prot · GQ09112 · 2003-05-27 00:00:00 — Regeringen sägerockså i propositionen att den avser att återkommamed förslag om en tidsbegränsad satsning för attstimulera utveckling av effektiva och ändamålsenligasystem för validering.Ministern hänvisar också i interpellationssvarettill propositionen Den öppna högskolan. Den propo-sitionen bygger på en utredning som lades fram redanår 2000, alltså . I utredningen sägs attdet är bråttom och att det behövs resurser. Men varförgår det då så långsamt? Varför ser inte regeringen tillatt de intentioner som man har genomförs? Varförpratar bara regeringen om integration, men gör ing-enting? Varför måste så många kompetenta personerav utländsk härkomst, många med akademisk utbild-ning eller motsvarande, fortfarande tvingas accepteraarbeten som är långt under deras kompetens? Debehövs faktiskt i vårt samhälle. En del behöverkompletterande utbildning. Men det är inte lätt attvärdera kunskaper. Det konstaterar bland andra ocksåIntegrationsverket i sin rapport . Därför är detså viktigt att ta till vara de goda exempel som finns idag.Herr talman! Det finns flera projekt som arbetarmed värdering av invandrares kompetens. Vid i bedrivs en kompletteringsutbild-ning för invandrade akademiker. Man kallar den förInvandrarakademin. Utbildningen innefattar blandannat språkutbildning och utbildning i och erfaren-heter i kulturkommunikation i samarbete med nä-ringsliv och arbetsliv. Som en del knutet till Invand-rarakademin utvecklar också sys-tem för att värdera det man kallar reell kompetens föratt på så sätt kunna göra en friare bedömning av denbehörighet som man har.Invandrarakademin är också en värdefull resursför att stimulera potentiella studenter i invandrartätaområden i så att de efter gymnasiestudier kanfortsätta med akademisk utbildning. är ju ung-domar från invandrargrupper underrepresenterade vidhögskolestudier. Det måste väl ligga i regeringensintresse att få fler invandrarbarn och invandrarung-domar att studera?Det finns fler intresserade som vill gå på Invand-rarakademin än det finns platser. De som har påbörjatutbildningen har lyckats väl. MenInvandrarakademin är ett tillfälligt projekt, precissom utbildningsministern sade, och finansierat medstatliga medel. Men varför ska allting alltid bara stan-na vid projekt? Ska man kunna göra en ordentligplanering så behövs det förvissning om att det finnspengar till att driva verksamheten vidare. Om rege-ringen verkligen anser att ska ta till vara våranya invånares kompetens och utbildning så måste denge förutsättningar så att det kan uppfyllas.Tänker regeringen göra det?Anf. 18 ():Herr talman! säger i sitt interpel-lationssvar att det är ett enormt slöseri med mänskligaoch ekonomiska resurser att personer med utländskutbildning inte får utnyttja sin kompetens fullt ut iSverige. Utbildningsministern säger också att hög-skolan har en viktig roll att spela i det förändringsar-bete som måste ske för att ändra den situation som vihar . Därom är vi helt eniga.Borås har en lång erfarenhet av praktisk integra-tion av människor från andra länder. Under mer än 30år under första delen av växte pro-centuellt mest i . var faktiskt Sverigesfjärde stad ett tag! Orsaken var en textil- och konfek-tionsindustri som koncentrerades till och Sju-häradsbygden. och framåtvar arbetskraftsinvandring en viktig faktor för dennaindustris framväxt. kom man till Boråsoch från , ,och . Integrationen i det svenskaarbetslivet var direkt och omedelbar. Så är det inte , och där kommer Invandrarakademin vid i in med ett intressant nytänkande.Tanken med akademin är att ge invandrare medakademisk bakgrund en ny miljö som inspirerar ochaktiverar i högre grad än det traditionella medkomvux och sfi. Syftet är givetvis att ge studenternaökat självförtroende, en väg in i arbetslivet och att geSverige och oss alla tillgång till den stora kunskapoch kompetens som finns hos dessa invandrare. Omkunskaperna i svenska brister kan det finnas kunska-per i engelska som gör att