prot · GR0944 · 2003-12-08 00:00:00 — Det är av stor betydelse att satsningen på musik, teater och dans sprids till olika delar av landet. Bidragen till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner är centrala för ett levande Kultursverige. har stora nedskärningar gjorts på detta område. Även om regeringen ökat anslaget något så täcker det långtifrån de behov som finns. Vi gör där en satsning på de kommande två åren, bland annat för att minska effekterna av den bristande pris- och löneuppräkning som vi ser . De fria grupperna är en del i kulturpolitiken som jag tillsammans med andra har diskuterat här i kammaren . Bekymren kvarstår, inte när det gäller grupperna själva men deras möjligheter att utöva sitt konstnärskap. De är ofta nyskapande och söker sig på otraditionella vägar fram till en ny publik. De har en självklar plats i svenskt kulturliv och står för mer än en tredjedel av alla föreställningar som framförs i . Ingen ifrågasätter de fria gruppernas betydelse. Liksom den regionala teater-, dans- och musikverksamheten har regeringens låga uppräkning av löner och priser drabbat de fria grupperna hårt. tillför ytterligare medel till de fria grupperna . Relationen mellan verksamhets- och projektbidragen behöver också ses över för att uppnå en långsiktig utveckling för de fria grupperna. Det är inte rimligt om ordinarie verksamhet tvingas genomföras som projekt för att verksamhetsbidragen är otillräckliga. Det är anmärkningsvärt att frågan angående pensionerna för de fria grupperna inte är löst tillfredsställande. Jag ser fram emot dagens diskussion med kulturministern i den frågan också. Runtom i landet finns professionella orkestrar som med stöd av stat, kommuner och landsting framför orkestermusik i hela landet. har utifrån en motion från bland andra gjort ett tillkännagivande. har redan varit inne på det. Tillkännagivandet handlade om en översyn av orkestrarnas situation. har gått och från regeringens sida har arbetet knappt inletts. Vi har inhämtat att direktiven håller på att tas fram. Möjligtvis är de klara . Det betyder hur som helst att själva utredningen dröjer ytterligare. Senfärdigheten från regeringen är anmärkningsvärd. Utredningen borde vara i full gång med sitt arbete. Låt mig uppmärksamma festivalernas och spelmansstämmornas betydelse för musiklivet. I har man vunnit internationell uppmärksamhet och erkännande för ett långsiktigt arbete och utveckling av festivalutbudet. Det är precis motsatt tendens mot vad som sker i . I stället för att lyftas fram i kulturpolitiska sammanhang tvingas spelmansstämmorna och festivalerna att motivera sin existens. En utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet behöver komma till stånd. finns inga särskilda pengar för detta ändamål. Insikten om vårt eget kulturarvs betydelse ökar i samhället. Att ha en god kännedom om sitt eget kulturarv det har jag varit inne på tidigare är en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet men också för att respektera andras kultur och värden. Här har arkiv, museer och bibliotek ett särskilt ansvar. Det handlar om att registrera, dokumentera, vårda, konservera och magasinera. Det ställer stora krav på såväl kunskap, insikt och omsorg som praktisk hantering. ansvarsområde för kulturmiljövård ökar. Det är positivt att regeringen detta år tar ett ökat ansvar och gör en satsning på kulturmiljövården. Bekymmersamt är att som man gör det minskas anslaget till . Mycket av det kulturmiljövårdande arbetet sker genom . Vi kristdemokrater lägger tillbaka dessa 5 miljoner till just . Arkiven förvaltar betydande arkivbestånd. Det ökade intresset för släktforskning och hembygdsforskning har gjort att arkiven blivit mycket betydelsefulla när det gäller allmänhetens användning av materialet. har arkivpersonalens arbetsbelastning med att tillhandahålla material ökat markant. Många regionala arkiv brottas med stora ekonomiska problem. Trots att arkiven har genomgått en sådan utveckling och fått ett vidgat arbetsfält