prot · GR0915 · 2003-10-17 00:00:00 — Det handlar om mjölkbönder i mellanbygd och skogsbygd. Det är olyckligt. Det gör att vi får en regional obalans. Vi måste jobba för sådant allihopa. Jag vet inte om jag har missat andra ersättningar. Det är möjligt. Det har jag svårt att bedöma. 16 () replik: använder många vackra ord. Problemet är att när man sätter samman orden så går de över huvud taget inte ihop till en samlad politik som leder någonstans positivt. Det nämns om forskning. Forskningen går inte på skatterna. Det pratas om som någon form av hot. Jag lovar dig, , att det största hotet mot det svenska lantbruket inte är utan den med dig som stöd. ska jag ställa två enkla frågor. Tycker du att det är rimligt att i regeringsdeklarationen säga att man ska ha samma förutsättningar som övriga och senare höja skatten på diesel? Är det rimligt? Fråga två: Ska man minska kostnaderna för lantbruket, eller ska man minska kostnaderna för konsumenterna för att klara av ekvationen att människor ska kunna köpa svensk mat? 17 () replik: Jag uppfattade inte riktigt den sista frågan. Ljudet kanske blev lite konstigt. Angående den första frågan får jag säga till att jag inte är ny i men ganska ny i utskottet. Det här är svåra frågor. Vi kommer in mycket på skatte- och finansfrågor. Det har jag sagt i tidigare replikskifte. Jag tror att de ledamöter som hanterar de frågorna bedömer det betydligt bättre. Naturligtvis är det så när vi förhandlar med regeringen att vi får ge och ta. Har man gjort en uppgörelse med regeringen står man bakom den. 18 () replik: Min andra fråga, , var: Vilket prioriterar du, att minska kostnaderna för lantbruket eller att minska kostnaderna för konsumenterna för att man ska få råd att köpa svensk mat? Det går inte ihop som det är . 19 () replik: Vi får nog försöka att föra en lagom politik. Det gäller att minska kostnaderna både för lantbruk och för konsumenter. tycker vi i att vi måste betona livsmedelssäkerhet, bra djuromsorg och bra kvalitet på den mat som vi äter. Vi ska veta att den inte innehåller alltför mycket kemikalier. Många upplever det som oerhört viktigt att man har bra mat överallt i vårt samhälle. Till exempel har kommun tagit in lite mer ekologiskt odlad mat i skolbespisningen. Det är positivt. Det ger positiva signaler om att vi har ett lantbruk som fungerar. 20 () replik: Det är intressant att lyssna när försöker slingra sig ifrån ett politiskt ansvar. Det går inte som representant i riksdag att säga att det är andra som ska försöka tänka och reda ut skattebiten. Det är svåra frågor. Men det krävs av oss att kunna se helheten. Därför är det beklagligt när Vänsterns representant här drar sig undan sitt ansvar genom att skylla på andra. Som svar på fråga två säger att det ska vara lagom det är ju typiskt svenskt och att man ska sänka för båda. Varför medverkar då inte Vänstern till att sänka kostnaderna för lantbruket och att sänka kostnaderna för konsumenterna? Det är lättast genom att minska skatterna. 21 () replik: säger att det gäller att se en helhet. Jag vet inte om ser den helheten det kanske ni i gör. Ni kanske är så exemplariska, duktiga och kunniga i de här frågorna. Ni kanske då tar ansvar. Jag kan instämma i att man aldrig ska skylla på andra. Vi har ett ansvar här i . Men vi som sitter i miljö- och jordbruksutskottet märker att när det gäller jordbruksfrågor så har vi inte så mycket att ta i. Vi har inte de verktygen. Mycket av de här frågorna är faktiskt i . Vi kan naturligtvis höja vår röst och försöka ta upp de här frågorna i förhandlingar. Då gäller det att uppnå kompromisser. Jag hade gärna sett att vi hade fått upp de här frågorna mycket högre på dagordningen i förhandlingen om budgeten. 