder enades om att en hållbar utveckling måstevara ett övergripande mål för all samhällsplanering.Där slogs det fast ett antal principer, till exempel attmiljöskyddsåtgärder måste integreras i övrig politikoch att världens länder bör verka för att minskaohållbara konsumtions- och produktionsmönster.Riokonferensen utgjorde också startskottet för ar-betet med , som runtom i världen ska kun-na verka på lokal, regional och nationell nivå.Fru talman! Efter hölls en rad oli-ka globala FN-konferenser och toppmöten. Dessabehandlade bland annat frågor som rör befolknings-utveckling, i , social och ekonomisk utveckling,i , kvinnors sociala situation, på , boende samt stads- och bebyggelseut-veckling, i , och livsmedelssäkerhet i Rom.Vid FN:s generalförsamlings toppmöte i antogs de så kallade millen-niemålen. Därpå följde i , ,där miljöfrågorna i WTO diskuterades, den interna-tionella konferensen om utvecklingsfinansiering iMonterrey, , och så slutligen toppmötet iJohannesburg i i augusti förra året.Toppmötet i slog fast att just hållbarutveckling är en överordnad princip för FN:s arbeteoch att allt arbete ska vara hållbart i ekonomisk, soci-al och miljömässig bemärkelse.I genomförandeplanen från åtar sigmedlemsländerna bland annat att· utveckla integrerade vattenhushållningsplaner ochplanera för effektivare vattenanvändning senast2005· avsevärt minska förlusten av biologisk mångfaldtill 2010· halvera andelen människor som saknar tillgång tillgrundläggande sanitet till 2015· återuppbygga och återställa fiskebestånd somhotas av utrotning så snart som möjligt· säkerställa att kemikalier används och produceraspå ett sätt som minimerar betydande negativamiljö- och hälsoeffekter.Alla de nämnda konferenserna och toppmötenahar utifrån sina respektive frågeställningar och ut-gångspunkter utgjort delar i den pågående processenför att vi ska nå dessa mål.I skrivelsen , FN:s världstoppmöteom hållbar utveckling redovisar regeringen sin syn påhur arbetet ska gå vidare mot målen, och det är justdetta, fru talman, som den här debatten kommer atthandla om.Anf. 90 ():Fru talman! Vad är hållbar utveckling? Det kanman fråga sig. Problemet med begreppet hållbar ut-veckling är att det finns nästan lika många tolkningarsom det finns människor som använder begreppet.Visst definierade begrep-pet en gång: Hållbar utveckling ska vara en utveck-ling som innebär en balans mellan miljö och socialoch ekonomisk utveckling. Grundtanken är bra.Kommissionen slog fast att utan en ekonomisk till-växt är en långvarigt god miljöutveckling omöjlig.Det är länder, människor och företag som är ekono-miskt livskraftiga som har råd och möjlighet att för-bättra sin livsmiljö såväl socialt som miljömässigt.Men att i praktisk politik hitta balansen är givetvisett teoretiskt resonemang. Jag är helt övertygad omatt och hennes regering användersig av denna princip när man lägger fram lagförslagoch budgetar. Likaså använder miljöpartister ochvänsterpartister detta begrepp. Problemet är att be-greppet egentligen är ett tomt skal. driverpå internationell nivå att miljöreglerna ska vara över-ordnade frihandelsreglerna i WTO. Då har mansnabbt tappat balansen. säger sigibland vara emot ekonomisk tillväxt. Då tappar mangenast bort möjligheten att använda sig av begreppethållbar utveckling eftersom tillväxt är en grundförut-sättning.Som sagt tror jag att intentionen för vårt land äratt våra lagar och regler ska luta sig mot begreppethållbar utveckling, men i praktiken följs inte alltiddetta resonemang.Låt mig ge några exempel: Ett företag, till exem-pel ett jordbruk, som vill söka tillstånd enligt miljö-balken för att få starta, prövas som miljöfarlig verk-samhet. Hur tror ni att det känns för en företagaresom vill göra rätt för sig och som kanske har lagt nedmycket tid för att satsa på miljövänlig teknik att blistämplad som miljöfarlig? Visst handlar detta omsemantik, men det visar på obalansen i vårt system.Ett annat exempel är skogspolitiken. Alla partieroch skogsföretagen är överens om att vi ska göravissa avsättningar av skog. Vi är överens om att na-tionalparker, naturreservat och andra typer av avsätt-ningar ska göras, men regeringen och samarbetsparti-erna får aldrig nog. är vi i den situationen att runt10 % av den produktiva skogsmarken är undanhållenfrån produktionen, och tendensen är snarare ökandeän minskande.Samtidigt