prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — Jag förstår att de andra partierna var motstån-dare till detta tillsammans med mig.Lotta arbetar tillsammans meddet regeringsbärande partiet i . Jag önskarhenne lycka till i arbetet med en hållbar utveckling iregeringssamarbetet. Jag lovar att vi ska vara medskjuta på där misslyckas.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Jag tackar för det. Det finns alltidrapporter som bevisar olika saker. Vi har också ettöverskott av energi. Det finns en marginal att gåmycket snabbare fram med avvecklingen av kärn-kraften om man vill. Och det är här skon klämmer.Jag är inte riktigt övertygad om er vilja i den änden.Och var finns viljan att utveckla alternativen? Erpartiledare berättade hur fula han tyckervindkraftverken är. Det gagnar inte de förnybaraenergikällorna. Den frågan står där den alltid har stått.Det handlar om vilja.Vi har också en enorm överkonsumtion av energi.Var finns de krav och de livsstilsanalyser från kd somsäger att vi kan spara mer energi? De finns inte. Vihar en överkonsumtion av energi här och i hela väs-terlandet. Det är "negawatten" som är intressanta, dealdrig använda kilowatten. Där ska vi gå in.Utskottsbetänkandet bygger till stor del på enig-het. En betänkandetext är en majoritetstext där allapartier är väldigt ense. Vi var ense omväldigt mycket. Jag tycker att det här en vacker text istora stycken. Som jag försökte säga är detta ett långtsteg framåt gentemot det parlamentariska läge sområdde när vårt parti, och även ert parti, kom in på denparlamentariska arenan. Vi hade kunnat bli ense ommånga fler saker. Det var inget radikalt brott mot denstruktur vi hade kommit överens om. Det var bara ettlitet tillägg. Man stryker under vissa saker och sägeratt det skulle man kunna genomföra. Det är enkelt.Anf. 129 () replik:Fru talman! ondgör sig isitt anförande över det som diskuterades tidigare härmed om att vi andra partier inte varberedda att skriva om hela betänkandet vid detjusterande sammanträdet och punkta upp konkretaförslag. Det handlar lite om att komma fem över tolv.Det fanns inget formellt hinder, sade här tidiga-re. Men det fanns ett praktiskt. Min fråga är egentli-gen: Är det så bedriver politik? Är det såMiljöpartiet bedriver förhandlingar till exempel medregeringen? Är det därför anslaget till marksaneringhar dragits ned i tilläggsbudgeten? Det handlar om150 miljoner, vilket är ungefär hälften av vad somfinns anslaget . Är det därför som det har lagtsutbetalningsbegränsningar på biståndet med 400miljoner ?Då tycker jag att det absolut inte finns någon ko-herens mellan det som sägerhär i kammaren och det som hennes parti kommer attrösta genom här i mitten av juni.Anf. 130 ()replik:Fru talman! Jag tycker att diskussionen om vadman inte åstadkom tillsammans, som vi hade godgrund för i utskottet, är lite av det som i kallasför den obotfärdiges förhinder. Man hittar på en mas-sa skäl för att slippa. Jag är verkligen besviken överdet. Ingenting är klart i ett utskott förrän justeringenär gjord. Jag bedömde att det rådde en bred enighetom väldigt många saker och att det inte var proble-matiskt. Det klargjorde jag alldeles för SvenGunnar . Jag har faktiskt all rätt att uttryckaden besvikelse som är mycket genuin från min sida iden här frågan.Centerpartiet har bedrivit politik pådet sättet att man har lurat svenska folketom sin ståndpunkt till kärnkraften. harCenterpartiet sagt sig vara ett kärnkraftsavvecklandeparti och fallit till föga. senaste hände det i densenaste energiuppgörelsen. Tala om för mig och demsom lyssnar på detta när ska vara med ochsätta stopp för kärnkraften! Så tycker jag att ni harbedrivit politik. Vi har faktiskt mycket godare sam-vete i den frågan.Det är som har fört in marksanering isvensk politik. Det var vår grej från början. Vi harsett till att pengar för marksanering över huvud tagethar kommit in. Det har blivit väldigt väl utnyttjat. Dethar varit en mycket riktad och bra insats som kommeratt fortsätta, och vi försvarar den också i det rådandekonjunkturläget.Biståndet är en viktig fråga för alla. Det är roligtoch viktigt att många tar upp det. Jag hörde ävenBirgitta ta upp det. har sett tillatt de av Socialdemokraterna föreslagna nedskärning-arna inte blev av. Det som har hänt nu är en limit.Man säger: Ni får vänta någon månad med att använ-da pengarna. Nominellt sett ökar biståndet. Vi harfortfarande, enligt vårt löfte, den här mandatperiodenpå oss att komma , och det satsar vi fak-tiskt vår politiska heder på att göra.