prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Det är dettillfälle då man faktiskt i realiteten kan göra någon-ting, och det har man låtit bli. Man har sett hur det årfrån år har försämrats. Och det har faktiskt försämratsrejält . Och finns en möjlighet attgå före, att göra en intern arbetsvärdering som fak-tiskt skulle kunna stå som förebild för resten av ar-betsmarknaden. Den möjligheten finns - att gå föreoch visa hur man gör en lönevärdering som fungerarpraktiskt i syfte att utjämna löneskillnader mellanlikvärdigt arbete mellan män och kvinnor. Då väljerman aktivt att låta bli och skjuter upp det igen.Jag noterar också att det är som tarhela denna diskussion, där vi på detta område faktiskthar ganska stora likheter i vår politik, medan de somär i regeringsställning, alltså de socialdemokratiskarepresentanterna i detta sammanhang, inte tar dennadiskussion utan duckar. Det är bra att det noteras tillprotokollet.Anf. 18 HANS ():Fru talman! Jag vill först till säga attriksdagens arbetsordning inte medger att man tarreplik innan man har haft sitt huvudanförande. Jag fåråterkomma till detta efter mitt huvudanförande.Fru talman! Det övergripande målet för svenskjämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomlivets alla olika områden.Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av degrundläggande principerna i ett demokratiskt sam-hälle. Trots att vi i arbetat meddessa frågor finns det ännu mycket kvar att göra.Kvinnors rätt till arbete med rättvisa löner ochmed öppen tillgång till alla poster på alla beslutsnivå-er måste bli en självklarhet.Vi måste bryta det mönster som ger kvinnor säm-re karriärmöjligheter, sämre lön och mindre maktendast därför att de är kvinnor. Staten är en stor ar-betsgivare med drygt 230 000 anställda, och det bor-de vara en självklarhet att staten är en god förebildvad gäller jämställda arbetsvillkor.Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlarberör revisorers skrivelse angående sta-tens personalpolitik samt två motioner från allmännamotionstiden. Revisorernas skrivelse utmynnar i treförslag. För det första att det bör göras en preciseringav den arbetsgivarpolitiska delegeringen, för detandra handlar det om tydligare chefskap och för dettredje om uppföljning och redovisning av personal-politiken.Regeringen beslutade att tillsätta en utred-ning med uppgift att göra en samlad utvärdering avden arbetsgivarpolitiska reformen. Uppdraget omfat-tade bland annat att bedöma effekterna av den arbets-givarpolitiska delegeringen på lönebildningen, perso-nalförsörjning och andra peronalpolitiska frågor inomstatsförvaltningen.Finansutskottet konstaterar att utredningen tar uppde aspekter på statens arbetsgivarpolitik som berörs irevisorernas rapport.Utskottet förutsätter att regeringen under våren2003 behandlar dessa frågor i den arbetsgivarpolitiskaproposition eller skrivelse som regeringen har avise-rat att den ska lämna till . Med hänvisningtill det pågående beredningsarbetet av dessa frågorinom avstyrker finansutskottetrevisorernas förslag.Fru talman! Två motioner från allmänna motions-tiden behandlas också i detta betänkande, dels enmotion från där man föreslår en högreprioritering av jämställdhetsarbetet hos myndigheter-na vid budgetdialog och i regleringsbrev, dels enmotion från där man föreslår en lönere-vision inom statlig verksamhet och i hela den offent-liga sektorn.Riksdagen behandlade i finansutskot-tets betänkande 27 frågor som berör jämställdhet iden statliga arbetsgivarpolitiken. I detta betänkandeframhöll utskottet att jämställdhet mellan könen ochen arbetsmiljö där diskriminering på grund av köninte får förekomma måste vara ett grundläggandeförhållningssätt i den statliga förvaltningen.Regeringens utgångspunkt i jämställdhetsarbetetär att såväl den politiska som den verkställande delenav regeringsarbetet ska genomsyras av ett jämställd-hetsperspektiv.I detta sammanhang underströk utskottet att jäm-ställdhetsarbetet