och uppdrag har resurserna inte ökat relativt sett, utan de minskar. Vad vill utskottsmajoriteten med arkiven? Hur ser utskottsmajoriteten på den långsiktiga strategin när det gäller arkiven? Är det en viktig med kulturarvet? Frågorna känns angelägna. Museerna ansvarar för en stor del av det materiella kulturarvet. Genom museerna kan den historiska erfarenheten tas till vara för att ge perspektiv på och framtiden. Det är det långsiktiga arbetet vid museerna som behöver stöd, jag vill poängtera det. Vi känner oro för den bristande långsiktighet som vi tvingas konstatera. Situationen vid måste få en lösning. vill arbeta för att långsiktigt bevara samlingarna. Att öka tillgängligheten till museerna och nå nya grupper av besökare tycker är viktigt. Men vi vill gå en annan väg än Socialdemokraterna, . Vi är kritiska till satsningen på fritt inträde till tre statliga museer och senare till ytterligare museer. Självklart är det bra att så många som möjligt får tillgång till museernas verksamhet, men varför bara i huvudstaden , kulturministern? Jag vet att det finns ett par statliga institutioner också ute i landet. Vi har diskuterat frågan tidigare. Dessutom är det osäkert om de medel som anslås täcker de ökade kostnader som reformen innebär. anser, tillsammans med övriga borgerliga partier, att reformen ska omfatta barn och ungdomar upp till . Självklart ska de regionala museerna ute i landet också omfattas av reformen. En diskriminering av besökarna ute i landet är oacceptabel, vilket den reform som Socialdemokraterna föreslår innebär. Länsmuseerna fungerar som centrum för den regionala museiverksamheten och har också en viktig roll när det gäller kulturmiljövården. Ett problem som finns där, vilket jag också vill belysa , är den ökade projektifiering som pågår. Det är ett problem för museernas ekonomi. har också uppmärksammat detta. Även satsningar på säkerheten måste till. Jag vill också ta upp frågan om den museipedagogiska verksamheten. Utskottsmajoriteten drar nu undan möjligheterna till den genom den budget man lagt fram. Det är helt fel väg att gå. Varför slår man in på denna väg? Det är för mig obegripligt. som man betonar värdet av nya besöksgrupper, särskilt barn och ungdomar, drar man undan möjligheterna att bedriva en förklarande och berättande verksamhet. Detta går inte ihop. Man drar undan pengarna från både de regionala museerna och från och , vilka tidigare haft projektpengar för detta. tillför ytterligare till regionala museer för att de ska kunna utveckla det museipedagogiska arbetet, samt ytterligare till och vartdera. Slutligen vill jag säga några ord om det kommande filmavtalet. har i en motion begärt att en parlamentarisk referensgrupp tillsätts. Denna begäran får stöd av , . På så sätt skulle i någon form involveras i arbetet och en upprepning av arbetssättet i samband med det förra avtalet förhindras. Då ställdes nämligen inför fullbordat faktum utan att vare sig ha kunnat diskutera, lämna synpunkter eller på annat sätt vara delaktig, trots att många av oss vid beslutstillfället hade synpunkter det gällde även dåvarande socialdemokrater i utskottet. tänker man upprepa denna hantering av en så viktig fråga. Jag deltar inte i beslutet angående utskottsmajoritetens budget utan hänvisar till mitt särskilda yttrande i betänkandet. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer där finns med men vill för tids vinnande i kammaren yrka bifall endast till reservation 7 under punkt 18 och reservation 8 under punkt 19. 