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det låter bra att satsar sin politiska heder. Sedan är frågan hurmycket den är värd. Men utbetalningarna av biståndbegränsas de facto . Det innebär att biståndsutbe-talningarna blir väldigt ryckiga. inrikt-ning är att vi ska ha en stadig och kraftig ökning avbiståndet. Det ska inte vara ryckigheter. Biståndhandlar om projekt. Det handlar om saker som skahända.Jag är väldigt stolt över att mitt parti faktiskt harlyckats avveckla en kärnkraftsreaktor, och vi kommeratt avveckla en kärnkraftsreaktor till . Vadjag vet har inte med sitt hårdnackademotstånd avvecklat en enda kärnkraftsreaktor. Detgår jättebra att vara fin och ren om händerna, men ipraktiken har ni inte åstadkommit något. Frågan ärvems politiska heder som är mest värd.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Det säger om bistån-det säger vi nästan ordagrant till iförhandlingarna. Vi står på samma sida. I det härkonjunkturläget har vi sett till att inte göra de störrestrypningar som var berett attgöra av biståndet. Jag tror att vi kan ta varandra underarmen i den frågan.Sedan har vi kärnkraften. Upp till be-vis! Bevisa att fler reaktorer avvecklas och den alter-nativa energin kommer fram! Vi tyckte inte att någonav de två föregående energiuppgörelserna var bra. Devar nya kärnkraftssvek.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tror att mötet i någon form av slutpunkt i en process somhar pågått sedan mötet i , och om manså vill sedan mötet i . Framför alltunder har det varit en process medflera olika möten som har tagit upp olika perspektiv.De hade sin utgångspunkt i Riomötet som inte barahandlar om miljö utan faktiskt handlar om miljö ochutveckling.Under resans gång har vi fått någon form av hel-het genom att ta upp olika perspektiv. Det har sedanlandat i begreppet hållbar utveckling som lanseradestidigare av och hennes kom-mission. Det har fått ett väldigt tydligt genomslag iJohannesburg, bland annat genom att FN har sagt ska använda sig av det här begreppet som mål-styrning för all verksamhet.Det har inte bara varit fråga om de här mötena.Det har varit fråga om en hel serie konventioner somhar varit knutna till den här processen också.Jag tror att vi har en bra bas att stå på för att skär-pa handlingsmönstret. Det är en handling som viredan är inne i, men vi behöver naturligtvis skärpa tillden ytterligare.Lotta N sade att det här inte är enhandlingsinriktad plan. Det tycker jag motsägs blandannat av den tabell som finns i skrivelsen. Skrivelseni sig pekar på en mängd konkreta åtgärder som redanär på gång och som ska till och även utmaningar somvi har framför oss.Mycket handlar om miljö. Det är stora utmaningarpå miljöområdet som att hantera klimatfrågan ochväxthusgaserna, att kraftfullare ge sig i kast medlivsstilsförändringar - jag tänker då på konsumtions-och operationsmönster - att tackla de mycket farligakemikalierna och utarmningen av den biologiskamångfalden.Men det är också fråga om utmaningar som harkoppling till utvecklingsbegreppet. Det är naturligtvisi första hand fattigdomen som är det stora hotet motutvecklingen och som vi måste bekämpa.Knutet till fattigdomsbekämpningen har vi mil-lenniemålen - de åtta huvudmålen med sina operatio-nella undermål. Det stora målet är att halvera andelenfattiga , och sedan gå vidare mot att heltenkelt utrota fattigdomen. Det handlar också om att tatag i de hot som finns i världen för att vi ska få varatrygga