man kan finna en väg förden enskilde tillbaka till hennes eller hans kärnkom-petens, men också en väg till bättre kunskaper isvenska.Det som saknas för att göra invandrarakademinännu mer framgångsrik är pengar.I sitt svar säger utbildningsministern att Högsko-lan i kan fortsätta verksamheten genom sittgrundutbildningsanslag. Problemet med det är attHögskolan i med sitt höga söktryck harför många studenter och lärare i förhållande till sittgrundutbildningsanslag. Man måste förmodligenminska sin verksamhet, och då är risken stor att justinvandrarakademin får stryka på foten.Eftersom det arbete som sker vid invandraraka-demin är utomordentligt viktigt, enligt det ansvarigastatsrådet, är min fråga till : Vilkaåtgärder avser du att vidta för att invandrarakademinska finnas kvar och kunna utveckla sin verksamhet?Anf. 19 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig inleda med att säga att jagblir uppriktigt glad och positivt överraskad över detengagemang som de två debattdeltagarna visar förhögskolorna ute i landet och särskilt för Högskolan iBorås. Det är lite överraskande på grund av ni repre-senterar var sitt parti som konsekvent motarbetatutbyggnaden av starka högskolor i varje län. Jag hardock full förståelse för att man inte alltid får gehör förden centrala partilinjen när man har ett lokalt ochregionalt engagemang som är äkta.Det är också väldigt roligt att det verkar finnas ettstöd för regeringens idé om den öppna högskolan ochden proposition som verkar fullt ut i hela vår hög-skolevärld där det handlar om att förena kvalitet ochexcellens med breddad rekrytering och en högskola imångfald.Att jag är överraskad beror på att just de två parti-er som ni representerar var så kraftiga motståndare tillhela idén om den öppna högskolan och till det mestaav innehållet i propositionen om denna. Det här ärroligt att se, för är en av de hög-skolor som med en mycket skicklig, stark och kom-petent ledning driver idéerna kring den öppna hög-skolan allra mest aktivt och engagerat.Anne-Marie räknar upp ett antal positivasaker som händer i svensk högskola och frågar vadregeringen gör. Det roliga är att de positiva saker honräknar upp är just det lokala förverkligandet av idéer-na kring den öppna högskolan. Regeringen ger stödoch gör förändringar i lagar och regelverk, men deenda som kan förverkliga detta är naturligtvis demänniskor som aktivt verkar ute i högskolorna.Här händer det mycket intressant. är ettmycket fint exempel. Jag är alldeles övertygad om attom man i upplever att verksamheten fungerarväl så kommer man att fortsätta att vilja satsa på den.Jag vet att man i högskolans ledning är genuint enga-gerad i de här frågorna. Man har också lyhört tagit tillsig att detta är vad skattebetalarna och medborgarnaförväntar sig av högskolor : att man är aktivtengagerad för att bredda rekryteringen. Vi har ocksåfler högskolor, och , som på upp-drag av regeringen gör lite extra för att skaffa nyakunskaper om hur vi ska förbättra oss i det här avse-endet.Kompletterande utbildning till akademiker är enganska vanlig verksamhet . Det handlar omakademiker som har en grundläggande högskoleut-bildning från något annat land och som behöverkomplettera. Det vi har lärt oss - och många av deexempel som finns ute i landet har gett samma signal- är att ska man bli riktigt framgångsrik handlar detinte bara om att ge den komplettering av ämneskun-skaper eller annat som fattas. Det handlar också omatt ge en introduktion in i svensk arbetsmarknad, attge det nätverk av arbetsgivare som man kan behövaför att också få en anställning.Alltför ofta gör högskolan ett bra jobb och lyckasförmedla en kompletterande utbildning så att perso-nen får sin komplettering, men denne kommer sedantill en arbetsmarknad som fortfarande avvisar denkompetens man har. Här spelar AMS och länsarbets-nämnderna en mycket stor roll. Det är ofta de sombeställer och finansierar högskolans uppdrag att gekompletterande utbildningar. Också här har Boråsstora möjligheter