22 (): Under min korta tid i vill jag i den här debatten lyfta fram några viktiga initiativ i miljö- och Östersjömotioner samt tydliggöra de bredare miljökonsekvenserna om det svenska jordbruket vid EU:s frikopplingsreform skulle drabbas av en allvarlig krympning. Vårt stora innanhav är allvarligt hotat i olika avseenden. Många ytterligare åtgärder återstår att genomdriva. Nio länder är berörda, och det går för sakta. anser att det nu är dags att släpper ifrån sig en del av makten i dessa frågor till en högre nivå för att kunna nå största möjliga gemensamma effekter när det gäller miljösituation. Enligt federalismens principer vill vi bygga ett samhälle där beslut fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. Detta synsätt innebär också att beslut som rör till exempel bör delegeras uppåt från statsnivån för att kunna få största möjliga effekt utifrån ett gemensamt ansvar. Vi anser att är så allvarligt hotad att berörda länder bör inrätta en särskild Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. En modell är att utvecklas och stärks. I konsekvens med detta, för att besluten ska efterlevas, bör även en särskild miljödomstol för inrättas. Klimatfrågan är en avgörande framtidsfråga för livet på jorden. Att komma till rätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. föreslår därför ett åtgärdsbatteri för ett bättre klimat, bland annat handel med utsläppsrätter, en fortsatt satsning på klimatinvesteringsprogrammet, omställning till ett grönt transportsystem med exempelvis gröna bränslecertifikat och bortre parentes för nya fossilbränsledrivna fordon . har en rad uppenbara brister som måste rättas till. förseelser drabbas av dubbla sanktioner på ofta orimligt hög nivå som åklagare och polis fastnar i byråkrati och utredningar av mycket liten miljödrivande nytta. måste omarbetas så att den blir rimlig att leva med för näringslivet, inte minst för de mindre företagen. Företagen ska kunna vända sig till tillsynsmyndigheten för att få råd och bra service utan att riskera påföljder. Balken måste främja samarbete och inte utgöra ett hinder. En rimlighetsbedömning måste göras i det enskilda fallet. Ofta kan en rimlig sanktionsavgift anpassad efter företagens omsättning räcka. Små förseelser som för sent inkomna miljörapporter måste avkriminaliseras helt. Jag går så över till jordbruket och dess mycket stora betydelse i olika avseenden för och världens resurshushållning och miljö. Människan måste äta för att leva och har alltid av naturliga skäl strävat efter att använda jordens rikedomar i sin närhet för att producera föda. Detta får effekter på både miljö- och djurskydd, det öppna landskapet, den biologiska mångfalden och mycket mer. Den svenska matproduktionen är som bekant i världsklass vad gäller kvalitet och miljöpåverkan. Den bidrar väsentligt till sysselsättning och välfärd i hela vårt land. Vi tar den ofta för given. Men , fru talman, föreligger allvarliga hot om en stark krympning som jag vill uppmärksamma på. Mot den svenska matens kvalitetsfördelar i bred mening står betydande kostnadsnackdelar i form av höga miljö- och djurskyddskrav, ett nordligt klimat, en hög svensk kostnadsnivå och tunga ensidiga produktionsskatter. reformeras EU:s jordbrukspolitiska ersättningar så att de frikopplas från kravet på produktion. Avsikten är bland annat att anpassa produktionen till marknadsutrymmet. Utan svenska råvaror stannar livsmedelsindustrin. De svenska böndernas ekonomiska marginaler är bland de lägsta inom EU. Frikopplingsreformen kommer att leda till extensiv eller ingen matproduktion i de odlingsbygder inom EU där lönsamheten är lägst och inget investeringsutrymme finns. Utan skyndsamma åtgärder kommer därför risken att vara uppenbar att mängder av just svenska åkrar, med långt lägre miljöpåverkan än åkrar i andra länder, läggs i malpåse och att svenska kossor, grisar och höns med bättre levnadsförutsättningar får stryka på foten för sina kolleger på kontinenten eller på andra kontinenter. Sker detta ligger ansvaret tungt på de svenska politiker som under vackert tal om en bättre djuromsorg och mindre växtnäringsläckage i just i stället aktivt bidrar till att produktionen och importen kan öka där redan näringsläckagen är högre och djurens villkor lite sämre. Detta ansvar åvilar regeringen men också