hos myndigheterna ska prioriterashögt såväl när det gäller det interna verksamhetsar-betet i myndigheterna som vid styrningsdialogen meddepartementen.Tydliga och relevanta verksamhetsmål är enligtutskottets mening ett viktigt verktyg för att förändrarådande könsdiskriminerande strukturer.I arbetet som myndighetschef ingår att skapa godaarbetsförhållanden och ta till vara och utveckla deanställdas kunskaper och erfarenhet.Myndighetscheferna ska aktivt motverka att lönsätts efter kön. Det är vidare varje nuvarande myn-dighetschefs ansvar att aktivt och målmedvetet arbetamed jämställdhetsfrågor.Finansutskottet har också fastslagit att det måstevara en förutsättning att de myndighetschefer somanställs är intresserade av jämställdhetsfrågor samt attde är beredda att ta på sig det praktiska ansvaret föratt genomföra regeringens mål för jämställdhet. Detär först när regeringens och ambitioner,lagar och riktlinjer genomförs i vardagen som det kanbli en verklig förändring i kvinnornas vardag.Regeringen har i regleringsbrevet upp-dragit åt att senast den 30 juniinnevarande år rapportera hur löneskillnaderna mellankvinnor och män utvecklas i staten. I löneförhand-lingar har parterna på det statliga området kommitöverens om att genomföra en gemensam studie avden lokala lönebildningen och lönesättningen. I dennastudie ska särskilt granskas vilket gemensamt ansvarsom de lokala parterna tar för att förhindra osakligalöneskillnader mellan män och kvinnor. Dessutomhar parterna kommit överens om att starta ett arbetemed målet att nå en jämn könsfördelning i samtligabefattningskategorier inom staten.Utskottet konstaterar vidare att ytterligare insatserför att stärka jämställdhetsarbetet och utveckla jäm-ställdhetsanalysen både i den statliga förvaltningenoch i hela den offentliga sektorn är under beredninginom . Utskottet har i betänkandetkunnat konstatera att regeringen och parterna redanhar initierat en rad åtgärder som motsvarar de avmotionärerna framförda kraven.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i fi-nansutskottets betänkande 13 och avslag på samtligareservationer.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det var många ord. Jag funderade litegrann på den kritik som framförts från både vänsteroch höger, från revisorer i mitten - om man kan ut-trycka det så - och även från opinionsbildare på olikahåll.Är det så att du, , känner att det på soci-aldemokratiskt håll finns en självkritik på områdetvad gäller det arbete som regeringen borde ha gjort?Mycket av den motivtext som utskottet presenterathandlar ju mycket om ett försvar i förhållande till vadsom borde ha gjorts.Min andra fråga rör regeringens ansvar. Kännerdu som socialdemokrat att det har gjorts tillräckligt?Då avser jag inte ord, planer och åtgärder, utan dåtänker jag på egentlig handling. Anser du i det lägetatt borde vara en förebild och före-gå med gott exempel? Och tycker du då att det äracceptabelt att det på till exempel befattningsnivånför handläggare kan skilja i lön mellan enman och en kvinna?Anf. 20 HANS () replik:Fru talman! Jag får säga precis som det står ibetänkandet: Vi är inte nöjda - långt ifrån!Förra gången vi behandlade det här området blevdet inte mindre än två tillkännagivanden till regering-en om att vi vill se snabbare åtgärder och ett antalolika analyser, något som regeringen nu återkommitmed.Som jag ser saken handlar det om att i verklighe-ten effektuera de lagar, förordningar och reglerings-brev som finns. är i sammanhanget ettextremt högerparti som står långt ifrån alla ambitio-ner att vilja genomföra förändringar för att förbättranär det gäller skillnader i lön mellan kvinnor ochmän. Man yrkade ju avslag till exempel vad gällerden nya jämställdhetslagen, som innebär att de osak-liga löneskillnader som finns ska kartläggas, identifi-eras och åtgärdas. Detta återkommer i Moderater-nas reservation med anledning av mo-tion. Man säger att det inte handlar om någon mate-matisk