prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Hon säger: Polisen håller på atthamna utanför samhället. fanns vi med somen naturlig del i lokalsamhället, även när det händenågot trevligt eller positivt. När det var studentexa-men fanns polisen med i tåget. Vi kunde besöka sko-lorna, och vi kunde på sportlovet visa polisstationenoch polisbilen för ungarna. Sådant kan vi inte göra . saknas resurser, och man träffar bara poli-sen i mörka stunder.Polisen i brottas med en rad problem. Po-liserna är för få och resurserna för små. Det politiskaledarskapet och prioriteringarna saknas i mångt ochmycket. Att polisen är av central betydelse för rätts-staten är de flesta här inne överens om, men splitenblir desto större när man diskuterar polisens utveck-ling och vem som bär ansvaret för polisens tillkorta-kommanden. Med den här situationen måste nämnasatt det är beundransvärt att så många poliser medentusiasm utför sina sysslor i landet, trotsden situation man har.Sverige behöver fler poliser. Det har till slut ävenregeringspartiet kommit fram till. För få poliser ledernämligen till bristande trygghet hos medborgarna. Igrunden hotar det här det öppna och demokratiskasamhälle som vi har vant oss vid. Att garantera med-borgarnas säkerhet till liv och lem tillhör våra ochstatens klassiska uppgifter. Därför är det en paradoxatt , med världens förmodligen största offent-liga sektor, inte fullt ut klarar den uppgiften.Vår regering reser nu land och rike runt med bud-skapet att tusen nya poliser utbildas . Vad manglömmer tala om i denna valrörelseretorik är pen-sionsavgångarna inom polisen och de poliser somfaktiskt vill byta jobb. Visst kommer det till poliser,men även som polis ska man väl ha rätt att gå i pen-sion när man börjar känna sig gammal och trött. Ävensom polis ska man väl ha rätten att, om man kännerför det, byta jobb. Det intressanta är alltså inte antaletnyutbildade poliser. Det intressanta måste väl rimli-gen vara hur många poliser vi sammanlagt har i tjänsti , och de är för få.Som om det här inte vore nog skriver polisen självi sitt budgetunderlag att merkost-naderna för de nya poliser som utbildas blir så storaatt polisen inte kan finansiera den här utgiftsökningenmed de medel som regeringen har beräknat för 2003och 2004. Än värre blir det 2005 och 2006, då polisenmåste minska sin personal med 1 800 personer, ochantagningen av polisstuderande i stället för regering-ens stolta tal om tusen nya poliser reducerastill ett minimum som inte ens täcker pensionsavgång-arna - detta om regeringens anslagsberäkningar liggerfast.Polisbristen får sådana följder som i den lillakommun jag beskrev. Det innebär att färre vil-lainbrott upp och att utryckningstiderna blirlängre. Ungdomsbrottsligheten kan inte bekämpassom tidigare, och knarklangarna kan inte hållas i destrama tyglar som vore önskvärt.Regeringen bär faktiskt det fulla ansvaret för densituation vi nu har. Det handlar om ett bristande poli-tiskt ledarskap. Regeringen talar vitt och brett omkampen mot narkotikan. Regeringen har till och medutsett en speciell narkotikageneral. I ljuset av det härter sig en genomläsning av polisens årsredovisningför 2002 märklig. Under rubriken verksam-het står att läsa att bekämpandet av narkotikabrott harkostat . har kampenmot trafikbrottsligheten kostat 1 196 miljoner kronor.Jag undrar helt stilla: Vems prioritering är detta ettutslag av? Vem har prioriterat kampen mot fortkörar-na högre än kampen mot narkotikabrottsligheten? Jagtror att det här är en frukt av att regeringen prioriteraralla brott. Men att prioritera allt är att inte prioriteraalls.Polisen säger i sitt budgetunderlag: "En samladbedömning av det aktuella resursläget kännetecknasav att det alltjämt råder en differens mellan stats-maktens mål för polisverksamheten och myndighe-ternas reella möjligheter att bedriva polisverksamhetenligt dessa intentioner och mål. I praktiken gäller attde lokala polisstyrelserna i sina verksamhetsplaneroch myndighetsledningarna i sin dagliga verksamhet,tvingas prioritera