att i sin region få detta samarbetemed länsarbetsnämnderna för att kunna använda denfina kompetens som finns på högskolan.Men jag är alltså positivt överraskad över att detockså från och verkar kom-ma ett engagemang kring idéerna om den öppna hög-skolan. Det har jag inte stött på under de senaste årenöver huvud taget, och det välkomnar jag verkligen.Anf. 20 ():Herr talman! Jag tänker inte gå in och diskuteraallmän högskolepolitik, för det var inte det dennainterpellationsdebatt gällde. Den gällde detta medinvandrarakademin vid högskolan, som är en specielldel som jag tycker går lite utanför det vanliga. Dethar mycket att göra med integration, att verkligen tatill vara invandrares kompetens och att jobba på ettlite annorlunda sätt, det vill säga att försöka få framen reell kompetens och inte bara översätta papper.Jag håller med om att invandraraka-demin är en utbildning som i och för sig ska inrym-mas inom det ordinarie kursutbudet, men med tankepå hur viktig även regeringen tycker att den är behövsdet extra resurser för att den ska kunna genomföras.Precis som sade förut är det inte rätt attminska på någon annan utbildning i stället.Precis som vi i vill satsa extra på deskolor där det går många invandrarelever måste detockså satsas extra när det gäller högre utbildning föratt vi ska få den integration vi vill ha. Det här är enfråga som handlar om mer än resurser till just Hög-skolan i . Det är en integrationsfråga i allrahögsta grad och en fråga som kommer att få följderlångt in . Dels kan de invandrarakademikersom får sin utbildning kompletterad bli ett föredömeför sina barn och få dem att vilja gå till högre studiernär de är färdiga med sin gymnasieutbildning, delskan de, på det sätt man jobbar i invandrartäta stads-delar, vara föredömen för invandrarbarn som inte isamma utsträckning går till högskolor.Jag anser att man måste satsa lite extra här. Detgår inte att bara prata och prata. Det är nu dags attsätta i gång och stimulera denna verksamhet så kan behålla detta bra projekt som man har star-tat, och också så att det inte bara fortsätter att vara ettprojekt utan även kommer att hålla i sig i framtiden.Anf. 21 ():Herr talman! Det är trevligt att utbildningsminis-tern blir positivt överraskad av mitt och Anne-MarieEkströms framträdande här. Det för en bradiskussion.Vi moderater har ett starkt engagemang för att tatill vara alla enskilda människors kunskap och kom-petens. Det har vi alltid haft, så det är inget nytt. Dethär handlar faktiskt en hel del om detta.Invandrarakademin har 28 studenter . Avdessa är ingenjörer, ekonomer och 15 %lärare. Det finns en kartograf och en doktor i biotek-nik i den grupp som studerar vid iBorås. Alla dessa människor representerar kunskapoch kompetens som vi så innerligt väl behöver i dethär landet. har vi en möjlighet att på ett strukture-rat sätt ta till vara det som dessa människor har att gevårt samhälle - en annan, djupare typ av spetskom-petens som är så viktig i vårt mångkulturella samhäl-le. Det kan inte vara speciellt klokt att säga nej tillden möjligheten.Flera av dem som har gått på invandrarakademinunder den korta tid den har varit i gång har fått arbete,enligt uppgifter jag har fått . Söktrycket införhösten är också mycket högt.Vi har historiskt i varit dåliga på att ta tillvara den kunskap och kompetens som invandrare har.För några år sedan gjordes en undersökning i VästraGötaland om hur många människor som bodde därsom hade legitimation i något yrke från sina hemlän-der men inte arbetade i det yrket. Man fann att detbodde 75-80 läkare i som inte arbe-tade som läkare.Låt oss ta dessa erfarenheter på allvar, ThomasÖstros! Är inte detta projekt värt ett skydd? Ochskydd i detta avseende, det är pengar.Anf. 22 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är positivt överraskad över attdet till synes finns ett engagemang, men i sak väldigtbekymrad.Anne-Marie sade att jag inte bara skaprata. Nej, sannerligen inte. Det pågår verksamhet förfullt i våra