5 (): står som ett av tre samarbetspartier bakom föreliggande betänkande vad gäller medelsfördelningen på olika anslag inom ramen för utgiftsområde 17. Det innebär inte att vi till är nöjda med allt. Det finns vissa saker, som vi i samband med budgetförhandlingarna valt att prioritera i våra inlägg och skrivelser till regeringen, som inte fått genomslag, medan andra förslag gått igenom. Jag tänker inte i detalj avslöja vilka frågor vi drivit och misslyckats med, eller vad vi fått igenom. Jag kan emellertid säga att det inte är någon hemlighet att månar om den fria scenkonsten och gärna hade sett att vi kunnat räkna upp det anslaget ytterligare. kommer att ta upp detta i ett senare anförande. Det har i betänkandet tillkommit ett antal frågor som inte är direkt budgetpåverkande och där vi har vissa avvikande uppfattningar. Jag ska ägna mig åt några av dem. Till att börja med vill jag säga att vi från sida finner det glädjande att utskottet äntligen tillstyrkt en motion. Det gäller Kr 290 om nationella uppdrag. Det är inte som en motion tillstyrks i utskottet eller i kammaren. Motionen handlar om att styra upp beslutsordningen för och utvärderingen av nationella uppdrag. Egentligen betyder det att vi fullföljer ett beslut som redan fattats av men som inte riktigt har fungerat. Det är bra att detta skärps och blir tydliggjort. Jag tänkte också prata om mångfalden i den statligt stödda litteraturen. Detta behandlas i reservation 5, som jag härmed yrkar bifall till. Vi konstaterar i en motion från att likriktningen inom den svenska litteraturen är stor. Engelskspråkig översättning dominerar tydligt; det gäller inte minst barn- och ungdomslitteraturen. Där tror jag att av de böcker som översätts är engelskspråkiga originalverk. I det sammanhanget lyfter vi fram vikten av kultur vad gäller integrationsarbete och kamp mot rasism och främlingskap. Möjligheten att förstå varandras synsätt är viktig. Det är viktigt att man vet vilken tillhörighet, kultur och historia man har. Därför lyfter vi fram värdet av att andra språk än engelska ges ut på svenska, att invandrarspråken får möjlighet till utgivning, att man översätter invandrarspråksböcker till svenska, att böcker på nationella minoritetsspråk ges ut och så vidare. Detta utvecklar vi i reservation 5. Vi hoppas att regeringen i den översyn som vill ska göras av litteraturstödet i stort även tittar på möjligheterna till ökad spridning och ökad bredd på utgivningen av litteratur. Det handlar om ökad förståelse kulturer emellan även mellan de olika kulturer som finns inom det vi kallar . Sedan måste jag erkänna att jag blev nästan lika förvånad som från när vi i samband med hundraårsfirandet av den svenska idrottsrörelsen fick höra om regeringens gåva i form av ett riksidrottsmuseum. Jag blev förvånad av två skäl. För det första var det inte alldeles tydligt varifrån pengarna skulle tas, och för det andra har vi under ett antal sessioner diskuterat vilka museer vi borde ha i något slags nationell regi. Det har då framkommit en rad kloka förslag, men varje gång har svaret varit att vi av principiella skäl inte ska inrätta några nya nationella museer. Man kan förvisso stödja alla goda idéer, med de ska då betalas med egna medel. Enda undantaget från den regeln är när regeringen själv råkar komma på ett bra museum. Då brukar förslaget gå igenom så även i detta fall. har vi inte bråkat om detta eftersom vi tycker att det är viktigt att det finns ett riksidrottsmuseum. När det gäller pengarna kan jag hålla med om att det kan ses som att idrottsrörelsen själv får betala, men får man när är framme en lite konstig uppfattning om stödet till idrotten. Han pratar om en minskning av anslaget över statsbudgeten med, om jag minns rätt, . Det ligger där. Därtill kommer 60 miljoner plus 200 miljoner från de 200 miljonerna består av handslaget om extra medel till idrottsrörelsen. Till det ska läggas drygt 600 miljoner, om jag inte minns fel var det 607 miljoner, års överskott av värdeautomatspelen. Det är alltså ganska mycket pengar som tillfaller folkrörelsen idrotten. Samtliga partier har ju möten med de ansvariga inom den svenska idrottsrörelsen, och jag kan inte påstå att dessa tillhör de lobbyister som gnäller mest för att de får så lite pengar. I stället måste jag säga att de är förhållandevis nöjda. Jag vet inte riktigt vad har fått det ifrån han sade om vinstandelen. Jag vet inte om jag uppfattade rätt att det skulle vara knutet års nivå. Det som står nu är att