mellan de av statsmakten redanprioriterade områdena." På helt vanlig svenska bety-der det: Om ni vill att vi ska göra allt det ni säger såmåste ni ge oss mer pengar. Annars: Våga prioritera!Jag kan bara instämma i detta.Investeringar i polisen, mänskligt och i ledarska-pet, är nödvändiga, men det är inte det enda som ärviktigt. Att polisen ska ha en effektiv kommunikationi kampen mot brottsligheten är självklart för de flesta.Inte minst Göteborgskravallerna visade detta. Rege-ring och riksdag har känt till att poli-sens radiosystem håller på att braka ihop. Vid års-skiftet sägs systemet i stängas. Utred-ningar om detta har följts av nya utredningar. För-hoppningsvis kommer en investering nu äntligen tillstånd, men med vilken kvalitet och vilken kapacitet?En sannolik underbudgetering kommer med all sä-kerhet att påverka polisens dagliga operativa verk-samhet. Det blir en kortsiktig vinst att inte satsa på ettrejält kommunikationssystem från början.Herr talman! Att kontakta polisen är något som deflesta människor gör mycket sällan. Därför är detoerhört viktigt att varje människa som kallar på sam-hällets hjälp blir tagen på allvar och får den hjälp ellerdet beskydd hon behöver. Man måste kunna lita på attpolisen svarar i telefon eller rycker ut oavsett var ilandet man befinner sig eller när eller pååret man ringer. Så är det inte i dag.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Återigen tar man upp ekonomin. Jagerkänner och säger också naturligtvis att ekonomin ären förutsättning för att man ska kunna åstadkommadet som statsmakterna också ålägger polisen. Det fårvi återkomma till. Socialdemokraterna sade i valrö-relsen att vi ska utbilda 4 000 nya poliser. Naturligt-vis kommer vi att skjuta till medel för att man ocksåska kunna anställa dessa 4 000 poliser.En liten överdrift är det ju när man säger att det ärväldigt många pensionsavgångar, att de nya polisernainte kommer att täcka upp de pensionsavgångar somkommer att ske och att omsättningen är väldigt hög.Personalomsättningen bland poliser är väldigt låg,men naturligtvis kan tiderna förändra detta.Jag skulle kunna återkomma till massor av detsom tog upp här om prioritering-ar. Min fråga är naturligtvis: Vilka prioriteringar ärdet man vill ta bort? Är det våldsbrott, våld mot kvin-nor och barn, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet,miljöbrott eller brott med rasistiska, främlingsfientli-ga, antisemitiska eller homofobiska inslag? Vad ärdet man vill ta bort? Det här är ju viktiga delar. Dess-utom säger regeringen inte längre att man ska priori-tera, utan man ska utveckla sin förmåga och förebyg-ga och bekämpa de här brotten. Det kan ju se väldigtolika ut i landet.Jag skulle vilja återkomma till frågan om polisersom döms för brott. Avser majoriteten i den här frå-gan att återkomma vad gäller åklagarväsendet ochdomstolsväsendet och ställa samma krav på riktlinjernär det gäller hur man ska hantera sådana företeelserinom de olika myndigheterna?Anf. 35 () re-plik:Herr talman! När man reser runt i Polis-Sverigeoch besöker polisen på stora och små orter konstate-rar alla: Våra resurser är för små, och vi som arbetarär för få. Jag tycker att det är en konstig infallsvinkelatt vi här i kammaren skulle föra en polisdebatt utanatt diskutera att det faktiskt saknas poliser i vårt land.Jag förstår att det här inte är ett så tacksamt samtal-sämne för majoriteten eftersom man bär det fullaansvaret för den situationsom vi har på polissidan. Det kan ju rimligtvis intevara så att polisen i sina budgetunderlag ska behövahota med att säga att de utbildningar som ska göras,dem får vi dra ned på. Vi kanske måste avskeda 1 800poliser om den ekonomi blir verklighet som regering-en har förutskickat.Det kan inte vara så att en så viktig organisationsom polisen ska behöva lita till en nådapåse i samband med vårbudgeten. Man måstefaktiskt ha en ekonomi för att kunna planera den härverksamheten.Jag tycker att jag var tydlig. Jag undrade vemsprioritering det var ett utslag för att trafikövervak-ningen kostar 1,1-1,medan detsom regeringen har satt högst på dagordningen, näm-ligen kampen mot narkotikan, har hamnat på drygt800 miljoner. Jag tycker att jag genom att ta upp dethar antytt vad jag tycker om den prioriteringen.