människor.Det är ganska stora frågor som vi har att tacklaoch som har en koppling mellan miljö och utvecklingoch som hör ihop i begreppet hållbar utveckling.Det finns ett avsnitt i betänkandet som handlar omglobalisering. Jag tycker att vi ska bejaka globalise-ringen. Den kan skapa rättvisa. Den kan skapa störretrygghet. Den kan ge oss en hållbarare värld. Jaghåller med dem som säger att en av förutsättningarnaär att vi kan bygga demokrati, mänskliga rättigheteroch det som handlar om samhällsstyrning. Det är engrundläggande förutsättning för att vi ska lyckas meddetta.Regeringens arbete har koncentrerats mycketkring att forma en samlad politik för global utveck-ling. I hand har vi haft ett arbete somhar lämnat ett par rapporter om hur vi ska få till stånden globaliseringspolitik. får vi i våra händerpropositionen som handlar om en politik för globalutveckling inriktad på de fattiga länderna i världenoch länderna med problem i öststaterna.Man kan med stor glädje hälsa att regeringen harkoncentrerat sig så mycket på att forma den helhets-politiken. Det finns stor anledning till det. Vi harväldigt stora orättvisor att tackla i världen, och mångaorättvisor som har en tydlig koppling till miljöfråganoch till hållbar utveckling.Vi har anledning att ge oss i kast med en politik -kanske inte primärt i vårt eget land, utan framför allt iEU - som bidrar till att skapa stora orättvisor. Jag kanpeka på jordbrukspolitiken och delvis handelspoliti-ken. Men inte ens WTO:s politik kan vi vara nöjdamed. Den behöver också reformeras på ett antalpunkter. Det har gjorts ansatser vid olika konferensernär det gäller detta, inte minst vid den senaste i Doha.Frihandel ska vi vara glada att vi har. Men, somnågon annan talare var inne på, om frihandel intehade ett regelverk att utvecklas från skulle den intevara så produktiv. har den ju ett regelverk, mendet behöver vi kanske förbättra, och då förbättra i enmycket komplex situation, nämligen så att vi får medoss in i marknaden så att de kan få del avden. Det kan de inte riktigt . Vi har en handel,men den fungerar primärt för de stora makterna somhar mycket pengar och bra utvecklade företag. Menden fungerar väldigt dåligt för de fattigare ländernaoch de som inte har så många bra företag. Den funge-rar strängt taget inte alls för de 48 minst utveckladeländerna. Där har vi ett stort beting att utveckla fri-handelns regelsystem, bland annat inom ramen förWTO så att den tjänar de här syftena.I det sammanhanget har naturligtvis de privataaktörerna en oerhört viktig roll att spela. Det är vik-tigt att vi sätter upp regelverk vid sidan av det. Någonhar nämnt dem: Det är företagens ansvar, FN:s Glo-bal compact, det egna som vi har här i medglobalt ansvar. Det finns en del andra.Vi ska inte heller glömma att om vi ska lyckasmed utvecklingen av handeln måste också handeln tahänsyn till sociala villkor, miljövillkor och etiskaprinciper. WTO måste då vara beredda att ge sig ikast med problemet att försöka integrera detta. Manfår inte vara så rädd för att göra det. självaär ju rädda för att det här ska begränsa deras utveck-ling i stället för att förmera. Där har vi ett stort betingframför oss att hjälpas åt med.De flesta reservationerna under globalt avsnitt slårin öppna dörrar. De gäller sådant som vi redan äröverens om, men man vill ändå reservera sig. Men enreservation menar jag skjuter fullständigt snett. Det ären moderat reservation som inte vill vara med ochfrämja den ekologiska produktionen när den kommerfrån . I motionen står det till och med attdet är ett imperialistiskt drag.Jag menar att man har klampat över en tröskel ochfullständigt missat målet när man uttrycker en sådanuppfattning. Det är klart att ekologisk produktion somkommer från är väldigt viktig, även omden kan vara svårare att genomföra där än i de nordli-ga länderna.Ett annat avsnitt handlar om fattigdomsbekämp-ning. Jag har redan sagt att vi naturligtvis ska utrotafattigdomen. Det kommer att ta tid, men det är detsjälvklara