de stödpartier som genom cementerade produktionsskatter och ibland faktiskt alltför höga miljöambitioner i praktiken kan bidra till att flytta livsmedelsproduktionen utomlands med ökad import av livsmedel producerade under lägre miljö- och djurskyddskrav som följd. Jag vill uppmärksamma miljöministern på det akuta hot som jag anser nu föreligger om en stark minskning av den svenska livsmedelsproduktionen och om de mycket negativa miljöeffekter i vid bemärkelse som detta skulle medföra. Jag hoppas att vi kan vara överens om att detta vore en mycket olycklig utveckling från miljösynpunkt och att åtgärder därför måste vidtas som förhindrar detta. 23 () replik: Fru talman och ledamöter! Jag ska först svara på en fråga och sedan ställa en fråga. När det gäller beskattningen av jordbruket framförde vi i under höstens budgetförhandlingar ett förslag om att låta göra en skatteöversyn av jordbruket just med tanke på konkurrenskraften. Jag vill inte nu föregripa vad den kan leda till. Man kan dock tänka sig att det också beror på vad näringen själv kan ställa upp med på annat sätt för att minska sina koldioxidutsläpp om vi nu går in på miljöskatterna, men det finns också andra skatter. Min fråga är: Varför stödde inte ni inom vårt förslag under vårriksdagen om att just anpassa miljösanktionernas avgift till företagens omsättning? Ni har ju ett borgerligt samarbete i utskottet. Hade ni förenat er bakom vårt motionsyrkande hade ju det problem som du just tog upp varit löst. 24 () replik: gillar miljö och svenskt jordbruk. Därför har det varit en gåta för mig att ni har varit med om dessa tunga kostnadspålagor som riskerar att driva produktionen utomlands. är det skarpt läge. Jag välkomnar skrivningarna i regeringsförklaringen om lika konkurrensvillkor för svenskt jordbruk. Innebär detta att rör sig i den här frågan hälsar jag det med tillfredsställelse. Det är mycket viktigt att man konkurrerar på lika villkor, framför allt i detta nya läge. Sanktionsavgifter i förhållande till företagens omsättning är en princip som vi tycker är riktig. Kunde vi inte komma samman på ett bra sätt hoppas jag att vi gör det . 25 (): Fru talman, ledamöter och statsrådet! Det är jätteroligt att se ett statsråd här under den allmänpolitiska debatten. Jag ska prata skogsfrågor, något som ju däremot inte är ansvarsområde i sin helhet. Skogsfrågorna har blivit placerade under miljö och jordbruk i den allmänpolitiska debatten. De hade också kunnat placeras under näringspolitik. Jag funderade lite grann på varför, och då tänkte jag: De som jobbar på kammarkansliet tänker nog som folk gör mest. I en opinionsundersökning har det nämligen visat sig att det som de allra flesta människor prioriterar när det gäller skogen är just miljösidan och möjligheten att till exempel vistas i skogen på sin fritid. Produktionen värderar man lägre. Vår lagstiftning säger däremot att produktionsmål och miljömål är jämställda. Jag menar också att både miljö och produktion är jätteviktiga, och det innebär en väldigt stor utmaning för skogsbruket. Det är väldigt många ändamål vi ska klara av inom skogspolitiken. Vi ska värna den biologiska mångfalden, vi ska få fram råvara till industrin och vi ska klara en energiomställning där vi blir av med fossila bränslen och kärnkraft. Vi ska också klara av att ha en skog som erbjuder bra möjligheter till rekreation, oavsett om det bara är att vara ute och gå i skogen eller om det är jakt, bärplockning eller någonting annat. Vår generaldirektör på har dragit i gång en debatt om hur skogsråvaran ska räcka till allt detta . I den debatten har det ibland kommit upp kritik mot miljömålet, att vi ska rädda hotade biotoper och arter. Är det egentligen inte för mycket skog som ska skyddas? Kostar det inte för mycket? Det här vill jag bemöta. Vi måste väl alla hålla med om att vi bor i ett rikt land. I många i världen har man skyddat mycket mer skog än vi gjort i . Tyvärr ligger vi efter en del också när det gäller att nå miljömålet i trots att vi i