de pengar som förs över från värdeautomatspel utgår års nivå. Mig veterligen finns det inget färdigt förslag till vinstandel. Det är möjligt att jag har missat någonting. Jag har i varje fall inte sett några exakta sådana siffror. Men jag kan ha missat det. Jag kommer sedan till det som jag misstänker är det mest kontroversiella i våra reservationer. Det gäller reservation 13 där vi yrkar att myndigheten för levande historia bör avvecklas. Jag ska göra något så ovanligt att jag ska erkänna att i den här frågan har haft helt fel, eller rättare sagt att vi hade helt rätt från början. Av hänsyn till de budgetuppgörelser och andra uppgörelser vi gör gick vi med på inrättandet av myndigheten. Egentligen kan man säga att det går . Sedan har det gått framåt, och har myndigheten kommit i gång. Det var de borgerliga partierna som hade rätt, åtminstone hade de mer rätt än vad vi hade . Då röstade de faktiskt emot inrättandet av myndigheten. Men när man läser olika mer eller mindre aggressiva tidningsartiklar i frågan får man intrycket att var samtliga partier helt överens om att vi skulle inrätta myndigheten där vi skulle belysa olika brott mot mänskligheten med betoning och utgångspunkt i Förintelsen. Om vi ska vara ärliga i politiken, vilket jag tror är viktigt, finns det ingen som helst tvekan om att alla härinne tycker att det är mycket viktigt att vi belyser alla brott mot mänskligheten, folkmord och så vidare, oavsett i vems namn de begås. Det kan vara i en kyrkas namn, en politisk ideologis namn eller vad det kan vara. Det ska upp i ljuset och avslöjas. Det gäller framför allt dem som står för en åsikt officiellt och någonting annat inofficiellt. Det är inte vad vår kritik handlar om. Är det någonting man borde lära av historien är det just att man ska hålla isär politik, vetenskap och ideologi. Det finns förskräckande exempel i historien på hur illa det kan gå om man inte lyckas hålla rågången. Vi tycker att det är ett lite svagt argument att enbart hävda att det är för att myndigheten möjliggör offentlighet som man kommit fram till att det ska vara i just myndighetsform. Det är vad vår kritik går ut på. Vi vill att verksamheten ska fortsätta men i en annan skepnad. Vi tror att den oberoende forskarvärlden är mycket bättre på att lyfta fram alla obekväma fakta, och då finns ingen risk för inblandning från oss politiker. finns en rad olika yrkanden. Jag tror det finns en reservation där andra partier på två ställen föreslår att Forum för levande historia ska lyfta vissa frågor. Den möjligheten ska inte ens finnas att vi ska stå här i kammaren och tala om det, eller vad värre är eventuellt fatta beslut och ge direktiv till myndigheterna: ska ni studera det här fenomenet, nu ska ni sprida kunskap om det här fenomenet. Det har skett elände historiskt. Där har kommunismen stått för en stor del. Det finns inget hemligt med det. Det finns ingen anledning för oss att försvara det som historiskt har skett i kommunismens namn vare sig i eller för den delen i . Vi har gjort fel och har haft brister. Andra partier har gjort fel och har haft brister. Alla har sina fel och brister. Det vi säger är: Lyft upp allting på bordet. Låt oberoende forskare titta på det. Låt oss i stället stärka historieämnet i skolan på olika nivåer. Då tror vi att vi får en mycket starkare demokratisk fostran. Vi inympar för alltid, eller i varje fall för mycket , en känsla för demokrati, värdighet och rättvisa. Det gör att man kan stå emot de ideologier som vill förtrampa demokratin och sätta sig på andra människor som råkar ha en annan åsikt, annan hudfärg, annan sexuell läggning eller vad det kan vara. Vi tycker att det är något trist att vi får en så demoniserad debatt om att vi egentligen vill någonting annat med vårt nedläggningsyrkande. Vi säger: Fortsätt med verksamheten, men i en annan form. Därmed hoppas jag att jag inte har missat någon reservation. För klarhetens skulle yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 13. 