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Från socialdemokratiskt håll har visagt att vi självklart ska tillföra de resurser som krävsför att vi ska kunna anställa dessa poliser. Det kom-mer naturligtvis att handla om ett rejält tillskott efter-som det handlar om 4 000. Jag vill påminna lite omatt inte har skjutit till såvärst mycket mer till polisen i sin budget. Dessutommåste man när man talar om polisens resurser ocksåtitta på vilka resurser som avsätts i övrigt i samhället.Då kan man fråga sig vilka andra områden som ska fåstå tillbaka. Är det sjukvården, skolan eller andraområden som ska skjuta till pengar för att polisen nuska få de resurser som jag förutsätter att Folkpartietvill ge?Frågan om prioriteringar har varit uppe vid tidiga-re tillfällen då man har sagt att regeringen vill priori-tera allt. har ni själva lyft fram några priorite-ringsområden och också ikammaren. Vad är det vi inte ska prioritera utav deområden som jag räknade upp från budgetpropositio-nen?Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Som svar på den sista frågan förstkan jag väldigt kort konstatera att jag och mitt partitycker att narkotikabrottsligheten ska prioriteras hög-re än kampen för att hitta fortkörare. Det är ett tydligtexempel på hur polisens resurser har prioriterats påett för oss konstigt sätt. Jag vet inte om ledamotendelar min uppfattning.Margareta säger att polisen kommer attfå de resurser de behöver för att utbilda och sätta4 000 nya poliser i arbete . Jagtycker att polisen kan se fram emot detta med lugn iså fall och inte behöver känna den oro som man geruttryck för i det budgetunderlag som man överlämnattill regeringen. Där säger man att det inte är fråga omatt anställa nya poliser eller att utöka verksamhetenmed det budgetunderlag som regeringen har gett.Man måste bli 1 800 poliser färre för att ekonominska gå ihop.Anf. 38 ():Herr talman! påstår i kändretorisk anda att alla oppositionens yrkanden är onö-diga och att vi i stället borde glädjas åt så mycket godutveckling inom polisen. Hon påstår att detta inte ärnågon resursfråga utan att vi talar om organisations-frågor här . Jag skulle verkligen vilja höra förtydliga för mig hur man ska kun-na förändra organisationen, förbättra arbetsmiljön ochutveckla metoderna om man inte har resurser.Att det offentliga inte kan garantera medborgarnastrygghet är mycket allvarligt av flera skäl. Det skaparen grogrund för kriminalitet, precis som vi har hörthär . Det urholkar allmänhetens förtroende förrättsväsendet. Det skapar klyftor mellan dem som kanbetala för sin trygghet och dem som inte kan göra det.I de senaste debatterna här i kammaren då resurs-frågan har kommit på tal och även i MargaretaSandgrens inlägg har majoriteten gång på gång talatom polisens budget som någonting ofantligt stort.Över 13 miljarder har man sagt och fått det att låtasom att om polisen inte kan klara av att skapa rätt-strygghet för dessa pengar så är det polisens fel. Låt mig få dröja infördetta.I dag har vi i en säkerhetsbransch, bevak-ning, konsulttjänster och säkerhetsutrustning somomsätter lika mycket som polisbudgeten: 13 miljarderkronor. hade vi dubbelt så mångapoliser som väktare och ordningsvakter i ,trots att kriminaliteten såg helt annorlunda ut.I dag har vi drygt 16 000 poliser, men vi har18 000 väktare och 9 000 ordningsvakter. Vaktbolagsom har tillfrågats är eniga om att det är situationeninom polisväsendet som gör att marknaden för deprivata bevakningsföretagen ökar. Det är uppenbartatt vi går emot en privatiserad ordningsmakt.Kristdemokraterna anser inte att det är något felmed väktare och ordningsvakter. De har en given rollmen bara som ett komplement till polisen. De fåraldrig ersätta polisen. Det är inte bara den som harråd att betala ett vaktbolag som har rätt till trygghetoch säkerhet. Vi