kämpat på för att stegvis få upp de här anslagen rejält. Hur är det då om man ska klara både miljösidan och produktionen? Ja, det finns ett problem som är mycket större än detta med att det avsätts en del skog för att klara hotade arter. Mycket i skogsvården är nämligen eftersatt. har i en rapport presenterat att ligger långt efter med röjning och andra skogsvårdsåtgärder, till exempel återväxtsåtgärder. Andra möjligheter finns också när det gäller att göra något åt skogen. Det gäller då till exempel gammal skogsmark som är misskött och som borde restaureras för att kunna ge en bättre produktion. Det är det här som jag tycker att vi ska fokusera på om vi ska se till att få fram mycket råvara, kanske till och med för att klara stora delar av bilparken . Sedan tänkte jag ta upp en mycket kontroversiell fråga, särskilt för alla jägare. Hur ser avvägningen mellan älgstammen och produktionen egentligen ut? Jag tror att detta är en fråga som vi måste diskutera. Men frågan är mycket känslig. Många aktiva inom skogsbruket tycker ju också att det är kul att vara ute i skogen och jaga. Kanske skulle de i sin profession vilja se en mindre älgstam för att få en större skogsproduktion. Men på sin fritid vill man gärna jaga. Vi kan återgå till frågan om naturvården och miljömålet. Finns det någonting som man skulle kunna göra bättre förutom att snabba på med att nå miljömålet när det gäller själva hektarmålet? Det handlar bland annat om att vi måste skydda skogen på rätta ställena. Det kan lätt bli så att alltför mycket satsas i norra där det är billigare per hektar och där det finns större markägare; det går snabbare. Men man måste framför allt se till var behoven finns. Mycket av behoven finns i . Där skulle vi kanske behöva bli duktigare med prioriteringarna och göra även det som är svårt men som är väl så viktigt. Då handlar det mer om att jobba med mindre skogsägare. Kanske skulle vi genom att jobba mer med naturvårdsavtal, alltså civilrättsliga avtal, i stället för med inköp av mark kunna nå längre och få en förståelse också hos de mindre skogsägarna. Allra sist har vi frågan om skogen kommer att räcka. Ja, skogen kommer att räcka både för att klara miljömålet och för att klara en god ekonomi och god välfärd. Med välfärd menar jag då inte bara välfärd i pengar utan också annan välfärd. Men skogen räcker inte till vilken överflödskonsumtion som helst. 26 () replik: tar upp en väldigt viktig fråga. Det handlar ju här om en av grunderna historiskt för när det gäller bruttonationalprodukten etcetera och vårt välstånd. Därför blir jag lite bekymrad när så ohämmat ansluter sig till att skyddandet av skogen inte rymmer några bekymmer. Jag vill påminna om att ofta är det just människans skötsel som har skapat en bra och skyddsvärd skog. Så skulle det kunna vara också utan att lägga rigida stopp över produktionen. De siffror som finns pekar på att av den produktiva skogsmarken kan undandras från normal produktion och i vissa områden, strax intill , . Då är min fråga till representant: ni beredda att ta det ekonomiska ansvaret för att ta bort av intäkterna till bruttonationalprodukten? 27 () replik: Det hektarmål som finns är utformat efter den bästa kunskap som finns . Det är det som behövs för att klara de arter vi har i skogen. Det här är någonting som vi är skyldiga kommande generationer att klara, så det måste vi helt enkelt klara ekonomiskt. När det gäller skötseln är det många områden som behöver en hävd. Då måste det väl vara utmärkt med vårt förslag om att jobba mer med naturvårdsavtal. Man kan ju ersätta både produktionsbortfallet och skötseln till markägaren i samma avtal. Det blir långsiktiga avtal som sträcker sig av ungefär . Men allra viktigast, för att nu komma över på produktionssidan, är just att klara av skogsvårdsåtgärderna. Den skog som vi har skyddat kommer att finnas kvar om vi mot förmodan har gjort en felaktig bedömning. 