är skogsindustrin en av våra allra vikti-gaste näringar. Tänk om vi hindrade , ochandra bilföretag i från att sälja av sinabilar. Det blir 25 500 bilar . Det är givetvisomöjligt, men i skogen är allting möjligt, trots attskogsföretagen i stort anses sköta sina miljöåtagan-den. Det är många arbetstillfällen och stora inkomsterför företagen och staten som hålls inne på grund avatt miljömålet blivit överordnat de ekonomiska ochsociala målen. Balansen är förskjuten. Jag tror att entydligt definierad äganderätt kombinerad med endialog mellan näringen och staten hade varit långsik-tigt bättre än den lokalt ganska bryska övertags-politiken, när staten konfiskerar privat välvårdadmark.Det finns ännu värre exempel. Det finns exempelpå att den svenska politiken strider mot såväl de mil-jömässiga som de ekonomiska och de sociala dimen-sionerna. energipolitik är ett område som ärohållbart både ur nationellt och globalt perspektiv.Fattigdomsbekämpningen är en av de viktigasteinsatserna för en hållbar utveckling. 2 miljarder män-niskor i u-världen saknar el. Tillgång till el är en avförutsättningarna för att avskaffa fattigdomen. Väl-stånd och el hänger ihop. Men fattiga länder kan intebygga upp sin elförsörjning på kärnkraft, vattenkrafteller andra avancerade miljömässiga kraftsystem.Oftast är de hänvisade till fossila bränslen, om manbortser från vedeldning, som är den mest primitivaenergiproduktionen. På global nivå har vi gemensamtbeslutat begränsa växthusgaserna och därför minime-ra användningen av kol, olja och andra fossila bräns-len. Dels är detta bra för den totala utsläppsnivån,som förhoppningsvis blir lägre, dels medför detta attvi skapar ett utrymme för växande att görasamma resa som vi gjort. Det behövs viss eldning avfossila bränslen för att få till en tillväxt.Det är därför direkt ansvarslöst av ochmånga andra i-länder att öka sina behov av fossilabränslen. De tekniskt och ekonomiskt avanceradeländerna borde i högre grad fokusera på tekniskt ochmiljömässigt bättre kraftsystem. I läggs renkärnkraft ned, och mer dansk, tysk och polsk kolkraftköps in. Resultatet blir en sämre miljö, färre arbets-tillfällen i svensk energimarknad, högre elpriser försvenska företag och konsumenter och ett mindreutrymme för att växa. Detta är en politiksom strider mot alla tre faktorerna i en hållbar ut-veckling.Vi vill stoppa nedläggningen av , tabort produktionsskatten på kärnkraft och häva den såkallade tankeförbudslagen. Denna syn delar vi förövrigt med en majoritet av svenska folket . Meddessa förändringar tar vi ett större globalt och natio-nellt ansvar.Fru talman! Välstånd i sig utgör inget hot motmiljön. Tvärtom är det i välstånd som vi har råd attfinna metoder för ett mindre tärande på naturresur-serna. Under om den mänskliga mil-jön här i uttrycktes oro för att oljanoch andra råvaror höll på att ta slut.Den allt närmare kommande katastrofen sades dåhänga intimt samman med den ständiga ekonomiskatillväxten. Samma diskussion återfinns i reso-nemang om ohållbara konsumtionsmönster och änd-liga resurser.År 1972 var kopparbristen en stor fråga. Vadskulle hända med världens kopparreserver när allakineser fick råd att skaffa telefon? Det alla sådanastatiska resonemang bortser från är växande ekono-miers förmåga att utnyttja ändliga råvaror alltmeraresurssnålt.De gigantiska kopparkablarna har ersatts av fiber-optik. När oljan börjar tryta kommer marknaden au-tomatiskt att vrida över till annan teknik. En ändligresurs tar aldrig slut. De sista dropparna olja kostarhelt enkelt för mycket att pumpa upp. Marknadseko-nomins dynamik är så mycket större än politikersmöjlighet att styra och ställa. Visst kan politiker fyllaen funktion genom att underlätta och stimulera enutveckling. Men jag tror inte på att vi ska förändramänniskors konsumtionsmönster. De tankarna förtillbaka till kommunismens tid. Och var det någotsom , , med flera intevar bra på så var det att ta hänsyn till naturresurserna.Därför vill vi till exempel inte driva en politik som fårmänniskor att sluta använda bilen. Vi vill driva enpolitik som driver mot bättre bilar. Det är betydligtmer effektivt.Fru talman! Låt mig säga att när det gäller målenkring hållbar utveckling finns en bred samsyn mellanriksdagspartierna, och det visar sig också i detta be-tänkande. När det däremot gäller målens praktik kanvi bitvis stå