kristdemokrater kan absolut inteacceptera att det skapas klyftor i samhället.I dag kunde jag läsa i min hemtidning från Söder-hamn att en butik nu får stänga. De har haft 16 in-brott, och finns det inget försäkringsbolag somlängre är berett att ta försäkringen. Man har inte rådatt anlita något vaktbolag. I säger man i uraf-fären: Om vi får fler inbrott klarar vi inte av situatio-nen. Där finns det inga poliser alls. Då kan man frågasig: Är detta i linje med socialdemokratisk politiksom så ofta lyfter fram klasskampen och talar om attdet absolut inte får skapas klyftor i samhället?Låt mig nämna vad justitieministern svarade på enfråga . Han sade: Butiks-rån kan förebyggas genom att den bransch som självär utsatt vidtar åtgärder som försvårar genomförandetav brott.I en annan fråga sade ministern så här: Regering-en tittar nu på ett förslag från Polisverksamhetsutred-ningen som i sitt delbetänkande undersökt möjlighe-ten att komplettera polisens resurser och insatser iglest befolkade delar av med vakter och till-syningsmän.För mig låter det som om regeringen trots allt hartappat greppet då det gäller polisens verksamhet ochsom om vi är på väg in i en nattväktarstat helt enligtsocialdemokratisk ritning. Vi anser i stället att detkrävs åtgärder då det gäller de strukturella problemenoch ledningsförmågan och även resurser till fler poli-ser.Herr talman! Det finns också en annan dimensionav allt det som har hänt inom polisorganisationen desenaste åren. Nedskärningar, omorganisationer, svagtledarskap och allt färre poliser i tjänst har gjort attarbetssituationen inom poliskåren inte har varit denbästa. Polisen har fått fler arbetsuppgifter samtidigtsom den psykosociala miljön har försämrats ocharbetsmiljöfrågorna faktiskt har prioriterats ned.I vår reservation nr 10 under punkt 9, som jag förövrigt yrkar bifall till, belyser vi det arbetsmil-jöproblem som polisen har. Över 850 poliser är lång-tidssjukskrivna. Rehabiliteringsinsatserna är mini-mala och för mycket övertid i kombination medstrukturförändringar och besparingar gör situationenallvarsam. Vi menar att det är angeläget att arbetssi-tuationen förbättras. Vad svarar då majoriteten pådetta i betänkandetexten? Jag citerar: "Som utskottetframhållit är det glädjande att åtgärder hela tidenvidtas för att förbättra arbetsmiljön inom polisen".Herr talman! Det känns nästan genant med dessaglädjeuttalanden då alla som är ute och besöker po-lismyndigheterna vet hur det ser ut i verkligheten.Min fråga till som också sitter iRikspolisstyrelsen är: Vilka åtgärder är vidtagna,bortsett från att ska komma meden beskrivning och en analys till regeringen? Vilkaåtgärder har vidtagits som märks ända ned på denenskilde polismannens vardagsnivå?Herr talman! Alla vet att resurserna inte har räckttill arbetsmiljöfrågorna. Det har gällt att jobba, jobba,jobba för att klara det mest akuta på dagordningen.Till slut har det ofta lett till att man gått in i väggen.Därför blir det svårt att känna för de debattinlägg därdet sägs att detta i grunden inte är en resursfråga. Viutskottsledamöter som har följt den här debatten bådei utskott och kammare och vid besök hos Rikspolis-styrelsen vet att både rikspolischefen och justitiemi-nistern skryter om sina budgetöverskott. För mig gårdetta inte ihop. Kan pedagogisktförklara för mig hur det kan finnas pengar över ochsamtidigt så många behov som inte tillgodoses?I reservation 2 under punkt 2 lyfter vi fram fråganom att polisen snabbt behöver ett radiokommunika-tionssystem. Man måste konstatera att det är anmärk-ningsvärt att regeringen inte har gjort mer i dennafråga, att man inte har ombesörjt att poliserna haftmöjlighet att kommunicera med varandra under svåraförhållanden. Det finns exempel från både Malexan-der och Göteborgskravallerna som är graverande.Nu har regeringen gett i uppdrag att genomföra enupphandling av ett kommunikationssystem med ut-byggnad . Då säger : Hur kan vi veta att detta kommunikations-system skulle ha en sämre kvalitet än det Tetrasystemsom man först utredde