28 () replik: Hektarmålet är det bästa vi har , säger . Måhända ska man tänka i följande termer: Vad är det som säger att det är just det som vi ser som är det skyddsvärda över tiden? Vi ska ha klart för oss att klimatet har förändrats väldigt mycket. För 13 00014 hade vi här, för att ta ett exempel, tre kilometers inlandsis. Jämförelsen med andra länder haltar ganska mycket därför att vi räknar produktiv skogsmark på ett helt annat sätt än vad andra gör. Därför framstår vi, åtminstone på papperet, i en sämre dager. Där måste vi bli som de andra. Naturvårdsavtal ställer vi från moderat håll oerhört mycket upp på. Vi moderater tycker att vi i mycket större utsträckning skulle arbeta med det. Därmed kan vi också spara det som är viktigt att spara och ändå ha en försiktig skötsel och således bidra till produktionsmålet. 29 () replik: När det gäller jämförelsen med andra länder håller jag inte alls med om det som sägs om att vi alltid hamnar i en sämre dager. Jämför med som skyddar oerhört produktiv skog! I har vi till stor del skyddat våra mindre produktiva skogar, även om det i vissa fall kan bli som säger. Jag konstaterar också att det för inte alls verkar vara så viktigt med de produktionshöjande åtgärder som jag tagit upp bättre skogsvård, bättre röjning och bättre återväxtsåtgärder. I stället kommer fram till att angripa själva miljömålet, som inte alls är särskilt högt ställt. Dessutom: Om miljömålet om det skulle komma ny kunskap skulle vara för högt ställt kan det omprövas. Då finns skogen kvar, till skillnad från dålig skogsvård som kommer att drabba oss . 30 Miljöminister (): Fru talman och ledamöter! Det är roligt att vara här i och diskutera miljöpolitik. Regeringens ambition är att bedriva en ambitiös och kraftfull nationell miljöpolitik i nära samarbete med och . Det är också min och regeringens ambition att ha ett bra samarbete med övriga partier i . I åtskilliga frågor finns det en bred samsyn. Det är en styrka för det långsiktiga miljöarbetet i . Socialdemokratisk miljöpolitik är en politik för en hållbar samhällsutveckling. Vi vet att grunden för framsteg och välstånd i vårt samhälle ligger i omsorgen om människor och miljö, i en politik som värnar natur och boendemiljöer, folkhälsa, utbildning och social rättvisa. Miljöpolitiken är en del av tillväxtpolitiken och en del av vår välfärdspolitik. Socialdemokratisk miljöpolitik är också en politik för internationellt samarbete. Miljöproblem är, som vi brukar säga, gränslösa. Därför måste samarbetet spänna över alla gränser inom , kring , inom EU och vidare till det globala miljösamarbetet. Varje fråga är både nationell och internationell. Socialdemokratisk miljöpolitik bygger också på partnerskap på partnerskap med näringsliv, fackföreningar, miljöorganisationer och andra företrädare för det civila samhället. Vidare bygger den på en stark tilltro till demokratin och till politikens möjligheter att skapa förändring. För oss socialdemokrater är den offentliga sektorn en progressiv kraft i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Åren som kommer innebär fortsatt starka satsningar internationellt och nationellt. Många aktuella frågor har redan ventilerats här i kammaren. Jag vill lyfta fram några av våra högst prioriterade områden: kemikaliepolitiken, Östersjösamarbetet, klimatpolitiken och satsningen på biologisk mångfald. Kemikaliepolitiken är en grundbult i arbetet för en giftfri miljö. driver en synnerligen kraftfull kemikaliepolitik, något som tycks ha undgått till exempel såvitt jag förstår utifrån hans inlägg här . Kemikaliepolitiken och politiken för en giftfri miljö innefattar till exempel marksaneringsinsatser, som är stora, men också ett viktigt samarbete inom EU och internationellt. Just nu handlar det om en ny europeisk kemikalielagstiftning, REACH. Det är ett viktigt steg, och vi har hårda förhandlingar framför oss. har hårt drivit på för en skarp tillämpning av både försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen i den här lagstiftningen. Nästa utmaning blir EU:s nya direktiv om växtbekämpningsmedel. Från svensk sida arbetar vi