prot · GR0928 · 2003-11-14 00:00:00 — Utvecklingen, både avseende MTR-reformen och i övrigt, går åt ett håll där priset för lantbrukaren till större del kommer att bero på marknaden och på konsumenternas överväganden. Det tycker jag är en god utveckling. Vi får en konkurrens på marknaden. Men för att en marknad ska fungera krävs det rättvisa konkurrensvillkor; annars riskerar vi att slå ut det svenska lantbruket. Vad jag har förstått ligger en sund konkurrens ministern varmt om hjärtat. Regeringen har gång på gång lovat att likställa konkurrensvillkoren med våra grannländers. Ännu har inget resultat setts. De resultat vi har sett har faktiskt varit åt andra hållet, det vill säga att man har försämrat konkurrenskraften för det svenska jordbruket. När nu konkurrensen är så viktig för ministern, när kommer ministern att sluta snacka och börja leverera likvärdiga konkurrensvillkor? 45 (): Tack för svaret, men det är inte något konkret svar på min fråga till jordbruksministern om ministern avser att vidta några åtgärder för att den svenska bonden inte ska bli utkonkurrerad av billiga matprodukter. Förhoppningsvis är ministerns viljeinriktning densamma som i regeringsförklaringen, nämligen att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga dem i övriga . Men hur skapar vi likvärdiga villkor? har vi inte sett att regeringen lever upp till visionerna. Förslagen i budgeten ger inte jordbruket och livsmedelssektorn några bra tillväxtsignaler. Budgeten präglas av skattehöjningar på diesel, eldningsolja, el och bekämpningsmedel. Så länge dieselskatten för jordbruksmaskiner ligger på en mycket högre nivå än jämfört med övriga EU-länder finns det inte likvärdiga villkor. Genomsnittsskatten inom EU ligger per liter under det svenska priset. Jämför vi med skiljer det . Vi är tydligen överens om att livsmedelssäkerhet, djuromsorg, miljöhänsyn och öppna landskap är viktiga för både producent och konsument. tycker jag att det verkar som om ministern i huvudsak värnar om konsumenterna i de uttalanden vi har kunnat ta del av i medierna sedan Lidl har etablerat butiker i och säljer mjölk till ett pris som är lägre än det svenska priset. LRF:s ordförande uttrycker klart hur jordbrukarna ser på konsumentministerns uttalande: företräder en kall marknadsliberal syn på jordbruket där priset tycks vara det enda som räknas. Den inställningen är ett hån mot svenska bönder som har att leva upp till världens hårdaste djurskyddslag och miljöregler som är tuffare än i de flesta andra länder. Jag kan förstå att det känns viktigt för konsumentministern att uttala sig positivt om låga priser för maten, men ministern får inte glömma bort det andra uppdraget, nämligen jordbruksministeransvaret. Jag vill därför fråga jordbruksministern, som bejakar konkurrens och import av bland annat billig tysk mjölk, om ministern inser allvaret i att det svenska jordbrukets konkurrenssituation kan leda till en stark krympning av den svenska livsmedelsproduktionen? Vi har under sett hur fler och fler mjölkbönder slutar med mjölkproduktion i . Vad är anledningen till det? Jo, givetvis beror det på att lönsamheten är dålig. Ministern tycks anse att den svenska bonden får bra betalt för mjölken. Hon säger att avräkningspriset varit bland de högsta i . Men jag anser att det inte går att jämföra så. För det första är det värt att nämna att dagens avräkningspris ligger på samma nivå som . Hur många av oss skulle nöja sig med att ha samma lön som då? För det andra har omkostnaderna blivit dyrare. Jag borde inte behöva återupprepa skattehöjningar och så vidare. Dem har jag redan tagit upp. Svenska bönder måste dessutom ha ekonomibyggnader som är dyrare att bygga än på kontinenten på grund av klimatet här. Jag anser att jordbruksministern ska slåss för bättre villkor för den svenska matproduktionen. Visst ska priserna hållas så låga som möjligt på våra matvaror, men det får inte vara på bekostnad av våra svenska produkter. Jordbrukets ekonomiska föreningar tvingas sänka avräkningspriset till mjölkbönderna. Vi har läst att Arla har aviserat en sänkning av priset med , vilket innebär för en bonde med 75 kor en förlust på . Hur ska vi då kunna säga att vi gynnar jordbruket? 46 (): Jag skulle vilja börja med en parallell från ett helt annat område, nämligen ishockeyns kris i . Laget har förlorat och förlorat, och laget har känt att det inte finns någon framtid. har hela supporterklubben, hela ledningen och alla invånare i startat en kampanj som heter jäklar!. I går vann SSK sin första match! Varför gör jag denna jämförelse? Jo, jag tror att det är precis detta vi är på väg in i när det gäller jordbrukspolitiken. Jag skulle vilja se mer av denna kampanj och insatser från regeringen, i synnerhet av den minister som har att kombinera att vara jordbruksminister och konsumentminister: jäklar, nu tar vi fajten. Varför tror jag att detta är viktigt? Vi kan se vad som är på gång. I svaret från jordbruksministern gavs det en stark betoning på att konsumenterna ska ha råd att köpa det som är prisvärt, och sedan lägger man till alla mervärden. Men verkligheten ser inte så ut. Tyvärr har vi en skattepolitik som gör att folk inte har pengarna kvar i och kanske inte alltid väljer just mervärdesprincipen. Vad innebär det för de svenska producenter som står för de svenska livsmedlen som konsumenter ska välja mellan? Det kostar att ha dessa mervärden. Det är kostnader vi har i som inte bara är föranledda av högre särskatter utan det finns andra kostnader i fråga om miljö och djurskydd. Då kommer jag fram till varför jag vill ha mer av kampanjen jäklar!. Jag anser att den minister vi har bör ta ansvar för både konsumenter och producenter. Vad väljer regeringen att göra? Regeringen säger att det är först och främst näringens ansvar att människor ska köpa dessa mervärden. Ja, det ligger någonting i det. Men varför väljer regeringen i stället den medvetna linjen att enbart stödja och ge information om ekologiskt producerade livsmedel? Det är den mindre delen av den svenska produktionen . Vi vet ändå att den svenska konventionellt odlade livsmedelsprodukten utsätts för hårdare krav när det gäller miljö och djurskyddet. Anser inte ministern att den svenska konventionellt odlade livsmedelsprodukten är av tillräcklig miljönytta för landet att den inte är värd att stödjas med engagemang? Om linjen ekologiska produkter är viktigast för konsumenter att välja bland, vilken miljönytta har en ekologiskt producerad produkt importerad från när det gäller det svenska odlingslandskapet? Det är där valet mer och mer kommer att stå i butiken. Det är fel väg. Om vi är överens om att det måste vara lönsamt att vara jordbruksföretagare, vad kommer regeringen att göra och när? Hela livsmedelsnäringen en stor bransch kan vara med och bidra till den tillväxt som hela landet så väl behöver. Jag ska inte fråga igen om skatterna. Jag är snarare lite mer orolig för de samarbetspartier regeringen har valt att arbeta med. Vi vet att Vänstern vill ge mer och mer politiskt stöd. Det förekommer diskussioner om pengar i kuvert att nationellt fördela. Hur ska näringen kunna ta ett ansvar med fortsatt höga kostnader och höga krav för att tillfredsställa konsumenterna och leva upp till de mål som har satts i riksdag? Jag vill ha mer jäklar så gör vi detta tillsammans!. 47 Jordbruksminister (): Jag är glad över att uttrycker en tillfredsställelse över den reform vi har beslutat i EU och som vi är på väg att genomföra. fattade ett beslut , som är den plattform vi utgår från när vi ska utveckla den svenska jordbrukspolitiken, att främja ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser, att främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion och att ha en jordbrukspolitik som bidrar till global livsmedelssäkerhet. Det beslutade kammaren 1998, och det är en bra utgångspunkt. När man talar om konkurrensvillkor kan man inte bara tala om skatter. Kostnadssidan är viktig, och det har regeringen uppmärksammat. Vi har ett antal gånger talat om ryggsäcken i kammaren. Jag ska återkomma till detta. Men det finns också annat som ger konkurrensvillkor för en näring. När man frågar livsmedelsföretagen vad som är viktigast för deras konkurrensvillkor säger de effektivitet och kvalitet. Det är så de når konsumenterna. Därför är jag väldigt glad över den konsekventa jordbruks- och livsmedelspolitik som har fört, som gör att vi nu har mervärden i den svenska produktionen. Jag är den första att också erkänna de mervärdena. Jag har ägnat mycket tid under det år som jag har varit jordbruksminister åt att också tala om de mervärdena i de sammanhang där jag har agerat. Jag tycker att ska ta tillfället här och höra direkt från mig vad jag säger, och inte citera vad tror att jag har sagt. Det är nämligen så att vi har en utveckling i inom dagligvaruhandeln. Vi har i en dagligvaruhandel som är extremt koncentrerad, där tre block står för av omsättningen. Med en sådan marknad är det en fördel om vi kan få in fler aktörer. Det tyska företaget är en sådan aktör. Det svenska familjeföretaget är en annan sådan aktör. Jag har sagt att jag tycker att det är bra från konsumentsynpunkt att det blir fler aktörer på marknaden. Jag har också uttryckt att jag har förståelse för att dagligvaruhandeln har behov av att sälja mjölk. Kan en dagligvaruhandel inte få leveranser från svenska mejerier ser jag inget principiellt problem i att det företaget söker få leveranser från ett annat land inom den gemensamma marknad som vi tillhör. Det var det jag uttryckte på en konferens där jag talade om de svenska mervärdena. Ryggsäcken: Ja, regeringen har ett arbete utifrån den deklaration som har gjorts i regeringsförklaringen , och som jag också har angivit i mitt interpellationssvar. jordbrukare måste kunna konkurrera på lika villkor som gäller för övriga . Vi har i ett utredningsarbete där vi har börjat med en kartläggning av hur de faktiska förhållandena ser ut i andra länder, och utifrån det materialet avser vi att återkomma i den här frågan. 48 (): Jag har först en fråga till ministern när det gäller den arbetsgrupp som nämns i svaret: Kommer den arbetsgruppen även att ha mandat att lägga fram förslag när det gäller särskatterna och nivån på dem? Det viktiga är att vi tittar på marknaden när vi funderar över hur vi ska hantera jordbruket. Ministern säger att det inte bara handlar om kostnadssidan och försöker på det viset glida runt frågan om dieselskatten och andra skatter. Det handlar också om effektivitet. En inte helt oviktig del när det gäller effektivitet i den typ av produktion vi pratar om är tidsåtgång. Det är särskilt viktigt i ett land som , där vi har ett högt pris på arbete och arbetstid. Om vi då ställer särskilt hårda krav på sådana saker som tar tid att utföra, till exempel djuromsorg, är det klart att även det påverkar effektiviteten. Ju högre krav på tidsåtgång, ju sämre blir effektiviteten för det svenska jordbruket. Med det säger jag inte att vi ska minska eller försämra vårt djurskydd, men jag säger att man måste ha det med i diskussionen och måste begripa att det är på det sättet det förhåller sig. En annan del av interpellationen tar upp den svenska tillämpningen av EU:s nya jordbrukspolitik. Ministern säger att det är glädjande att jag gillar den nya jordbruksreformen. Man ska inte göra likhetstecken mellan vad jag sade och att vi ska ha större påverkan från marknaden, för vi vet ännu inte hur reformen kommer att se ut. Det finns ett antal val i den som kommer att påverka, så vi har inte klart för oss hur reformen kommer att tillämpas. Det finns nu en grupp tillsatt från regeringens sida med parlamentarisk förankring som har på sig att komma fram till hur det här ska tillämpas. Jag måste fråga ministern: ministern att det är tillräcklig tid? Tid är ju utsatt för när detta arbete ska presenteras. Den tredje frågan är: När vi nu ska börja tillämpa det här och vi har möjlighet att få tillbaka pengar av den medlemsavgift vi betalar till unionen, är det regeringens avsikt att fullt utnyttja de möjligheter vi har till återföring av vår medlemsavgift via medfinansiering från svensk sida? Kommer regeringen att jobba för att fullt ut utnyttja dessa möjligheter? Ja eller nej? 49 (): När det gäller konkurrensvillkoren är det effektivitet och kvalitet som ger mervärde, säger konsument- och jordbruksministern. Det håller jag fullständigt med om det är väldigt viktigt med effektiviteten och kvaliteten. Det är vi ju kända för i . Jag har inte sagt att jag inte vill se fler aktörer på marknaden. Men det jag är rädd för är att vi slår ut den egna livsmedelsproduktionen på grund av att konkurrensen inte är på villkor som är likvärdiga, så länge vi har de höga skatterna och så vidare, som vi har varit inne på. Det gäller att stötta småföretagare, som jordbrukare är. Öppna landskap har vi också talat om i den här debatten. Öppna landskap och biologisk mångfald är det viktigt att värna om. Därför behövs det betande djur det håller jag med ministern om som dels betar , dels har foder de är uppstallade. Det är många hektar som bonden håller öppna på det sättet. Ministern säger också i svaret att slåtterängar och betesmarker visar en positiv riktning. Okej det är nog sant att slåtterängarna ökar. Men förklara då för mig vilka ökade intäkter det ger till bonden. De är bra för den biologiska mångfalden och för att turisterna ska kunna njuta av vacker natur, och att vi inte har ängar som växer igen med buskar. Att det öppna landskapet ökar har jag väldigt svårt att tro på. Det kan möjligen bero på att det skövlas så stora skogsarealer av skogsklippare. Åk ut i verkligheten, jordbruksministern, och se hur det ser ut i vårt land! Där minskar de öppna markerna. För att den svenska bonden ska få en framtidstro måste vi se över skattetrycket. I övriga EU-länder arbetar jordbruksministrarna hårt för att det egna landets jordbruk ska ha en bra tillväxt och utvecklas genom bra konkurrensvillkor och fullt utnyttjande av EU-ersättningar. Ett land som har ungefär liknande villkor som vi när det gäller klimat och så vidare är , och vi kan lära oss mycket av dem när det gäller att ta hem EU-ersättningar. I behövs ett åtgärdsprogram för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Delar jordbruksministern min åsikt på den punkten? Jag hoppas att jag i nästa inlägg också får svar på min första fråga om det svenska jordbrukets konkurrenssituation, om det kan leda till en stark krympning av den svenska livsmedelsproduktionen. 50 (): Jag kan bara säga äggnäringen, hur vi nationellt har hanterat den branschen, och vi ser att den är långtifrån sin framtid. Jag kan bara säga kyckling och gris, och vi har ett scenario att dessa, om inte annat tillsammans, är de som använder av vår spannmålsproduktion. Om scenariot framåt i tiden är att hela vår bas, hela produktionsjordbruket, är på väg att konkurreras bort på ett sätt som nationellt inte skulle vara nödvändigt, är det inte så lätt att i slutändan vara konsument och tro att man ska kunna göra ett val, oavsett om det är prisvärt eller har mervärden. Det som gör mig bekymrad och som jag märker i detta sammanhang om vi nu tycker att det är viktigt att lantbruk och jordbruk för hela har mervärden, inte bara på matsidan är att det sägs att näringen ska ta sitt ansvar. Men vad gör regeringen för att hjälpa näringen att kunna ta sitt ansvar? Jo, man stöder ekologisk livsmedelsproduktion för att öka medvetenheten hos konsumenterna. Varför gör man inte det lika gärna med konventionellt odlade livsmedel om det är viktigt? Jag skulle också vilja ha svar, precis som tog upp, när det gäller den arbetsgrupp som är tillsatt och som ska jobba med kombinationer för att få fram likvärdiga villkor och hur implementeringen ska se ut. Kommer vi att ha någon initiativrätt? Kommer vi att ha någonting att säga till om i den delen? När det gäller tiden för implementeringen, de svenska förhållandena, är tanken även om ministern inte kan ge så mycket besked att ska gå före, eller ska vi följa våra konkurrentländer? Om det är 2005, 2006 eller 2007 beror på vad de andra gör. Det sista jag läste i svaret är att ska bland annat redovisning ske av regionaliseringen av gårdsstödet. Min fråga är: Har ministern helt släppt tanken på gårdsstöd? 51 Jordbruksminister (): Det finns ett reformbeslut taget inom EU, och det är ett beslut med betydande nationella frihetsgrader. Vi har en chans att genomföra reformen på ett sätt som gör att vi tar till vara de svenska intressena. Där finns givetvis jordbrukets konkurrenskraft med. Vi har bestämt oss från regeringens sida att vi har hösten på oss. frågar om det är tillräckligt med tid. Jag tycker att den frågan är fel ställd. Jordbruket kan inte vänta. Vi ser att det ligger en död hand över investeringarna i jordbruket. Jordbrukarna vill ha besked. Vi jobbar intensivt i departementet för att gå igenom alla de valmöjligheter vi har. Det handlar om ifall vi ska ha en gårdsstödsmodell eller en regionaliseringsmodell. Det kan till och med finnas möjligheter till hybridmodeller. Det handlar om vi ska genomföra reformen. Det handlar om vi också ska ha en full frikoppling eller om vi ska utnyttja möjligheten till koppling av produktionen. Det är ett antal val som är viktiga. Vi går inte på något sätt före. När vi hör oss för hur det ser ut i andra medlemsländer märker vi att man bestämmer sig raskt och, kanske lite förvånande, mer radikalt än vad som framgick under förhandlingarna. Det är flera länder som redan har bestämt sig för full frikoppling . Vad gäller framtiden för jordbruket och vad vi kan göra för att värna om miljöintressen och intressen för en levande landsbygd ger den här reformen möjligheter. Den ger möjligheter att ge bonden ersättning för de kollektiva nyttigheter som vi medborgare vill betala för. Det handlar om att vi modellerar så att vi kan lägga mer pengar på miljö och landsbygdsutvecklingen. Det nationella kuvertet ger också en möjlighet att satsa på kvalitetsprodukter, marknadsföring och olika typer av miljöåtgärder. Den kontaktgrupp som vi har med företrädare för riksdagspartierna har bjudits in att fortlöpande ta del av de analyser som vi gör i departementet för att vi ska kunna få breda lösningar där vi känner att vi tar till vara de svenska intressena. Att nu ta fighten, som var inne på inledningsvis, är något vi gör på flera plan. Genomförandet av reformen är viktigt för att skapa en bra bas för det svenska jordbruket. Men det handlar också om att se på hela livsmedelssektorn. I går hade jag och ett möte med företrädare för livsmedelsföretagen och för primärproduktionen där vi diskuterade export. Det handlar inte bara om att vi svenska konsumenter ska få tillgång till de bra produkter som vi producerar i det svenska jordbruket. Det finns också möjligheter att nå framgång på exportmarknader. Den svenska livsmedelsexporten har gjort succé . Men det finns en stor potential att öka exporten. Det ska vi också ta vara på. Där gör jag ett antal olika insatser genom att lyfta fram mervärdena i den svenska produktionen. Jag gör det i samband med olika mässor, olika lanseringar av svenska produkter. 52 (): Jag delar ministerns inställning jordbrukarna vill ha besked. Men tidsplanen är lagd inte med tanke på att kunna ge besked snabbt utan för att kunna fatta beslut snabbt och införa snabbt. Man kan ge besked utan att för den skull behöva börja införa det 2005. Det kan vara så att man i stället väljer att införa det 2006 och då får någon eller några välbehövliga månader för att göra ett väl genomarbetat jobb med hur vi implementerar den nya jordbrukspolitiken. När ministern talar om hur vi ska implementera den är det pengar hit och pengar dit. Men jag vill påminna om en sak. Det är trots allt bara en fråga om att flytta pengar mellan olika näringsgrenar i det svenska jordbruket. Man kan inte både ha kakan och äta den. Flyttar man från en sektor för att stärka en annan innebär det att man försvagar den man flyttar ifrån. Det är oerhört viktigt att ha med sig. Slutligen den fråga som jag inte fick svar på, förmodligen inte därför att den var otydlig, men ska jag upprepa den. Är det regeringens avsikt vid implementeringen av den nya jordbrukspolitiken att fullt ut nyttja möjligheterna till återföring av de svenska medlemsavgifterna genom medfinansiering från svensk sida? Ja eller nej? 53 (): Alla aktörer måste gemensamt skapa förutsättningar för att ett svenskt lantbruk ska överleva. Det krävs att tydligt talar om ifall man vill ha ett livskraftigt svenskt jordbruk eller inte. Då räcker det inte bara med ord i regeringsförklaringen, utan det gäller att visa det i handling. Jag hoppas att det åtgärdsprogram som jordbruksministern talar om verkligen kommer att vara tydligt. Om jordbruksnäringen inte får positiva signaler från regeringen snart minskar incitamenten för att producera. Vad leder det i så fall till vad gäller de öppna odlingslandskapen? Jag känner ganska många jordbrukare som står väldigt tveksamma till om de ska våga fortsätta att utöka sin verksamhet, bygga nytt och så vidare på grund av att priserna är som de är. Importen har jag varit lite grann inne på. importerar vi väldigt mycket slaktkyckling och griskött. Nötköttsproduktionen har ju minskat från till . Jag tycker precis som jordbruksministern, att det är viktigt att vi ökar exporten. Det är viktigt att vår goda kvalitet kommer övriga konsumenter i världen till del. Där handlar det om att åstadkomma en positiv lösning. Jag ser att etableringen av nya affärskedjor är positiv för konsumenterna som ofta ser på prislappen när de handlar, men det är förödande för den svenska bonden. Alla vill köpa kvalitet, men när man står i butiken är det plånboken som styr. Vad gäller det öppna landskapet och betande djur, som jag har nämnt tidigare, kan jag tala om att jag just lämnat in en ny interpellation som handlar om betande djur. kommer vi att diskutera hästen, hoppas jag. 54 Jordbruksminister (): Jag kan försäkra att jag är mycket engagerad i att vi ska kunna implementera den reform som är beslutad på ett sådant sätt att vi tar till vara de svenska intressena. Det handlar om jordbrukets konkurrensvillkor. Det handlar om att också ta till vara de natur- och kulturmiljövärden som vi har i det svenska landskapet. Det handlar givetvis om att få en jordbrukspolitik som motsvarar det som konsumenterna efterfrågar. Det måste också ligga i bondens intresse. I ett vidare perspektiv har vi från svensk sida alltid värnat om den globala matsäkerheten. Det här är givetvis ingångsvärden när vi arbetar med de här frågorna. När det gäller återföring av medel kämpar jag givetvis för att vi ska få tillbaks så mycket som möjligt av den kaka som vi bidrar med till EU:s budget. Det är en given utgångspunkt i arbetet. Den reform som vi nu ska genomföra ger bonden frihetsgrader att inrikta sin produktion på det som man bedömer har de bästa förutsättningarna på marknaden. Jag kan också säga till att det handlar inte om att vi nu är helt inriktade på att vi ska genomföra den här reformen . Däremot har vi lagt upp vårt utredningsarbete på ett sådant sätt att detta ska vara möjligt om vi bedömer att det är det som är bäst för de svenska intressena. Vi har det helt och hållet i vår hand att välja att vara tidigt ute på banan eller att välja den allra senaste tidpunkten som är 2007. Allt detta ligger alltså i vår hand. Vi har ett arbete där vi jobbar brett tillsammans med alla partier i . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2003/04:53 om lönehöjningar för generaldirektörer 55 Statsrådet (): har för det första frågat finansministern om det är finansministerns bedömning att regeringen som ledande arbetsgivare bör ta hänsyn till samhällsekonomins förutsättningar när det gäller löneökningarna och för det andra om finansministern har gjort någon bedömning av vilka signaler de generellt mycket höga lönehöjningarna på ledande befattningshavare ger arbetsmarknadens parter inför den kommande avtalsrörelsen.