och som skulle hamna på ca 8miljarder? Så mycket kan jag säga, , att vi kommer aldrig att kunna få andra intres-senter som vård och försvar intresserade om vi intekan visa att det nya radiokommunikationssystemethar inomhustäckning. Det är en mycket viktig del förbrandförsvar och försvar för att kunna se också vadsom finns inuti en byggnad.Jag är allvarligt oroad över detta, och inte barajag. Det finns de som har studerat, fördjupat sig i ochborrat i den här frågan åtskilligt, och de vet att deföreslagna 2 miljarderna inte räcker till det modul-system som man i så fall skulle kunna bygga vidarepå därför att det inte har tillräckligt hög kvalitet. KanMargareta ärligt och uppriktigt säga att honär övertygad om att de här 2 miljarderna inte så små-ningom visar sig vara fullständigt bortkastade därföratt man har satsat på ett lågbudgetalternativ som intekommer att räcka till det som vi kommeratt behöva kräva av det här radiokommunikations-systemet?Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Jag börjar med det sista om radio-kommunikationssystem. Jag är ingen expert på områ-det och vet inte om 2 ½ miljard är tillräckligt eller omdet krävs 8 miljarder. Däremot har jag naturligtvisförvissat mig om att det här systemet går att bygga utpå det sätt som vore önskvärt för public safety, detvill säga att räddningstjänst och andra ska kunna hakapå det. Det har jag förvissat mig om. Jag vet intevilken summa som är tillräcklig eller otillräcklig, menlåt oss se vad man kommer fram till och ta ställningtill det då. Jag är ingen teknisk expert som kan talaom det.Ragnwi Marcelind inledde med att det skulle varaonödiga frågor. Det har jag inte påstått. Jag har på-stått att det pågår ett arbete inom för att åtgärda de frågor somman har tagit upp i sina motioner och reservationer.Det är väl så att oppositionen vill gå lite fortare fram ivissa frågor.Sedan har jag aldrig sagt att det inte krävs resur-ser. Jag säger att trots att man kanske har begränsaderesurser och trots att det finns brister pågår det fak-tiskt ett arbete på nästan alla de här områdena. Jagsäger inte heller att det är polisens fel.Sedan är det intressant när Kristdemokraternapratar om minskade klyftor och att man minsann villarbeta för det. Men jag ser att jag får återkomma tilldet i min nästa replik.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! När det gäller kommunikationssys-temet tror jag att i alla fall harsatt sig in i detta lika mycket som jag. Vi som harföljt debatten, inte minst här i , har sett hurden här frågan bara har dragits i långbänk - av ettenda skäl, och det vet likavälsom jag: Det har inte funnits resurser. Alla har varitmedvetna om att detta är en resurskrävande fråga ochdärför försökt skjuta den . Sedan kanskeen eller annan minister har blivit trampad på tårna iden här frågan, och så har den blivit ytterligare för-halad.Alla som har satt sig in i frågan och tittat på dettanoggrant - jag vet att representanter från Rikspolis-styrelsen och polisfacket har rest runt och tittat på hurdet här fungerar utomlands - vet dock att om vi skaha ett heltäckande system med hög kvalitet och in-omhus- och utomhustäckning, ett system som andraintressenter ska kunna utnyttja, krävs det mer än 2miljarder, . Detta oroar mig.Det här är bara ett uttryck för att resurserna interäcker inom polisorganisationen. Vi behöver merpengar här.Margareta säger att det pågår ett arbetemed alla de här reservationerna. Det är också intres-sant. Varför har vi lagt fram de här reservationernaom och om igen? Så länge jag har suttit i denna riks-dag - det är i alla fall i det här utskottet - harjag nött samma frågor . Men jag har intesett att det har gått från ord till handling.Det räcker inte med fina handlingsbrev och finaskrivningar om att det är glädjande att det pågår ettstort arbete om vi inte kan se detta konkret ute i po-lismannens vardag. Det är ju det som är angeläget -att vi går från ord till handling, att detta påverkar såatt vi kan ha ett svar på det som alla människor frågoross. Varför finns det inga poliser? Varför finns detinte trygghet för mig? Varför måste jag stänga minaffär här i ? Varför hotas jag av att behövastänga min affär här i därför att det inte finnsnågra poliser?Det är detta som och jag be-höver svara på.