högskolor, där man just jobbar med hur viska få ökad mångfald i högskolorna, den öppna hög-skolan, breddad rekrytering. Man arbetar med be-greppet reell kompetens som infördes i och med pro-positionen Den öppna högskolan och som går ut påatt man måste bli bättre på att värdera människorsreella kunskaper, inte bara de formella. Det spelarsärskilt stor roll för de här grupperna. Där pågårmycket engagerat arbete, och man erbjuder möjlig-heter för människor att komma in på svensk arbets-marknad tack vare kompletteringarna.Det som däremot behövs är att och börjar prata med sina partivän-ner. Ända har Moderaternamotsatt sig varje ny högskola med argumenten, somvi alla känner från den här kammaren, att sådanabygdehögskolor ska vi inte ha. Vi ska ju satsa påuniversiteten. Det är inte lätt att berätta det hemma iBorås, men det bör man göra om man ska vara riktigtärlig.Folkpartiet motsatte sig alla tankar kring breddadrekrytering, särskilt frågorna kring reell kompetens.Folkpartiet är det parti som allra tydligast talar omden formella kompetensen och har gjort det till sinöverideologi. Därmed är man rädd för att alla tankarom reell kompetens riskerar att bli en sänkning avkunskapskraven.Men framför allt har ni lagt budgetar där jag intekan ana att ni faktiskt ger en extra dusör. Detbrukar ju vara så. När regeringen föreslår åtgärder föratt stärka ekonomin, forskningsresurser, utbildnings-platser till våra högskolor utanför universiteten är detett konsekvent nej från och ,inte heller det helt lätt att få ihop naturligtvis.Jag är mycket engagerad i frågan hur vi ska fåhögskolorna att bli mer aktiva, mer kompetenta, hurvi ska skapa ingångar i högskolan just för gruppeninvandrade akademiker så att de lättare och snabbarefår den kompetens de behöver genom extra kurseroch kompletteringar. På det sättet kan de snabbtkomma ut på arbetsmarknaden. Då är det också vik-tigt med den nya arbetsmarknadspolitik som rege-ringen har presenterat genom . Ocksåvia arbetsmarknadspolitiken ges ökade möjligheter attstötta högskolorna så att de ska kunna ta emot in-vandrarakademiker och erbjuda den kompletteringsom behövs.Anf. 23 ():Herr talman! Jag ska inte bli långrandig, för jagska komma tillbaka hit senare i kväll.Det känns märkligt att utbildningsministern sägeratt skulle vara emot reell kompetens.Folkpartiet har länge pratat om att det är viktigt tar till vara alla invandrares kunskaper. Det gäl-ler både de som inte har utbildning och de som harutbildning. Det vore mig främmande att vi skulle varaemot att man tar till vara denna kunskap.Jag ska inte prata så mycket mer, jag vill baraframhålla att jag tycker att det är viktigt att manverkligen tar till vara den kompetens som finns. Därtror jag att utbildningsministern och jag är överens.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:356 om lä-raryrkets attraktivitetAnf. 24 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska finnastillräckligt många lärare kommande år, öka läraryr-kets attraktivitet och minska sjukskrivningarna blandlärarna.Skolan spelar en central roll i regeringens tillväxt-och välfärdspolitik. Att förvärva kunskaper och fär-digheter är viktigt därför att det utvecklar oss sommänniskor, men också som nation. Därförvill regeringen skapa en kunskapsskola för alla. Allamåste ges möjligheter att skaffa sig en god utbildningoch växa som människa. Att har utbildade,kunniga och engagerade lärare är en förutsättning fören bra undervisning och verksamhet i övrigt och föratt utbildningsmålen ska kunna förverkligas. Lärarnasinsatser är avgörande för kvaliteten i skolan och förskolans utveckling. Lärarnas betydelse för att ge vårabarn och ungdomar en god undervisning kan knap-past överskattas.