ganska långt från varandra. Jag har för-sökt lyfta fram några exempel på när den svenskapolitiken inte harmonierar med de svenska målen ochföreslå några nödvändiga förändringar för att Sverigeska kunna bidra till en mera hållbar värld.Jag vill avsluta med att yrka bifall till reserva-tion 1. Min partikollega kommer senareatt tala om denna reservation i sitt anförande.Anf. 91 ():Fru talman! Walk the talk! Prata inte så mycket -gör någonting i stället. Så kan ett av de viktigastebudskapen från om hållbarutveckling i sammanfattas. Efter att iårtionden ha samlats till toppmöte efter toppmöte ochtalat om hållbar utveckling är det nu hög tid atthandla och också utvärdera det som hargjorts. Uppdraget är i den delen glasklart: Gå hemoch se till att strukturer och styrmedel verkligen bi-drar till hållbar utveckling.Folkpartiet liberalerna har länge talat om behovetav en djupgående analys av vilka organisatoriska,legala och ekonomiska förändringar som behövs föratt samhället bättre ska kunna stimulera hållbar ut-veckling. Efter att ha försetts med infor-mation, utbildning och pekpinnar från stat, politiskapartier och intresseorganisationer förväntar sig nuföretag och medborgare att vi politiker ska leverera.Vi förväntas leverera verkliga möjligheter för att manska kunna agera på ett långsiktigt hållbart sätt, utanatt detta motverkas av samhället.Vi tror inte att det går att klara 2000-talets utma-ningar med en struktur som utvecklats under efter-krigstiden och präglats av 1970- och 1980-talensfrågeställningar. Vi ser tydligt att samhället intemäktar med att stimulera hållbar utveckling medgamla koncept och organisatoriska modeller.Fru talman! Hållbarhet måste blir mer än ord.Folkpartiet föreslår därför att en hållbarhetskommis-sion tillsätts med uppgift att se över vilka effektivise-ringar och moderniseringar av samhällets regelverk,styrmedel och upplysningsverksamhet som behövergöras - inte minst för att undvika att samhället mot-verkar goda initiativ från individer och företag. Ana-lysen bör lämna förslag på vilka organisatoriska för-ändringar som behöver genomföras för att skapa ettmodernt, effektivt och rationellt fungerande Sverige.Det är dags att finna de systemfel som motverkarhållbar utveckling och äntligen lämna den gamlalapptäckesmetodiken.Vad anser då regeringen? Jo, man håller med omatt det är dags att sätta punkt för ytterligare toppmö-ten, och att den politiska energin i stället bör fokuse-ras på det genomförande som måste till nationellt,regionalt och globalt. Regeringen säger också att "ettframgångsrikt genomförande av resultaten från Jo-hannesburg kräver effektiva institutioner på alla nivå-er". Men därefter tar energin slut.Regeringen avser att kontinuerligt se över an-svarsförhållanden, och vid behov även de institutio-nella strukturerna i avsikt att förbättra samordningenav arbetet med hållbar utveckling på nationell nivå.Man hänvisar till den genomförandeplan som allaländer fått i uppdrag att redovisa och beratt få återkomma - alltså mer av samma gamla medi-cin, att lappa och laga.Vad anser för ochHabitat, som lagt fram sitt slutbetänkande Enhållbar framtid i sikte? I betänkandet bekräftas påpunkt efter punkt behovet av att nu genomföra denanalys och översyn av strukturer, regelverk och styr-medel som föreslår. Ändå landar kom-mitténs förslag, som punkt nr 1, i inrättande av ettnationellt forum för och Habitat, som skavara "en arena och neutral mötesplats för samverkan,kunskapsutbyte och kompetensutveckling för sam-hällets olika aktörer, fristående från regeringen".Detta är viktigt i sig, men det är inte den myckettydliga signal som behövs för att det fortsatta arbetetför hållbar utveckling ska få ett nytt lyft och verkligtfolkligt stöd. "För att bryta den pågående negativa trendenräcker det inte med att lappa och laga i nuvarandesystem. Vi må ha hur långa och väl genomtänktaåtgärdslistor som helst. Detta måste kombineras mednya kraftfullare beslutsstrukturer och förändradeattityder. . Vi är helt enkelt vid vägs ände. Vi villgenom denna hearing veta om ni delar denna uppfatt-ning och kanske framför allt: tror ni de system somfört oss till vägs ände kan ta oss därifrån? "Orden är inte mina utan citat från ordförande inled-ningsanförande vid en hearing där Havsmiljökom-missionen presenterade sina preliminära resultat förratorsdagen. fick starkt