6 () replik: Egentligen begärde jag replik för att tala om idrott. Men jag ska börja med att tala om Forum för levande historia. Jag tycker att det känns skönt och befriande att här talar om att det är brott som har begåtts av kommunismen och att man accepterar det och säger det klart ut. Det är väldigt klarläggande att man även diskutera den sortens brott om än inte i form av Forum för levande historia. Så över till idrotten. Tycker att det är rätt att idrotten betalar sina egna gåvor? Det kostar ändå 20 miljoner plus . Han tänker inte göra någonting åt det. Det är fråga nummer ett. Fråga nummer två är följande. Det står i propositionen att vinstdelningssystemet ska baseras på det man fått ut från värdeautomaterna . Jag tror att idrottsrörelsen kommer att vara mycket tacksam om kommer att tala med och dem som skriver propositionen om att man kan gå över till nivå. Då beräknar idrotten att den kommer att tjäna ca på detta. Kommer att arbeta för att man ska byta ut mot 2003 och därmed få mer pengar till idrotten? Vad sedan gäller värdeautomaterna är det lite svårt att hänvisa till att vad man beslutade drar man nytta av . Det är självklart. talar vi om årets budget. Slutligen till frågan: Anser verkligen att det är bra att idrotten får minskat anslag? Det får den faktiskt. Om man har en idrottsintresserad regering, varför minskar man då anslaget med 7 miljoner? 7 () replik: Jag ska titta på de hänvisningar som har till vinstdelningen. Jag kan bara konstatera att precis som vid värdeautomatspel kan vi inte fastställa hur mycket pengar som ska ges från värdeautomaterna av pengar. Vi vet ju inte hur mycket människor spelar . Vi måste ha hela bilden klar för oss. Jag utgår från att det han hänvisar till med inte kan vara för evigt gällande. Jag kan svara ja på den frågan. Jag tycker att det är rimligt att det följer något slags utveckling. Vi har dessutom sagt när vi från utskottet har uttalat oss i frågan att vi utgick från att det inte skulle innebära minskade anslag för idrotten. Vinstandelssystemet ska inte innebära minskade pengar för idrotten. När det gäller frågan om kan det bli en lek med ord. Om man ökar anslaget och följer med värdeautomatspelen kan man säga att det blir någon slags självfinansiering genom att anslagen ökar. Det blir en liten lek med ord. Om man ligger still och inte ökar anslaget ytterligare säger man: får ni en gåva som ni får betala själva vid anslaget. Jag kan hålla med om att det ser lite märkligt ut. Men har anslagen till idrotten om man lägger ihop samtliga anslag ökat ganska kraftigt åtminstone som jag suttit i . 8 () replik: Det låter positivt. Då kan vi för det första konstatera att om vinstdelningssystemet inte kommer att förändras så är det i varje fall inte fel utan då är det de andra partierna som i så fall, om jag förstod rätt, ser till att hindra detta. Det känns positivt att veta att man ska utgå för systemet när det är färdigt. Den andra frågan om fick jag inget svar på. anser att man ska betala för sina egna gåvor eftersom han inte vill agera i den frågan. För det tredje kan man konstatera att regeringen tar och regeringen ger med samma goda hand. Ger man nya pengar tar man bort andra pengar. Man kan gå ut med pressmeddelande och tala om när man ger ut pengarna. Men när man tar bort dem gör man inte det. Du tycker att den matematiken är bra när man ger med den ena handen och tar bort med den andra. Annars kan jag inte förstå varför man ska minska med i budgeten. Det måste finnas någon orsak till att man minskar med 7 miljoner. 