Åtgärder för att klara lärarförsörjningen handlardels om att dimensionera och rekrytera till lärarut-bildningarna och att de studerande fullföljer sin ut-bildning, dels om att på olika sätt stimulera intressetför läraryrket och visa på utvecklingsmöjligheter förlärare.Regeringen har kraftigt ökat exa-minationsmålen för lärarutbildningarna, framför alltför lärare med inriktning mot undervisning i årskur-serna 4-9 och för gymnasielärare. Den nya lärarut-bildningen, som startade , har ökat intres-set för lärarutbildningen påtagligt. Lärarutbildningenmed breda ingångar och stora möjligheter till val avinriktningar och specialiseringar i olika ämnen ellerämnesområden innebär en flexibilitet i lärarutbild-ningen som uppenbarligen är intressant för de /02 började fler på en lä-rarutbildning jämfört med läsåret innan. Sedan mittenav 90-talet har inflödet till lärarutbildningarna ökatmed . Antalet lärare ökade med 13 %mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Uppgifter nyli-gen från Verket för högskoleservice visar att antaletförstahandssökande till lärarutbildningarna har ökatmed bara jämfört med . Genom de öka-de examinationsmålen och intresset för lärarutbild-ningen kommer antalet lärare att öka.För att kunna både rekrytera och behålla lärare ärdet nödvändigt att kommunerna som arbetsgivareerbjuder en bra arbetsmiljö med goda anställnings-villkor och utvecklingsmöjligheter. När det gällerlöner och anställningsvillkor har parterna på arbets-marknaden ett stort ansvar. Kommunerna som arbets-givare måste arbeta aktivt för att göra läraryrket merattraktivt. Det handlar inte endast om att rekryteranyutexaminerade lärare utan också om att stimuleralärare som arbetar inom andra arbetsmarknadssekto-rer att komma tillbaka till skolan och att vidta åtgär-der så att lärare som närmar sig pensionsåldern upp-lever att de har möjlighet att stanna kvar i yrket tillpensionsåldern, och gärna för därefter.Utbildningsdepartementet initierade 1998 ettpartsgemensamt arbete som bland annat har resulterati ett skolutvecklingsprojekt, Attraktiv Skola. Måletför projektet är bland annat att finna nya utvecklings-och karriärvägar för lärare och att främja skolutveck-ling genom samarbete mellan högskolan och närings-livet. Syftet med Attraktiv Skola är att de kommunersom ingår i projektet ska kunna visa på särskilt intres-santa och stimulerande utvecklingsmöjligheter i lä-raryrket.När det gäller utbrändhet och sjukskrivningarbland lärare, och åtgärder för att minska dessa, är detmånga faktorer som samverkar. Det finns inga enklasvar på denna problematik. Generellt är det viktigt attarbetsförhållandena i skolan är goda och att arbets-bördan för lärare är hanterlig. En ledning för skolansom engagerar sig i lärarnas arbetssituation och gerstöd och uppmuntran är viktig. Alla arbetstagarebehöver få återkoppling på sina insatser och erkän-nande för det man gör.En annan viktig faktor för arbetsbelastningen iskolan är antalet kolleger som man samarbetar med.De särskilda medel för personalförstärkningar i sko-lan som infördes från och med ärväsentliga i detta sammanhang. Totalt sett omfattarreformen mer än och kommer attleda till att omkring 15 000 lärare och andra specia-lister kan anställas i skolan. Detta bidrag ger kommu-nerna ökade förutsättningar att minska lärarnas ar-betsbörda och åstadkomma en bättre arbetsmiljö iskolan.Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för attförbättra lärarförsörjningen och utveckla läraryrket.Det är ett arbete som pågår kontinuerligt och somregeringen följer med stor uppmärksamhet.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka utbild-ningsministern för svaret på interpellationen. Det skabli intressant att få diskutera denna framtidsfråga medministern i dag.Läraryrket är ett av de mest angelägna och viktigayrkena. Det är verkligen en framtidsfråga vi diskute-rar , hur det ska finnas tillräckligt många och dug-liga lärare för framtiden.Få yrken har sådan betydelse för barns och ung-domars utveckling och välbefinnande. Få är de yrkensom har sådan betydelse för att lägga grunden för enframtida välfärd. Undersökning efter undersökninghar visat och bekräftat att den allra viktigaste faktornför om en elev lyckas i skolan är lärarens kompetens.Det är lärarna