målet.Vi ska vara medvetna om att det finns olika sidorav fattigdom. Dels har vi den materiella fattigdomendels har vi den fattigdom som uttrycks i brist på möj-ligheter, brist på makt och brist på säkerhet.De åtta millenniemål som FN slår an är naturligt-vis viktiga utgångspunkter, men också de tillagda målsom kom med. Jag hinner inte konkretgå in på vad de innebär, men det gäller sanitet, inte-grerad vattenförsörjning, biologisk mångfald ochkemikalier och fiske.Den nya politiken för global utveckling ska natur-ligtvis vara en hjälp. Den ska bygga den samstämmi-ga politik där olika politikområden griper tag i var-andra och verkar för att vi ska kunna minska fattig-domen och till slut utrota den.I fattigdomsarbetet är naturligtvis sambandetmellan fattigdom och miljö väldigt viktigt. Det äringen nyhet att säga att dålig miljö skapar fattigdomoch att fattigdom skapar dålig miljö. Det finns ettsådant samband åt båda håll. Det lär oss hur integrerati utveckling miljöbegreppet är.Vi har en del reservationer på det området också.Också där slår de flesta in öppna dörrar och sägeregentligen inte något nytt.Det finns en mp- och en m-reservation somhandlar om skuldavskrivningar. Jag tror inte att det ären klok politik att totalt skriva ned skulderna. En klokpolitik är att just bygga på hållbarhetsbegreppet. Deska ned till en hållbar nivå så att länderna själva kanhantera skulderna. Då får de ett instrument att visa förinvesterare att de kan klara av skulderna om de har enrimlig nivå på dem. Man visar att ni kan investera ivåra länder för vi lovar att vi kan betala tillbaka inve-steringarna. Om man skriver ner skulderna helt ochhåller är risken att man tappar det förtroendet.I m-reservationen sägs att man inte vill ställa upppå enprocentmålet. Men är ju ganskaisolerade i den politiken, så det kanske inte behövernågon mer kommentar.Jag ska avsluta med att yrka avslag på alla reser-vationer i det här betänkandet och tillstyrka skrivel-sen.Anf. 134 () replik:Fru talman! säger i sitt anförandeatt fattigdomen är det stora hotet mot hållbar utveck-ling. Jag kan inte annat än att helt hålla med Berndt.Berndt säger också att i de reservationer somhandlar om skuldavskrivningar och bistånd slår reser-vanterna in öppna dörrar.Det beror väl i så fall på att vi är överens i ord idet här betänkandet. Men vi som reservanter är inteöverens om den handling som vi ser.Johannesburgmötet handlade mycket om att gåfrån ord till handling. Vi kan skriva fina ord, men ärvi inte överens om handlingen - som till exempel hurregeringen agerar i tilläggsbudgeten - måste vi pånågot sätt reagera. Det har vi gjort här.På tilläggsbudget lägger regeringen fram förslagom att hålla inne 400 miljoner av anslagna bistånds-medel. I ett tidigare replikskifte här fick jag veta attdenna neddragning av biståndet är resultatet av Mil-jöpartiets förhandlande. Frågan är väl egentligenvilken neddragning regeringen var beredd att görafrån början och vilken neddragning av biståndet somregeringen föreslog.Anf. 135 () replik:Fru talman! De här reservationerna är ju skrivnagentemot betänkandetexten. När man läser denna textoch sedan reservationerna finner man att väldigtmånga av dessa, som jag hänvisade till under de av-snitt som jag tog upp, säger samma sak som i betän-kandet men med andra ord. Det finns i och för sigockså några reservationer där man tar upp någonfråga där vi har delade meningar.När det sedan gäller den konkreta frågan om bi-ståndet vill jag säga att, som det heter, begränsnings-tak i utbetalningarna inte är något nytt. Vi har valtmodellen att ha utgiftsbegränsningar. Vi kan inte göraav med mer än i bud-geten . Vi tycker som socialdemokrater att detär oerhört viktigt att vi håller oss till det här för attvisa marknaden att man kan lita på vår ekonomi. Omvi närmar oss taket måste vi vidta åtgärder.Det är väl i och för sig en ganska beskedlig åtgärdsom vi vidtar, särskilt om vi kommer så tidigt på åretsom , när vi håller inne 400 miljoner av de kanske15-16 