omfördelning av pengar. Men det är precisvad det handlar om, ! Det handlar juom att det ska göras en omfördelning av pengar ilöneförhandlingarna men det ställer ni inte upp på.Anf. 21 () replik:Fru talman! en god förebildeller inte, och borde det vara en god förebild ellerinte? Den frågan har jag inte fått svar på.Vidare undrar jag om vi kan vara överens om attvi ska gå till handling i stället för att tala om analyser.Om vi ska gå till handling i frågan, finns det då ettindividuellt ansvar för att i det här läget försöka göraförbättringar? Var uttrycker i så fall Socialdemokra-terna och det individuella ansvareti detta?Det blir ju oerhört mycket mer "verkstad" om vihar ett individuellt ansvar eller om det är ett kollektivtansvar som ska tas av några få än om vi alla gemen-samt har det individuella ansvaret. Vi kan utgå frånatt det i sådana fall kan vara ett föredöme i jämställd-hetsarbetet och i statens arbetsgivarpolitik.Anf. 22 HANS () replik:Fru talman! Det individuella ansvaret finns förvarje myndighetschef som redan är anställd och förvarje myndighetschef som vi framöver kommer attanställa. Det gäller att verkligen se till att arbetsplat-sen har en god arbetsmiljö och samma karriärmöjlig-heter för både kvinnor och män och att det inte före-kommer osakliga löneskillnader. Det individuellaansvaret är just att se till att fullfölja dels de uppgiftersom stipuleras i lag, dels det som regeringen hartydliggjort till myndigheterna.Vad är ute efter är något sominte rör detta, utan det handlar om att man vill luckraupp kollektivavtalsrätten. Men det är inte utifrånmöjligheten att höja lönen, för det kan man görai kollektivavtalen. Vad man inte kan göra är attsänka löner. Den typen av individuella löneförhand-lingar tror jag inte att de svenska kvinnorna på ar-betsmarknaden är speciellt betjänta av.När det gäller och staten somarbetsgivare är jag helt förvissad om att staten nu närfinansutskottet har hand om de här frågorna, ochockså med tanke på det engagemang, den kunskapoch den glöd som finns hos de flesta partierna, medtiden kommer att vara en mycket god arbetsgivare ide här sammanhangen. Jag hoppas att den övrigaarbetsmarknaden följer efter.Anf. 23 () replik:Fru talman! sade i sitt anförande att detska finnas ett grundläggande förhållningssätt när detgäller att verka för jämställdhet och att varje chefinom statlig förvaltning, på det statliga området, haratt aktivt motverka löneskillnader. Men hur förklarardå den utveckling som har varit inom denstatliga sektorn där det gått precis tvärtom?Anf. 24 HANS () replik:Fru talman! En av de saker som vi konstaterade ivåras då vi hade debatten om staten som arbetsgivareär att vi från många myndigheter inte får in uppgifterom osakliga löneskillnader och om karriärmöjlighe-ter. Bland annat där var vi mycket skarpa i finansut-skottets skrivningar. Vi vet alltså inte riktigt hurbilden ser ut. Detta visar väl också på något sätt påvad vi i finansutskottet sagt. Vi har ju verkligen medskärpa sagt att de här uppgifterna nu måste komma in.Vi hoppas att vi får in rejäla un-derlag från samtliga myndigheter. Underlagen harännu inte inkommit men det här är en oerhört viktigmöjlighet att verkligen se hur det ser ut hos varjemyndighet och inte bara hos det fåtal myndighetersom har kommit in med underlag.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill följa upp min första fråga ge-nom att fråga vad tänker göra med demyndighetschefer som inte aktivt verkat i samman-hanget och som dessutom inte har lämnat in någrauppgifter.Samtidigt kan jag konstatera att Medlingsinstitu-tet, en ganska välmöblerad statlig myndighet, har avlämnat en rapport där man pre-cis talar om hur det ser ut i den statliga, offentliga,sektorn.I den antologi som ligger på våra bord finns detfrån de fackliga organisationerna bland annat ettutmärkt inlägg från LO-ekonomen visar precis på hur det ser ut. Jag ställer migdärför väldigt frågande till att menar attdet inte finns