gehör för sitt kravpå nya kraftfullare beslutsstrukturer, och det varmånga av deltagarna som svarade nej på frågan omde trodde att "de system som fört oss till vägs ändekan ta oss därifrån".Fru talman! Fler än och ordförande har upptäckt att det nu ärhög tid att finna de systemfel som motverkar hållbarutveckling och åtgärda dem. Ett förslag om ändradbeskattning av fjärrvärmeleveranser till industrinhotar till exempel att förvandla tre vinnare - ,kommun och miljön - till förlorare. Dettafick vi veta . De tre kan tillsammans merän halvera sina energikostnader och minska utsläppenav koldioxid om de samordnar sina energi-system. På grund av regeringens förslag blir det nubilligare att fortsätta att elda med olja i stället för attgå över till energi från sopförbränning.För att miljöpolitiken ska vara genomförbar måsteden ha folklig uppslutning, finna och åtgärda system-fel och diskutera i mycket långsiktiga perspektiv. Detär för att åstadkomma detta som driverfrågan om en hållbarhetskommission.Vi vill att en expertkommission tillkallas för attanalysera de grundläggande frågorna om hur hindrenför en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas ochhur konflikter mellan miljömål och andra samhälls-mål kan lösas på ett bättre sätt än . för och Habitat konstaterarbland annat att det finns ekonomiska styrmedel sominte uppmuntrar till hållbart beteende. I vissa fall kandet övergripande målet om en långsiktigt hållbarutveckling till och med motarbetas av olika styrme-del.Fru talman! har genom nuvarande och ti-digare regeringar varit ledande och mycket fram-gångsrikt i arbetet med att nationellt och internatio-nellt befästa begreppet hållbar utveckling och ge detett innehåll. Uppdraget från var: Gå nuhem och se till att strukturer och styrmedel verkligenbidrar till hållbar utveckling.Det är dags att växla upp arbetet ytterligare ennivå. Hållbar utveckling måste bli mer än ord. Att i enlighet med förslag till-sätta den hållbarhetskommission som jag just beskri-vit är en viktig del i den processen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 8, menjag stöder naturligtvis även övriga folkpartireserva-tioner och reservationer gemensamma med andrapartier. I övrigt stöder jag förslaget i betänkandet.Anf. 92 ():Fru talman! Det är ett väldigt omfattande betän-kande som vi har att diskutera . Mycket arbetehar lagts ned. Det är väldigt många vackra och viktigaord och begrepp som ryms här. Man kan lätt förlorasig i de här begreppen, måla upp de här visionerna.Men ytterst handlar det faktiskt om mitt liv, om dittliv, om våra barns och barnbarns framtid. Det handlarom framtiden för , , barn. Dethandlar om allas vår framtid och överlevnad.Fru talman! Efter i varförhoppningarna stora på vad man skulle kunnaåstadkomma på världstoppmötet i . Detvar i som ambitionerna från och deolika efterföljande mötena skulle omsättas i konkrethandling. Det skulle bli ett avstamp för ett nytt sätt attarbeta med framtidsfrågorna. Vissa framsteg gjordes,men anser att de radikala, djärvagreppen för att gå till botten med en rad svåra miljö-och utvecklingsproblem inte togs i tillräcklig omfatt-ning. har och EU en viktig uppgift attfortsätta arbetet för att få till stånd fler konkreta målmen framför allt att skynda på arbetet med att ta framfler konkreta genomförandeprogram.Fru talman! Begreppet "hållbar utveckling" defi-nieras ofta som "en utveckling som tillgodoser da-gens behov utan att äventyra kommande generatio-ners möjligheter att tillgodose sina behov". Genom attbetona generationsperspektivet återspeglar dennadefinition mycket väl en av de principer som ärgrundläggande för förhållnings-sätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen.Människan är förvaltare av - inte herre över - blandannat naturen och miljön. Det ger oss människor ettalldeles speciellt ansvar. Vi ska agera med en lång-siktig helhetssyn med respekt för både vår samtidaomgivning och kommande generationer.Miljöhänsyn behöver genomsyra alla politikom-råden. Hållbar utveckling förutsätter att ekologi, eko-nomi och sociala hänsyn integreras. Lagstiftning medförbud och gränsvärden, en ekologiskt färgad skatte-politik, andra ekonomiska styrmedel, miljölednings-system, miljövänlig upphandling och olika utbild-ningar, inte minst för att stärka konsumentmakten, ärexempel på strategiska instrument som måste använ-das.