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Jag ska inte säga något mer om radi-okommunikationssystem. Det är tydligen så attRagnwi Marcelind vet lite mer om hur radiokommu-nikationssystem fungerar, vad det kommer att kostaoch så vidare. Sant är dock naturligtvis att det inte harfunnits resurser. Det är alldeles riktigt. Men frågan ärvarifrån vi skulle ta resurser till att betala ett kommu-nikationssystem för 6-8 miljarder. Det vore intressantatt veta.Sedan är det intressant att höra om minskade klyftor i samhället som något manskulle kunna uppnå enbart genom att ge polisen merresurser. Så är det ju inte. Det krävs resurser påmånga områden i samhället för att minska dessaklyftor. Jag välkomnar i arbetetmed att försöka åtgärda den delen.När det gäller arbetsmiljön säger jag att det pågårett arbete. Man har startat ett arbete som handlar omhandlingsplaner och om utbildning. Det här ska na-turligtvis inte bli några hyllvärmare utan gå ut i verk-samheten i aktiv handling. Det utgår jag från att manockså jobbar på. Men hur menar regeringen skulle göra? Ska man gå ut och verk-ställa detta ute i polismyndigheterna, eller vad är detfråga om? Man ska naturligtvis initiera, och det ar-betet pågår. Men vad kan man göra mer?Sedan vill jag också ställa en fråga: Vad anserKristdemokraterna på den punkt som handlar ompoliser som dömts för brott? Ska vi gå vidare ochställa samma krav när det gäller åklagarväsendet ochdomstolsväsendet?Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Självklart kan inte och jag som beslutsfattare gå ut i verksamheter-na och verkställa. Det jag försökte beskriva var - ochdet krockar fullständigt med det om att det inte handlar om resurser - att vi kanskriva fina handlingsplaner, men om vi inte ombe-sörjer att polismyndigheterna har resurser så att dekan genomföra dem hjälper det inte om det står aldrigså fina saker i dessa handlingsplaner.Vi har omkring 850 långtidssjukskrivna poliser . Dem skulle vi behöva ute på gator och torg.Dessa poliser har blivit långtidssjukskrivna därför attderas arbetsmiljö har varit fullständigt ohållbar.Dessutom har ett antal av dessa efter sin sjukskriv-ning inte fått rehabiliteringsmöjligheter, också dettapå grund av att det inte finns resurser.Sedan försöker få det att låtasom om vi inte skulle vilja arbeta emot att klyftorskapas i samhället. Är det någonting vi vill göra så ärdet att motverka klyftor.Det är just därför vi sätter oss emot det här sys-temet. kan bara de som är rika betala sitt skyddi . Vi är emot att det ska bli en nattväktarstatenligt socialdemokratisk ritning. Vi kan bara gå inoch läsa i Allas vårt ansvar, där också regeringensjälv och Socialdemokraterna säger att man tror att iframtiden kommer ordningsvakter och vaktbolag attfå ett större inflytande i samhället, alltså de som harmöjligheter och pengar att betala sitt skydd får göradet.På frågan som ställde till migom hur vi ska gå vidare när det gäller de som harmisshandlat vill jag svara att jag tycker att det är ensjälvskriven sak att en polis som har misshandlat sinfru inte ska utreda en annan fråga där en man harmisshandlat en kvinna. Samma villkor kommer attgälla i alla sammanhang.Anf. 43 ():Herr talman! Vi debatterar en lång rad mo-tioner och yrkanden från allmänna motionstiden ipolisfrågor. Vi tycker naturligtvis allesammans att detär ett mycket viktigt samhällsområde som vi dågranskar och ska fatta beslut om. För mig innebär denhär kammardebatt om polisfrågor debut vad avserjustitieutskottets betänkanden, och ämnesområdetkänns onekligen stimulerande och viktigt.Polismakten i ett demokratiskt samhälle som vårtmåste på alla sätt präglas av demokratiska värdering-ar. Det är desto viktigare som polisen i ett fredligtdemokratiskt samhälle är den enda instans som harmonopol på våldsanvändning.