också med nya initiativ för att driva det här arbetet framåt inom EU. Vi har varit starkt pådrivande för att få EU att presentera en strategi för kvicksilver. Vi arbetar på att förbjuda bromerade flamskyddsmedel och giftiga högaromatiska oljor i bildäck, HA-oljor, inom EU men också nationellt. Vidare bidrar vi aktivt i arbetet för en global kemikaliestrategi inom ramen för FN:s miljöprogram, . Parallellt pågår kring ett intensivt arbete för att värna den miljön i det här ekologiskt känsliga innanhavet. Jag noterar att på sedvanligt sätt med storvulen retorik hävdar att ingenting har gjorts och att ingenting görs samt att det finns enkla hugg för hur detta snabbt ska ordnas. Låt mig peka på att har haft en ledande roll i ansträngningarna för att färdigställa en gemensam ansökan till den internationella sjöfartsorganisationen för att klassa som ett särskilt känsligt havsområde. i kunde vi inte nå enighet runt men och har tagit initiativ till ett fortsatt samarbete med intresserade länder. Samtliga utom deltar nu i arbetet. Två expertmöten har hållits här i , och en gemensam ansökan förbereds. Det här arbetet har, enligt min bedömning, varit utmärkt och är också en utmärkt utgångspunkt för fortsatt intensivt samarbete kring marint miljöskydd och sjösäkerhetsfrågor runt . Nationellt står klimatinvesteringar och skyddet av den biologiska mångfalden i fokus för regeringens satsningar. Som framgår av höstbudgeten kommer miljöanslaget att öka väsentligt med ytterligare . Det handlar alltså inte om någon ambitionssänkning i miljöpolitiken tvärtom! Viktigt i klimatpolitiken är våra klimatinvesteringsprogram, Klimp. Det gläder mig att vi har visst stöd från här i kammaren för denna viktiga satsning. Ansökningar där det handlar om nästan 3 miljarder har kommit in till när det gäller Klimpsatsningar i kommunerna. har vi 310 miljoner att fördela och 340 miljoner för . Vi satsar också stort på skyddet av biologisk mångfald. har vi tillsammans med våra samarbetspartier praktiskt taget fördubblat anslaget till biologisk mångfald. I budgetpropositionen föreslår vi för att anslaget höjs till 1,4 miljarder. Det här är några av regeringens prioriteringar i samarbete med och . Vad vill då vår opposition, de borgerliga partierna? Ja, i debatten här i kammaren framstår mina borgerliga kolleger som varma miljövänner. Men när vi kommer till den konkreta politiken ser bilden ganska annorlunda ut. Höstens budgetförslag tycker jag är nyttig läsning för den som vill veta hur ambitionsnivån i miljöpolitiken egentligen ligger i olika partier. När det gäller utgiftsområde 20 och miljöanslaget går nämligen den borgerliga majoriteten i form av , hårt fram låt vara olika hårt med rödpennan. Bara har en högre ambitionsnivå. Den borgerliga oppositionens budgetförslag inom miljöområdet är inbördes så olika och så spretande att man undrar hur en borgerlig fyrpartiregering egentligen skulle kunna enas om en gemensam politik på miljöområdet. Dock kan vi se vissa gemensamma drag. Vi kan se en vilja hos några partier att prioritera ned klimatinvesteringarna hos , och . Hos alla märks en vilja att prioritera ned satsningarna på biologisk mångfald. vill banta miljöanslaget med . Anslaget för att bevara den biologiska mångfalden vill minska med nära . Man vill också banta stödet till klimatinvesteringar med . vill banta miljöanslaget med . Bland annat vill man ta bort Klimpstödet klimatinvesteringarna. Där handlar det om . vill banta anslaget för att bevara den biologiska mångfalden med . Också vill minska anslaget för den biologiska mångfalden. De vill minska anslaget med . Jag kan här bara beklaga att de borgerliga partierna fäster så litet avseende vid miljöpolitiska satsningar, som ju redan visat sig rymma en verklig potential när det gäller skyddet av naturmiljön och omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi ser att föregångaren till klimatinvesteringsprogrammen, nämligen de lokala investeringsstöden, har betytt oerhört mycket för det lokala miljöarbetet.