någon kunskap om att det nu är sämre,att det har blivit sämre, inom den statliga sektorn. Jagär faktiskt mycket förvånad över detta.Förra året blev det nej till vårt yrkande om lönere-vision. Det blev bara mer av statistik, uppgifter ochutredningar. är det samma förhållningssätt - alltsåmer statistik och mer utredningar; man väntar på detsom är under beredning i Regeringskans-liet. Vidare finns det en borte tidsgräns vid . Jagblir oerhört otålig och besviken på detta utredandeoch detta väntande.Här finns ett konkret yrkande som dessutom inne-bär ett tvång för varje myndighet att titta på detta medosakliga löneskillnader. Det måste man nämligengöra om det finns ett beslut som handlar om arbets-värdering. Det är ju nyckeln till alltihop. Innan detbeslutet är fattat kommer det fortsatt att utredas ochutredas. Därför är det, tycker jag, tragiskt att man harvalt att inte tillgodose vårt motionsyrkande.Slutligen, fru talman, vill jag säga att alla som villta ett individuellt ansvar kan vid voteringen rösta förvårt motionsyrkande.Anf. 26 HANS ():Fru talman! Möjligen talar vi förbi varandra mendet får vi reda ut . I detta sammanhang talar jagom kartläggningen av osakliga löneskillnader och omåtgärdsplaner för att komma till rätta med de sakerna.Möjligen är inne på detta med relativa löne-lägen för olika befattningar. Kanske talar vi förbivarandra men det kan vi väl, som sagt, reda ut senare.Den lagstiftning som ligger till grund här är baraen del i det hela. Där vi politiker är arbetsgivare, somvi ju är bland annat i det här fallet, ska det egentligeninte behövas en lagstiftning i botten för att det somhandlar om bland annat kartläggning och jämställdaarbetsvillkor ska genomföras. Men har vi denlagstiftning vi har, och den ska revideras i början av2004. Då får man se om regeringen och riksdagenbehöver vidta ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med de delar av arbetslivet där det sker en dis-kriminering av kvinnor. Statsministern har, i varje falli medierna, uttryckt att man är beredd att göra detta.Då hoppas jag att också är ett parti somaktivt ger sitt stöd i de delarna.I övrigt är lönerevision något som görs återkom-mande, och som ska göras med anledning av det somstår i jämställdhetslagen. Vad som hänt är att par-terna på det statliga området gjort handslag om att gåigenom hela lönebiten och också att i mycket störreutsträckning ha båda könen representerade på befatt-ningar i staten.Där finns också stora brister, inte minst när mankommer upp i ledande funktioner, till ambassadörer,generaldirektörer och liknande. Det finns mycket attgöra, och det här ska vi hjälpas åt med, de partier somkämpar för detta och tycker att det här är viktigafrågor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 27 TALMANNEN:Då börjar vi veckans frågestund. Från regeringendeltar vice statsminister somsvarar på både allmänpolitiska frågor och sådanafrågor som ligger under hennes ansvarsområde, stats-rådet , statsrådet ,utbildningsminister och statsrådet . Alla är hjärtligt välkomna.Värnplikt för kvinnorAnf. 28 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till MargaretaWinberg.Sverige är åtminstone på papperet ett relativtjämställt land. Dessvärre finns det fortfarande områ-den som är ojämlika. Löner är ett sådant område ochdet finns andra exempel.Herr talman! Men ännu värre är det att det finnsett område som staten helt och hållet har ansvar fördär man systematiskt diskriminerar kvinnor, och dåtänker jag på försvaret.I har vi inte en allmän värnplikt,utan vi har en manlig värnplikt. Jag och Folkpartiethar för vår del länge pläderat för en allmän värnpliktdär även kvinnorna är delaktiga och bär ansvar förförsvaret. Ska någon kallas så ska alla kallas.Inte vill , som är en kämpanderadikal feminist, fortsätta med denna diskrimineringfrån statens sida? Det skulle vara bra med ett klartbesked på den punkten.Anf. 29 Vice statsminister ():Herr talman! Jag instämmer i inledningen