som förmedlar och levandegör kun-skap, som vägleder i kunskap och i förmågan attsöka, värdera och använda kunskap. Ett annat ord förlärarna är ju pedagoger, och ordet pedagog betyder isin mest grundläggande mening "att leda till källan".Det är en vacker och sann beskrivning av lärarensuppgift; att leda till källor av kunskap, erfarenhet ochvisdom.Det är därför som vi kristdemokrater gärna villbeskriva lärarna som "vår tids hjältar". Det är därfördet är så tråkigt att behöva konstatera att lärarna un-der senare år - under den socialdemokratiska rege-ringen - fått se sin status undergrävd, fått se villkorenförsämras. Det sker i en situation när behöverfler lärare.Om tolv år kommer det att saknas 55 000 lärare iSverige enligt en rapport från Arbetsmarknadsstyrel-sen, AMS. Anledningen är att lärarna är den yrkes-kategori med högst medelålder, och därmed står storapensionsavgångar för dörren. De omkring 100 000som examineras från lärarutbildningarna under perio-den räcker inte till för att ersätta dem som går i pen-sion.Dagens skola är också drabbad av stress. Närotryggheten blir norm, arbetsuppgifterna fler ochresurserna - möjligheterna - minskar, då ökar stres-sen. Stressen skördar offer. Alltfler lärare - särskiltkvinnliga lärare - går in i väggen, knäckta av åratalav slit och långsamt men stadigt försämrade möjlig-heter att utföra sitt yrke. Det är larmsignaler sommåste tas på allvar.Ett gott så tydligt exempel på den negativa spira-len är sjukskrivningstalen. är det så många lära-re som är sjukskrivna så länge att det inte är möjligtatt ens teckna en sjukförsäkring. Inget försäkrings-bolag anser sig ha råd att försäkra en så utsatt ochbelastad grupp. Den larmsignalen borde vara nog föratt väcka regeringen ur dess Törnrosasömn.Herr talman! Vi kristdemokrater vill ha en rad in-satser för att öka attraktiviteten hos lärarutbildningar-na och läraryrket. Vi vill ha mer pengar till skolan,individuella kompetensutvecklingsplaner, lärarlegiti-mation och fler karriärvägar.Utbildningsministern, däremot, kommer i sitt svardragande med gammal skåpmat. Det talas om nyautbildningsplatser - och det är väl bra - även om dethar varit och är svårt att fylla alla platser på alla in-riktningar. Men det är långt ifrån de stora insatsersom krävs för att attrahera och behålla lärare i yrket.Något mer måste väl ministern kunna tänka sig attgöra. Det kan väl inte räcka med bara ord. Någotmåste väl till och med regeringen kunna tänka sig attgöra för att visa att man tar situationen på allvar ochverkligen vill se till att det finns många goda ochskickliga lärare också i framtiden.Herr talman! Min fråga som jag vill upprepa tillministern är följande: Vilka åtgärder tänker ministernvidta, förutom de ord som redan har uttalats?Anf. 26 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är klart att just läraryrkets at-traktivitet är en alldeles avgörande fråga, hur vi skastimulera och förmå en ung generation att drömmaom och planera för att bli lärare. En viktig frågahandlar om hela klimatet i skolan. Hur ser vi till attstärka kvaliteten, öka resurserna, öka lärartätheten, setill att yrket får de utvecklingsmöjligheter det förtjä-nar? Här är också bilden av skolan viktig. I skolangörs ett fantastiskt fint arbete. Svensk skola hävdarsig väl gentemot andra länder. Det finns skäl för ossatt också vara tydliga med att svenska lärare i svenskaskolan gör ett fint arbete. De behöver uppmuntranoch positiv feedback från oss som ansvarar för sko-lan.Vi har lagt ned mycket arbete på, och vi arbetarnu stenhårt på, att förbättra vägarna in till läraryrket.En sådan fråga är lärarutbildningarna. Vi ser tydligtatt den nya lärarutbildningen är en attraktiv utbild-ningsinriktning. Det finns många skäl till det. Blandannat har vi lagt större frihet i studenternas händer attvälja mellan olika inriktningar. Därmed liknar lärar-utbildningen mer än tidigare klassiska starka akade-miska yrkesutbildningar som läkarutbildningen ochcivilingenjörsutbildningen.