7 miljoner är inte någon stor summa. Jag medger det. Men den kan vara stor för den lokala föreningen eller distriktsstyrelsen. Varför minskar man över huvud taget pengarna? Har inte upptäckt detta, eller tycker han att det är bra? Kan jag få ett ärligt besked: Hade jag sett detta hade jag inte varit med på det, eller tycker du att det är bra? 9 () replik: Jag ska uttrycka mig väldigt diplomatiskt. såg att de 7 miljonerna skulle dras bort från idrottens statsanslag. Vi har också ställt frågor om det. Jag kan fortfarande konstatera att i den sammantagna helheten är det nästan lite patetiskt att hävda: Vad synd det är om idrotten när den får 7 miljoner mindre i statsanslag. Den får 60 miljoner plus 200 miljoner och 607 miljoner från värdeautomatspelen. Det ska införas ett vinstdelningssystem som jag är övertygad om att även Socialdemokraterna menar inte kommer att leda till att idrotten från minskade anslag. Jag kan som idrottstokig det är ett positivt begrepp inte hävda att jag tycker att idrotten är speciellt satt på undantag. Jag uppfattar inte heller att idrottsrörelsen tycker det. 10 () replik: Det är två frågor som jag skulle vilja ta upp med . Den ena gäller det som jag tog upp i mitt anförande om den regionala kulturpolitiken. Jag undrar om har samma åsikter som jag upplever att regeringspartiet har, det vill säga att om de regionala kulturpolitikerna får alltför mycket självbestämmande raseras den nationella kulturpolitiken. Den andra frågan gäller den reservation som tar upp som möjligen kontroversiell, det vill säga att lägga ned Forum för levande historia. Det är riktigt att vi var tveksamma till formen när myndigheten inrättades, men behovet av den här sortens forskning finns ju. finns myndigheten här, och du har varit med och beslutat om och tillstyrkt den. När ni skriver er motion har verksamheten inte varat speciellt många månader. Då blir jag lite fundersam och ställer mig frågande till att ni i er reservation skriver att det tycks finnas fog för denna tveksamhet, det vill säga att man ägnar sig åt en politiserad historieskrivning. Du hänvisar till att man ska överlämna detta till oberoende forskare. Då undrar jag om inte även myndigheten har möjlighet att använda sig av oberoende forskare. Jag tror att man har det. Man behöver inte idka forskning i egen regi. Jag undrar om det är en principiell inställning som har att inga myndigheter ska få ägna sig åt forskning utan att allting ska läggas ut på oberoende forskare. 11 () replik: När det gäller regional kulturpolitik har tidigare lyft upp frågan om att vi vill ha en genomlysning av hur man fastställer och fördelar resurser. Vi har pratat om något slags modell, där kanske regionaliseras, där man sluter avtal mellan olika parter regionalt. Vi har inte sagt att vi vill lägga ut allting regionalt eller att vi ska lägga allting centralt. Men vi tror att det är viktigt att vi fortsätter att diskutera de här frågorna. Vi tror också att det finns en viss fara i att bara säga att allting som ligger på , all statlig kulturpolitik, ska läggas ut så här. Det kan bli väldigt stor variation, vilket också de exempel som har funnits visar. Ett problem är hur man ska kunna följa upp att de fastställda kulturpolitiska målen får sitt genomslag. Man måste kunna leda i bevis att man med de olika prioriteringar man gör ute i regionerna också lever upp till de kulturpolitiska målen. Där finns det vissa saker som måste göras när det gäller utbildningsfrågor. Jag tror att kan återkomma i den här frågan senare med ytterligare synpunkter, då han har mer tid på sig än vad jag har. Sedan var det frågan om Forum för levande historia. Det är riktigt att myndigheten har varit i gång . Men beslutet togs 2001, och själva ingångsvinkeln till projektet antogs . Debatten har alltså varit i gång . För min del handlar det inte om att jag hävdar att myndigheten bedriver speciellt mycket egen forskning, även om det står i regleringsbrevet att man har möjlighet att initiera kunskap där kunskap fattas. Men man ska sprida opinionsbildning. Vi tycker att det är lite tveksamt att bara misstanken finns att en myndighet ska vara ett slags statlig opinionsbildare i frågor som står under debatt. Det handlar inte om att det är någon historierevisionism eller att någon ifrågasätter om Förintelsen har ägt rum, utan det finns alltid olika ingångsvinklar till företeelser. Det bör forskarna sköta om, och de gör det på ett mycket bättre sätt än vad vi gör. 12 () replik: