prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — I stället för att förankra och bedriva en effektiv tillväxtpolitik har Socialdemokraterna valt att ducka och smita undan den nödvändiga interna, vilket jag menar att det är, pedagogiska uppgiften att förklara och förankra de tillväxtåtgärder som de själva vet krävs för att säkra välfärden. I stället håller man tummarna, blundar och väntar på nästa internationella konjunkturuppgång. Den strutspolitiken håller inte längre. Det visar kriserna inom den svenska sjukvården och rättsväsendet och de kassakistor som gapar tomma snart sagt överallt. Det är väldigt många kriser som man har att hantera just . Visst är det så. Det är bakslaget i folkomröstningen. Det är affärerna i SL, i försvaret, i Systembolaget, i . Allt det här håller sakta men säkert på att förändra den politiska spelplanen. Det är klart att de här skandalerna i näringslivet också tär väldigt hårt på förtroendet för storföretagen och det finansiella systemet. Det är väldigt allvarligt också för tillväxtförutsättningarna. Jag tänker också på de tjänstemän på som sålde svenska medborgarskap till kriminella individer. Det här har spridit sig ut i hela systemet på ett väldigt allvarligt sätt. Det är ett tecken på att den etiska debatten i både måste breddas och fördjupas. Värdegrunden måste underhållas om den ska bära . Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken nu är ju att få fart på den svenska ekonomin och uppnå en högre långsiktig tillväxt. Vi kristdemokrater har ju tillsammans med övriga borgerliga partier ett projekt, och vi arbetar väldigt målmedvetet med det, nämligen att byta regering . Jag tycker att det ser ljusare ut med de möjligheterna nu än på mycket . Mycket talar för detta. Men det är trots allt ganska långt kvar av den här mandatperioden. Vi har inte råd att vänta till 2006. Socialdemokraterna har faktiskt en chans att göra någonting på det här området under den här mandatperioden, att vända utvecklingen. Jag tror dock att det kräver att man bryter med de tillväxtskeptiska stödpartierna och söker en samverkan med arbetsmarknadens parter och med den tillväxtinriktning som de borgerliga partierna står för tillsammans med , och egentligen alla som betraktar svensk ekonomi utifrån. Det finns en väldigt samstämd lista på åtgärder och angelägna reformer. Vi kristdemokrater har till exempel lagt fram ett fullt finansierat förslag till vad jag skulle vilja kalla en skatteväxling för att avveckla de mest skadliga ägarskatterna. Då är jag tillbaka vid förmögenhetsskatten, dubbelbeskattningen och delar av arvsskatten. Det handlar om en skatteväxling inom den här sektorn. Genom en höjning av bolagsskatten finansierar man allt detta. Jag ser med oro på att regeringen i de här tillväxtsamtalen håller fast vid P.-O. Edins förslag om att ta bort möjligheten att avsätta i periodiseringsfonder. Detta är förödande för väldigt många småföretag. Det kommer att urgröpa deras likviditet. Det kommer att ha mycket allvarliga effekter. En mycket bättre väg, fru talman, är att just höja den bolagsskatt som gäller alla, även utländska företag, i . Det är också den linje som står för. Jag tycker att det är rakryggat av att våga se möjligheterna och att våga se verkligheten i vitögat: Ska man få igenom detta under nuvarande mandatperiod gäller det att göra en sådan här skatteväxling. Det finns alltså möjligheter för regeringen att få igenom detta i riksdag. Det finns förslag i det betänkande som vi nu behandlar för att kunna genomföra detta på ett bra sätt som kan stärka den svenska tillväxtkraften. Statsministern är en intressant person. Han har en sällsynt förmåga att släppa ett antal försöksballonger. Det skulle vara intressant om finansutskottets ordförande ville kommentera några av de saker som är i luften. Jag tänker till exempel på det som plötsligt uppdagades , det som vi kristdemokrater , tror jag, har yrkat på i denna kammare, nämligen en bred översyn av hela det svenska socialförsäkringssystemet. Plötsligt står och säger: Ja, det ska vi göra. Sedan hör vi som genast tar tillbaka minst hälften, eller två tredjedelar, och säger att det här inte ska gälla föräldraförsäkringen och inte heller a-kassan. Jag tycker att det vore intressant om , som ändå är finansutskottets ordförande, hade någon uppfattning om vad som kan ligga i detta utspel. Det finns också väldigt många andra utspel som statsministern har gjort. Säg gärna någonting om det. Syftet med ekonomiska riktlinjer, och för övrigt också de övriga borgerliga partiernas gemensamma riktlinjer, är att förbättra långsiktiga tillväxtförutsättningar till åtminstone . Det kan tyckas vara en liten skillnad i förhållande till de som vi har haft och de som vi nu ser fram emot. Det är en himmelsvid skillnad! Det är skillnaden mellan långa och korta vårdköer, det som gör att gamla människor får ligga och vänta på att någon kommer till dem när de behöver hjälp, och det är skillnaden mellan en bra skola och den undermåliga skola som vi i långa stycken ser , som gör det nödvändigt att vi kan få upp denna tillväxt. har vi möjlighet att stödja den politiken genom att bifalla den reservation, nr 1, som vi har gemensamt i de borgerliga partierna. Jag vill också, fru talman, yrka bifall till reservation 13. 4 (): Jag skulle vilja börja med att ge en eloge till utmärkta personal i olika funktioner. Just nu tänker jag särskilt på . Jag har ägnat morgonen åt att titta på lite ny statistik som de har lagt upp på vår hemsida, och som alla intresserade åhörare och ledamöter kan titta på själva. Där illustreras väldigt mycket av de strukturella problem som vi har i och som vi behöver lösa. Jag ska bara ta några exempel på hur statistiken ser ut för vår del och sedan komma in på förklaringar till varför det ser ut så här. Efter det kommer jag in på åtgärdsförslag från vårt parti. Det finns ett diagram som handlar om sysselsättningsökningen . Där ser vi att faktiskt har minskat . har ökat , har ökat , med och med . Det finns naturligtvis många förklaringar till det, men siffran -5,för på en tolvårsperiod är ändå talande. Andelen egenföretagare i procent av den totala sysselsättningen är i , i och i EU som genomsnitt . I jämförelse med våra konkurrentländer är vi alltså urdåliga på att få i gång egenföretagare och få dem att bidra till tillväxten. Det finns också ett diagram som visar att antalet egenföretagare faktiskt minskar. Det minskar i ett som behöver tillväxt så oerhört mycket! En annan oerhört bekymmersam sak som man tar upp i statistiken är andelen arbetslösa utlandsfödda i relation till deras del av arbetskraften. Där lyckas vi få in färre i arbete än man gör i alla våra konkurrentländer. Hos oss ligger andelen utlandsfödda arbetslösa på . I är den och i . Vad gäller har vi annars bilden att man har oerhörda problem med integration och sysselsättning för de utlandsfödda som finns i , men har i själva verket nästan dubbelt så svåra problem. Arbetslösheten stiger och sysselsättningen minskar. På skattesidan har vi i förhållande till alla andra länder störst andel skatteintäkter jämfört med BNP. Vi har en skattekvot på . Det är mer än EU-genomsnittet och mer än genomsnittet i . Det här är strukturella problem som är oerhört svåra. har regeringen visat en nästan total oförmåga att ta itu med dem. Det syns till exempel på ökningen av den statliga nettoupplåningen. Vi har en ökning som är en halv gång större än våra konkurrentländer i genomsnitt. Vår BNP per capita ligger bara på 16:e plats. Detta är väldigt stora problem, och vi borde ägna oss åt att hitta lösningar på dem. I det budgetförslag som regeringen med stöd av och har lagt fram finns inte dessa lösningar. Vi i föreslår att vi ska ha ett statligt överskottsmål. Vi måste alltså titta på de statliga finanserna. Och vi måste ha ett tillväxtmål, och det har vi i alla oppositionspartier tagit upp i vår gemensamma reservation. Det är en väldig styrka att vi identifierat problemen och också angett en del av lösningen tillsammans. Att ligga en procent sämre än våra konkurrentländer när det gäller tillväxt i en statistikperiod innebär en oerhörd skillnad för vad man kan göra när det gäller välfärd. Det gäller att se till att egenföretagandet kommer i gång, att invandrare kommer in på arbetsmarknaden och att vi kan ta hand om våra gamla och våra barn. Det är bakgrunden till de förändringsförslag som vi har lagt fram. När vi försöker formulera den ekonomiska politiken tycker jag att jag ser några grundläggande faktorer som ger denna skillnad i utvecklingen som statistiken visar. Det gör också att jag oerhört gärna vill byta regering och se till att vi får en annan ekonomisk politik i . Det handlar om oförmågan att skapa tillväxt över . Det handlar om synen på människan man menar att det är bättre att människor är beroende av trygghetssystem. Ja, visst ska det finnas trygghetssystem, men det är mycket bättre att man kan leva på sin lön. Det handlar om synen på företagaren. Den som startar företag ses snarare som en misstänkt person än som en som ska stödjas. Företagare diskrimineras till exempel i trygghetssystemen. Det är stela, centraliserade system med mycket regler. Man har en svår oförmåga att förenkla och underlätta. Man har också en oförmåga att klara den internationella miljön att se till att deltar i de stora internationella forskningsprogrammen och att vi har konkurrenskraftiga villkor för våra företag. Man måste se till att de som studerar utomlands har möjlighet att göra det på ett enkelt sätt oavsett hur mycket föräldrarna tjänar. Man måste se till att de svenskar som arbetar i utlandet faktiskt får del av de trygghetssystem som finns. Det finns en oförmåga att se att lever i en internationell miljö där vi behöver kunna fungera smidigt och lätt för att kunna klara vår egen tillväxt på hemmaplan, kunna behålla jobben här och kunna ha den trygghet som vi vill att människor ska ha. Jag tänkte ta upp tre reformområden som vi i tycker är viktiga. Jag tror att jag börjar med inkomstskattereformen. Där vill vi öka rättvisan, stimulera till arbete, öka individens självbestämmande och ge stabila kommunala skattebaser. Det gör vi genom att ersätta dagens grundavdrag med en skatte- och förvärvsrabatt och omvandla skatteavdragen till skatterabatter. I det sammanhanget sänker vi skatten för människor med låga inkomster, så att man kan leva på sin lön. Det skrivs inte så mycket i texterna om jämställdhet, men en sådan inkomstskattereform skulle göra oerhört mycket för kvinnor i offentlig sektor. Att få mer att leva på skulle göra att man kunde öka sin livskvalitet och själv bestämma över sin framtid på ett helt annat sätt. Man klarar sig på det viset, så att man inte behöver använda de trygghetssystem vi har mer än om det händer något. Man ska inte behöva använda dem som rutin och vara beroende av våra konjunkturkänsliga svenska finanser. Att se konjunkturrapporterna i tidningarna och höra våra politiska diskussioner och veta att det kommer nedskärningar gör alldeles vanliga människor alldeles vanliga kvinnor mycket oroliga. Vi måste för vanliga människors skull ta oss ur den onda cirkeln. Det här innebär också att kommunerna faktiskt tar del av tillväxten. I ett enda slag kan kommunerna öka sin skattebas och själva bestämma över sina pengar. Det är ju de som står för den största delen av jobben när det gäller vård, skola och omsorg. Därför behöver de få del av tillväxten utan att pengarna går omvägen över staten, som ju skummar av det mesta och lägger det i olika svarta hål. Pengarna ska gå direkt till kommunerna, rakt in i vård, skola och omsorg. Därför har vi formulerat vårt skatteförslag på det här viset. Det skulle också innebära ett minskat tryck på skatteutjämningssystemet och underlätta för de kommuner som tycker att det är bekymmersamt. Ändå skulle vi kunna behålla solidariteten i ett skatteutjämningssystem, vilket är oerhört viktigt. Ett förbättrat företagsklimat är vårt andra stora reformområde. Det handlar om en miljard till riskkapitalavdrag, om att vi inte ska ha tredje sjuklöneveckan utan ett annat system, om att vi ska ha regelförenklingar, om att underlätta generationsskifte, om att reformera 3:12-reglerna och om att ge företagare samma rättigheter som arbetstagare när det gäller att kunna vara hemma med sjukt barn eller att vara föräldraledig. Det tredje stora området som vi hanterar i vårt budgetförslag är ett stort paket mot ohälsan där vi säger att det ska vara en fullständig finansiell samordning i hela landet. Om man hade genomfört Socsam i hela landet på samma sätt som man har gjort i och tjänat proportionellt sett lika mycket som man har gjort i hade det gett 30 miljarder i minskade utgifter till statskassan. Ändå väljer majoriteten att inte göra så. Det handlar om ökade resurser till , nationell vårdgaranti, förstärkt företagshälsovård och rehabiliteringspeng. Vi har i vårt budgetförslag försökt se problemen och försökt hitta konstruktiva åtgärder som ska ge en uthållig tillväxt som ska ge människor livskvalitet och företagen livskraft. Därför yrkar jag bifall till den gemensamma borgerliga reservationen 1, som jag tycker är en viktig inför bildandet av en annan majoritet med en annan ekonomisk politik, och till reservation 10, där våra reformområden och möjligheterna att förändra den svenska utvecklingen på det ekonomiska området beskrivs. Därmed går man också noggrant och i detalj igenom livskvaliteten för människor. 5 (): Jag skulle inledningsvis vilja hälsa välkommen till finansutskottet. Han blev vald här , och det är hans första debatt i sin nya roll. Jag skulle även vilja rikta ett tack till och . Den budget och det förslag till ramar som vi lägger fram här vilar på en samverkan mellan Socialdemokraterna, . beklagade detta lite grann och tyckte att det på grund av detta också fanns en tillväxtfientlighet i budgeten. Det är väl alltid bäst att man utifrån den politiska synen kan bestämma själv. Men det är sällan så i svensk riksdag. Då är det samverkan som gäller, och då gäller det också att samverka på ett bra sätt. Min erfarenhet av detta samarbete under denna höst är god. Därför vill jag tacka och för deras insats. Jag skulle också vilja peka på att den budget som vi faktiskt lägger fram i en besvärlig tid är stark vid en internationell jämförelse, framför allt vid en jämförelse med övriga länder i Europeiska gemenskapen. De svenska statsfinanserna är under kontroll. De överskottsmål och det utgiftstak som vi har presenterat har vi för avsikt att hålla. Budgeten håller sig inom ramen. Man har framfört kritik och sagt att så inte skulle bli fallet. Men vi har faktiskt klarat det och kommer också att se till att göra det detta år och även som budgeten gäller. Vi kan se att tillsammans med våra nordiska grannar och faktiskt har de starkaste offentliga finanserna i . Om det är en slump eller om det finns någon annan anledning till det vet jag inte. Men vi har haft synen att en ekonomi i balans är väldigt viktig för att kunna hävda välfärden och se till att står starkt också . De stora bekymren när det gäller ekonomi spiller över på andra länder. Vi ser att , , och till viss del även har våldsamma bekymmer med sina ekonomier, och det pågår ständiga diskussioner på Ekofinmöten och så vidare om på vilket sätt dessa länder ska se till att komma till rätta med sin ekonomi så att förtroendet för hela Europeiska gemenskapen är stark i vår omvärld, vilket inte är oviktigt för som ett handelscentrum och som en del i hela världshandeln. Att och har problem med sina ekonomier spelar också ganska stor roll för eftersom länderna i Europeiska gemenskapen är våra viktigaste exportländer. När deras handel minskar påverkar det svensk export på ett negativt sätt. Därför har vi ett genuint intresse av att se till och medverka till att dessa länder får bättre balans. Detta handlar inte bara om ekonomierna. och även andra talade om dystra tillväxtprognoser och så vidare. Jag är den förste att skriva under på att jag mycket gärna skulle vilja ha en bättre tillväxt i . Det är nog få politiker som motsäger detta. Men om vi jämför med andra länder kan vi se att tillsammans med sina grannar och även i detta sammanhang faktiskt har hävdat sig väl i tillväxtligan inom Europeiska gemenskapen. har haft en betydligt bättre tillväxt än i genomsnitt. Det tycker jag att man kan stryka under innan all dysterhet tar överhanden. Jag vill tala lite grann om budgetlagen. Den har varit en av de viktigaste förutsättningarna i sammanhanget. Den är ett ordentligt styrmedel för att man ska se till att man håller ordning på de offentliga finanserna. Under de tidigare goda åren hade vi ett ordentligt överskott i de offentliga finanserna under de år som var bäst vilket glömdes bort av de tidigare debattörerna. Detta har gjort att vi, när vi nu har en lågkonjunktur som envist biter sig fast, kan använda överskotten och till viss del brygga över. Därmed blir konsekvenserna för statsbudgeten mindre i dåliga tider än de skulle ha blivit om vi hade haft det gamla systemet där varje krona så att säga har använts . får man en bra stabilitet och en bra signal. Och vi ser att i den lågkonjunktur som drabbar har trots allt klarat sig bättre så här långt än vad många andra länder ute i har gjort. Det tycker jag att man faktiskt till viss del kan glädja sig åt. Det stämmer att arbetsmarknaden har minskat något, men inte så våldsamt mycket. Vi ser också att sysselsättningen hålls uppe på en hygglig nivå, även om det är ett steg kvar till de som var målet . Men vi har också sett att lågkonjunkturen har drabbat arbetsmarknaden ganska hårt. Är allt bara bra? Och är allt som jag säger helt förutsägbart, som någon kanske kommer att säga? Jag tycker att man kan peka på att det finns problem, för annars vore det konstigt. Ett av de kanske allvarligaste problemen är de ekonomiska problemen i kommuner och landsting, och kanske framför allt i landstingen. Detta får vi ständigt rapporter om. Det har kommit kritiska synpunkter från debattörerna här. Men i vilken mån medverkar de borgerliga partierna till att se till att man får ordning på ekonomin ute i landstingen? Inte gjorde de mycket i . Snarare lämnade de ett råttbo efter sig som man nu ska försöka rensa upp ekonomiskt. Till stor del beror landstingsproblemen ute i landet även på en förfelad struktur. Vi har en sjukhusstruktur som härrör sig från då det inte fanns kommunikationer. försöker man ändra strukturen och ge rätt vård där behoven finns. Men vad gör borgerliga ledamöter ute i landet? Jo, de är sjukhuskramare när det gäller en ålderdomlig struktur därför att de inte orkar ta debatten med sin lokala befolkning och säga att detta är nödvändigt. Det tycker jag är en läxa som man på den borgerliga sidan kan fundera över lite grann, och inte bara vara kortsiktigt populistisk vid varje enskilt tillfälle när det handlar om att faktiskt se till att man får en landstingsstruktur som är modern och som möter de behov som finns. Det har varit en stark konsumtionsökning i kommuner och landsting. Det är en signal om att det finns ett stort förtroende för dessa verksamheter verksamheterna är starkt efterfrågade av medborgarna. Här har vi en gemensam uppgift att se till att det som människor förväntar sig kan verkställas ute på fältet. Jag skulle också vilja peka på ohälsan. Med statistik kan man bevisa allt. hade en gedigen genomgång av en mängd siffror. lyfts ibland som ett föredöme när det gäller låga ohälsotal. Där har man en bortre parentes . Därefter ramlar man ur statistiken. Skulle man ta hänsyn till dem som ramlar ur men som ändå inte finns på arbetsmarknaden och som enligt svenska mått skulle vara sjukskrivna är knappast bättre än . Så här kan man vrida och vända på saker i den delen. Med detta vill jag dock inte säga att vi ska negligera problemet i . Det är naturligtvis mycket stort. Vi måste se till att människor i arbetsför ålder kan vara på sina arbeten i stället för att vara hemma på grund av ohälsa. Det finns en rad orsaker i det sammanhanget. Jag ska inte ge mig in på dem , för det tillåter inte talartiden. I varje fall görs det en hel del från regeringens sida. Det handlar om en rad olika åtgärder. I denna budget aviserar vi att vi tar frågan på allra största allvar. Vi tänker se till att också få fram nya delar bland annat när det gäller ekonomiska drivkrafter. Det handlar då om ett sjukförsäkringssystem som stimulerar till att verka för en arbetsplats som är frisk detta i stället för att kanske strunta i dem som är sjuka och vända sig till och anställa dem som är friska. Det som mycket sker ute på arbetsplatserna är ju att långtidssjuka blir utan sina anställningar och att nya i stället anställs. Vi måste alltså fokusera på att se till att de som är sjuka kan komma tillbaka till sina arbeten och på att ha en ekonomisk stimulans i den riktningen. Det är vad detta med ekonomiska drivkrafter handlar om. Sedan skulle jag också vilja fokusera på tillväxten, som det talats mycket om här. Internationellt sett och i jämförelse med övriga har vi haft en hygglig tillväxt. Men det är klart att en bättre tillväxt också skulle öka möjligheterna att göra ett bra land bättre. Jag vill lite grann peka på det som statsministern sade i regeringsförklaringen och som är en ordentlig satsning på ett tillväxtfrämjande klimat i . Det gäller att skapa en bred debatt. Själv har jag varit ute på ett otal möten ute i vår partiorganisation där vi diskuterat tillväxtfrågorna men inte därför att tillväxten i sig är ett mål utan därför att tillväxten är ett medel för att kunna skapa ett rättvist och bra samhälle. Detta vill vi mer fokusera på också under det här året. kommer det att utmynna i konkreta förslag om vad det hela innebär i fråga om att förbättra i de olika delarna. Med den demografiska utvecklingen, med den arbetskraft som kommer att stå till buds i och med en ökande andel av befolkningen i pensionsålder vet vi att vi måste vara rädda om arbetskraften. Vi måste dessutom se till att vi har ett system som verkar för ett ökande företagande. Det gäller också att se till att det finns jobb åt den arbetskraft som finns och på så sätt se till att den offentliga kakan kan växa på ett positivt sätt, så att vi kan hålla uppe välfärden och se till att människor och väljare kan få vad de eftersöker på området. Jag ska också säga några ord angående oppositionen. Jag har läst era reservationer och era förslag till politik, men jag måste säga att det är en ganska trist upprepning av vad som ständigt funnits med . Allting mynnar egentligen ut i den politik som ni genomförde och som då knappast var särskilt lyckosam. Lite grann av den politiken ser vi genomföras i . hamnar man i stora skattesänkningar som ska ge glädje där tillväxten ökar. Men tillväxten kommer inte om inte förutsättningarna efterfrågan finns. Det hela mynnar då ut i ett statsfinansiellt moras. Det hände i , och det håller nu på att hända i . Jag blir alltså inte särskilt imponerad i den delen. Ni skriver väldigt mycket om vad ni vill, men ni skriver väldigt lite om hur det ska gå till. I stället hoppas ni att lyckans dörr återigen ska öppnas med den politik som är. Det är, skulle jag vilja säga, mest fråga om gammal skåpmat. Det hela var skämt och blir inte bättre av att ha lagrats och av att nu dras fram i ljuset i förnyad form. Jag är alltså inte imponerad av framlagda förslag. , fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i dess helhet och avslag på samtliga motioner. 6 () replik: Det är lite tråkigt att finansministern inte är här. I stället får träda in i hans ställe. Det är ju som borde ha lagt fram de förslag som saknas. är besviken på de förslag som de borgerliga partierna lägger fram och kallar dem för gammal skåpmat. Men om det hade varit så att Socialdemokraterna hade lagt fram tillväxtförslag skulle vi ha kunnat ha en diskussion. skickas det ut frågeformulär över landet. Man vet uppenbarligen inte vilka åtgärder som ska vidtas. Regeringen har inga egna förslag, utan det handlar om frågeformulär och tillväxtsamtal.