av EvaFlyborgs fråga, nämligen att vi jobbar mycket ochaktivt för jämställdhet i allmänhet. Därmed kan viinte säga att är ett jämställt land. Det finnsmycket kvar att göra, inte minst när det gäller det somEva Flyborg tog upp, nämligen både ostrukturella ochosakliga löneskillnader mellan kvinnor och män.Vi har haft en diskussion i frågan om värnplikt,och vi i regeringen har på grund av många olika skälbestämt att vi inte ska ha en allmän kvinnlig värn-plikt. Jag vet också att försvarsministern i olika sam-manhang - både den förutvarande och den nuvarande- har debatterat detta ämne i denna kammare, och jaghar ingen avvikande uppfattning gentemot vare sigden förre eller den nuvarande försvarsministern.Anf. 30 ():Herr talman! Man kan tycka att värnplikten är enkvarleva från gamla tider, vilket den också är. I ettmodernt bör vi också ha en modern försvar-smakt och värnplikt.Försvarsmakten själv pläderar för en köns-neutral mönstring. Så var inte fallet se-dan. är det snart bara Socialdemokraterna ochregeringen kvar. Vi andra står på andra sidan och vivill hjälpa till att puffa på.Men inte kan det vara rätt att det finns ett områdedär kvinnor utesluts enbart på grund av kön? Detfinns inget annat område där staten agerar olika pågrund av att man är man eller kvinna. När det gälleren sådan här rättighet eller skyldighet bör det varalika.Det är intressant att nämnerLeni , vår nuvarande försvarsminister. Honsade till min förskräckelse i enmycket trevlig interpellationsdebatt här i kammarenatt orsaken till att vi inte har kvinnor i försvaret är attde ändå gör en samhällsinsats genom att de föderbarn. Hur hon fick ihop det vet jag inte riktigt, mendet låter lite grann som när hanpratade om en man, ett gevär, en röst. Och det har viväl ändå lämnat för länge sedan.Anf. 31 Vice statsminister ():Herr talman! Det sistnämnda har vi definitivtlämnat. Vad åsyftade var att kvinnorhar en annan belastning genom att vi fortfarande år2003 tar huvudansvaret för det obetalda arbetet. Detmåste man komma till rätta med, och det gör man jupå annat sätt genom ett annat jämställdhetsarbete.Om jag inte missminner mig sade hon också attden dagen vi på dessa områden lever på ett jämställtsätt kanske vi kan börja att diskutera också frågan omkvinnlig värnplikt.SprutbytesprojektetAnf. 32 (m):Herr talman! Jag vill ställa en fråga till folk-hälsominister har läst i pressen, vilket gläder mig, att mi-nistern vill fortsätta att slåss mot drogliberalerna ochatt ministrar från åtta länder ska träffas iLund.I finns också som bekant det omdiskuteradesprutbytesprojektet som folkhälsoministern i alla falltidigare har försvarat.När kritiken har hårdnat har förespråkarna talatom att den här mottagningen är så bra därför att manfår kontakt med narkomaner och också att man fårkontakt med hepatit B-smittade i och med att manvaccinerar.Nu larmar man från om attantalet sprutnarkomaner som är infekterade medhepatit B - alltså gulsot - ökar i . Störst ärökningen just i . I hardäremot antalet anmälda hepatit B-fall minskat. Detfinns ingen sprutbytesmottagning i , ochjag hoppas att vi inte heller någonsin får det. Det kanknappast vara förklaringen till att minskningen är såpass stor i Stockholm.Uppenbarligen leder inte den här formen av mot-tagning till att hepatit B-smittan minskar. Därförundrar jag om folkhälsoministern kan ta med sigdessa nya fakta när han ska ta ställningtill om man ska permanenta sprutbytesprojektet ellerinte.