miljarder kronor som biståndet omfattar.Eftersom jag sitter i vet jag att viklarar att hantera den del av dessa miljoner som kanfalla på Sida. Det är inte fråga om att pengarna för-svinner utan om att de senareläggs för att vi ska klarautgiftstaket, som jag vet att också ärväldigt angeläget om att vi ska hålla. Gör alltså intedet här till en större fråga än vad det är!Anf. 136 () replik:Fru talman! Det är riktigt att jag är mån om att vihåller utgiftstaket. Det var våra partier som tillsam-mans förde in det i budgetbehandlingen i , och det tycker jag var bra. Det är därför litesynd att man trixar med det på det här sättet.Berndt säger att utgiftsbegränsningen inte är någotnytt. Det är sant, men det är fortfarande inte inte nå-got som är bra. Det blir en ryckighet i projekten.Berndt kommer här med nyheten att det här intekommer att drabba Sida. Vilka andra biståndsprojektgäller det då? Är det de frivilliga organisationernasprojekt, Forum Syds och andra frivilligorganisatio-ners biståndsprojekt, som kommer att bli senarelagdaeller kanske nedlagda? Frivilligorganisationerna byg-ger väldigt mycket på att det finns personer som ärberedda att ta tag i saker och ting här och . De harfärre anställda, volontärer och så vidare. Är det dessaorganisationers biståndsprojekt som kommer attskjutas ?Anf. 137 () replik:Fru talman! Något trixande är det inte fråga omutan detta har en direkt koppling till den budgettekniksom vi har valt att arbeta med och som har sina för-delar men naturligtvis också sina problem.Vad gäller utgiftsbegränsningar: Om det helt en-kelt hade varit fråga om att dra in medel och aldriganvända dem mer, hade problemet varit större. Detskulle i och för sig inte ha varit så fruktansvärt stortom det gällt 400 miljoner i den jättebudget som det ärfråga om, men problemet hade ändå varit större. Förragången vi hade en sådan här begränsning gjordes deutbetalningar som skulle ha gjorts i ställeti januari. Du tror att det kommer att innebära att maninte kan genomföra vissa saker.Jag är rädd för att innehållningen den här gångenkan komma att bli lite längre. Jag tycker mig ha kun-nat tolka resonemangen på det sättet. Jag tror ändåinte att de pengarna kommer att slå mot konkretaprojekt utan detta slår mot den buffert som man har iolika sammanhang. Man får hålla hårdare i pengarnaför nya projekt som skulle kunna bli aktuella och somfår vänta på sitt genomslag.Anf. 138 ()replik:Fru talman! I en av Kristdemokrateras reservatio-ner när det gäller fattigdomsbekämpning har vi tagitupp EU-biståndet och framhållit att Europeiska unio-nen har särskilt ansvar för att verka för en minskningav den globala fattigdomen. I det sammanhangetkommer man in på att kampen mot hiv/aids, tuber-kulos och malaria kräver stora resurser.Som bekant har inom EU gått itäten för att öka resursanslagen för sjukdomsbekämp-ning. Dessvärre har anslagen inte motsvarat behoven.Som bekant är väldigt duktigt ochframgångsrikt när det gäller reproduktiv hälsa. Dethar också framakommit i debatten . Men vi vetockså att det behövs resurser. Det gäller inte baraförebyggande åtgärder utan också resurser för medi-ciner. Det kommer att krävas stora resurser för detta.Min fråga till gäller EU-biståndetseffektivisering. Jag ställde under den offentliga ut-frågningen en fråga om detta men fick inget svar. Jagskulle vilja veta vad säger i den frå-gan.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det är inte fråga om pengar. Det stårnämligen i er reservation:"Europeiska unionen har ett särskilt ansvar för attverka för en minskning av den globala fattigdomen. "På den punkten har vi nog samma uppfattning. Detheter vidare: "är därför kritiskamot agerande i Europeiska unionen, därregeringen inte tillräckligt har drivit på EU när detgäller att förbättra biståndet och göra det mer effek-tivt. "Jag tolkar inte detta så att det är fråga om merpengar utan att det gäller hur biståndet ska utformas.Jag vill hävda att vi verkat precis i enlighet härmed.Vi har arbetat