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Processen i den frågan är ju den attvi har fått en rapport från narkotikasamordnarenBjörn . Den rapporten är nu ute på remiss. Innanden remisstiden är avslutad kommer jag varken attsäga ja eller nej till fortsatta sprutbytesförsök.Vad jag är ute efter är att få hela diskussionen påbordet för att få tillgång till de argument som LenaAdelsohn för fram och också andra argu-ment från det håll där man tillämpar sprutbyte.Jag delar oron när det gäller spridningen av hepa-tit B och också spridningen av hiv bland intravenösamissbrukare. Där har vi också sett en ökning undersenare år. Jag tycker att det är mycket allvarligt ochnågonting som vi absolut ska ta på stort allvar.Vi driver mycket aktivt internationellt den svens-ka restriktiva narkotikapolitiken. Jag kommer undervåren att åka till , , och Polenoch till , och Slove-nien för att där diskutera hivfrågan, alkoholfrågan ochockså narkotikafrågan.Anf. 34 (m):Herr talman! Vi är nog eniga i rätt mycket när dethandlar om att bekämpa drogliberalerna. Jag vill dågärna hjälpa till med lite extra argument.Självklart bör narkomaner så långt möjligt moti-veras till vård, och för det behöver man få kontaktmed narkomaner. Min poäng är att detta inte behöverkombineras med utdelning av fria sprutor. Det går tillså - åtminstone i - att man ska leverera enspruta för att få en ny, men jag har fått uppgifter omatt så inte alltid sker. Detta är ett problem även förparkarbetarna i området.Fria sprutor gör ju inte att man slutar att knarka,utan det blir en fortsatt ekorrhjul med prostitution,kriminalitet och annan brottslighet. För att man ska fåbukt med hivsmittan och motivera till vård är detbättre att man erbjuder allmän hälsoundersökning,lagad mat, möjlighet att duscha, kontakt med social-tjänst, frivilligorganisationer och andra och inte minstatt man erbjuder möjlighet att diskutera boendet.Huvudprincipen måste ju vara att man försvårarmissbruk, inte att man underlättar det.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Det är som en avvägningsfråga där det finns tungt vägandeargument på båda sidor. Å ena sidan har man visio-nen om det narkotikafria samhället. Å andra sidan ärdet vår uppgift att se till att förhindra smittspridning.Dessa argument måste vägas mot varandra. Detta ärockså en fråga som rör liv och död för människor.När jag träffade en förälder i och frågadehenne om sprutbyte berättade hon att hennes dottervar narkoman och prostituerad i . Hon kansluta med narkotikan och prostitutionen, men får honhiv har hon det livet ut. Den argumentationen måsteman också väga in när man diskuterar sprutbyte.Men, som sagt, rapporten från är påremiss. Regeringen kommer att väga in remissinstan-sernas uppfattning i sin fortsatta beredning och sedanåterkomma till med förslag till hur vi skagå vidare med den här frågan.SjuklönAnf. 36 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet ochsocialförsäkringsminister . Regeringensföreträdare har i olika sammanhang sagt att man villgöra de sjuka inte fattigare, utan friskare. har detkommit en uppgörelse mellan Socialdemokraterna,och som definitivt kom-mer att göra de sjuka fattigare. Men på vilket sättkommer de att bli friskare av de förslag som dis-kuteras? Det gäller exempelvis att förlänga arbetsgi-varens ansvar för sjuklönen. Det kommer att innebäraatt arbetsgivaren blir ännu mer försiktig med att an-ställa.Frågan till statsrådet är: På vilket sättkommer de föreliggande förslagen att få de sjukamänniskorna friskare och i högre grad tillbaka in iarbetslivet?Anf. 37 Vice statsminister ():Herr talman! Det här är ett område som rör stats-rådet fögderi.Vi håller på att diskutera nu hur vi ska få ihop enbudget. Vi vet att läget är annorlunda nu än vad vitrodde för , mest beroende på att vihar en stor oro runtom oss eftersom kriget pågår iIrak. Det gör att investeringar och annat inte blev somvi hade trott. Tillväxten är lägre. Det i sin tur gör attvi för att få ihop en budget måste se över vad vi kanförändra, vad vi kan skjuta fram och vad vi kan skäraned på. Till detta kommer en oroande utveckling närdet gäller sjukskrivningarnas antal.Vi ser nu över detta, men vi är inte färdiga. Detpågår ett arbete tillsammans med ochMiljöpartiet, och vi kommer attpresentera en vårbudget. är inte jag ellernågon annan i regeringen beredd att gå ut och i detaljbeskriva vad den kommer att innehålla av det enklaskälet att det inte är klart.Anf. 38 ():Herr talman!