med detta. Till ochmed utskottet har varit engagerat häri genom att vidett par tillfällen föra samtal med biståndskommissio-nären om effektiviseringen av biståndet.Jag vill alltså hävda att det som ni här säger skagöras är redan på gång. Det är att slå in öppna dörrar.Anf. 140 ()replik:Fru talman! Jag tycker inte alls att detta är att slåin öppna dörrar. Hiv/aids är den stora frågan i fattig-domsbekämpningen. Jag ställde en fråga om detta pådet offentliga seminarium som utskottet anordnadeom effektivisering av det tidigare hårt kritiseradebiståndet. Det svar som jag fick var att man för endialog. Det sades att man när det gällde EU-biståndetpå olika sätt för en dialog och följer EU-biståndet. Jagser inte detta som att regeringen är kritisk och driverpå i frågan om EU-biståndet och för mer pengar tillsatsningar på hiv/aids-vaccin.Anf. 141 () replik:Fru talman! När det gäller pengar till hiv/aids harvi, om jag minns rätt, anslagit 600 miljonertill den globala fonden. Det är ganska mycket pengar.Jag tror att så att säga med råge har fyllt sinamått. Fonden omfattar inte bara hiv/aids utan ocksåtuberkulos och malaria.När det sedan gäller att effektivisera EU:s biståndoch att få ut mer av de pengar som de har ansvar förinom det här området vill jag säga att detta är det sättsom vi arbetar på. Vi arbetar med en dialog. Vi pratarmed varandra. Har någon annanmetod som man kan använda sig av än att prata medvarandra? Det är det sätt som vi har för att försöka fåtill stånd en ändrad attityd och för att driva på för etteffektivare arbetssätt.Jag förstår inte vad är ute efter.Vad ska vi göra som vi inte gör nu?Anf. 142 ()replik:Fru talman! Vad gäller att slå in öppna dörrar me-nar vi att det snarare behöver öppnas nya dörrar påskuldavskrivningsområdet. identifierades demest skuldtyngda länderna, och man tog då det såkallade HIPC-initiativet, initiativet för Heavily In-debted Poor Countries. Det gick ut på att åtminstone38 av de mest skuldtyngda länderna skulle få kommaned på en hållbar nivå.Det har gått , och av dessa länder har sexkommit upp på denna hållbara nivå. Den hållbaranivån är inte definierad av länderna själva utan avlångivarna. Denna nivå utgår från vad man förväntaratt de ska få i exportinkomster.Den här takten är för dålig. Det är inte fråga omnågon skuldavskrivning om man får nedbara sex länder av 38 till en nivå som långt ifråninnebär skuldfrihet.Alltså är den här skuldavskrivningsprocessen väl-digt ineffektiv och väldigt långsam. Den måste putsasupp. Man måste ha en bättre definition på vad enhållbar nivå är.Jag skulle vilja veta vad har attsäga om det, eftersom han tycker att vi slår in öppnadörrar i vår reservation.Anf. 143 () replik:Fru talman! Den här reservationen innehåller fleraolika saker. Den innehåller det här med total ned-skrivning, där vi verkligen tycker olika. Men i övrigtär det bara ett annat sätt att formulera sig. Det talar om är ju det regeringen verkarför. Vi tycker ju inte heller att HIPC-initiativet är branog.För det första vill vi att de olika länder som harslutit upp kring det här verkligen kommer in med sinapengar. Det är inte bara som ska vara lut-herskt och genomföra allt - de andra får ocksåställa upp, vilket de inte har gjort. Det har vi tjatat pådem om.För det andra tycker vi att det behövs mer pengar.Det har vi också tjatat om.För det tredje tycker vi också att villkoren behö-ver förbättras, som tar upp -procenttal på exportintäkter och andra sådana härsaker.Det är alltså det som vi har tagit upp och drivit iolika förhandlingar. Men grundproblemet med det viredan har kommit överens om i HIPC, med de bristersom finns, är att alla länder inte ens levererar inpengar . Vi får starta i den änden. Jag förstår intepå vilken punkt vi tycker olika.Anf. 144 ()replik:Fru talman! Vi tycker olika därför att vi i Miljö-partiet vill att man ska göra en omdefiniering av vadsom är hållbar skuldnivå och att man ska vara väldigttydlig med att kritiken handlar om takten i skuldav-skrivningen.