prot · GQ0996 · 2003-05-05 00:00:00 — En av de saker man ska titta på är förut-sättningarna att använda infrastrukturen i försvaretstelenät, och den ska genomgås ordentligt. Det handlardå om att försvaret kan upprätthålla sina sekretess-krav, och inte bara att försvaret själv gör det utan attalla andra som eventuellt använder sig av systemetockså kan upprätthålla sekretesskraven. Det kan dåuppfattas att det blir hindrande för andra myndighe-ters tillgänglighet. Det är sådana diskussioner somman nu måste få klarhet i för att se om det är möjligtatt använda försvarets nät eller om man ska välja enannan lösning, för vi är helt överens om att vi behö-ver få ett modernt radiokommunikationssystem förolika myndigheter som kan fungera i fredstid.Det nätverksbaserade försvaret innehåller flerkomponenter och kanske inte alltid sådant somhandlar om att stödja det civila samhället i kritiskalägen. Här är ett utvecklingsarbete inlett där manockså har tagit med de civila myndigheterna för att seom de kan dra nytta av de ledningssystem som tasfram.Anf. 13 ():Fru talman! Jag är mycket medveten om att detnätverksbaserade försvaret innehåller betydligt flerkomponenter än de som jag här tar upp, men det börändå fästas stor vikt vid att de civila myndigheter somär involverade redan i inledningsskedet bör vara medi diskussionen och arbetet med att ta fram det nyanätverksbaserade försvaret.Jag tackar för de svar jag fått. Vi är ganska över-ens om det som vi har talat om.Jag tror att vi alla måste komma ifrån det stup-rörstänkande som finns inom många områden och attvi måste visa ödmjukhet inför de stora organisations-förändringar som står för dörren när vi går in i det härnya nätverket. Trots allt är vi människor, och vi börråda över tekniken och utgå från människors förut-sättningar, inte tvärtom.Anf. 14 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tackar för interpellationen. Denrör ett viktigt och intressant område. Jag kan barakonstatera att ett sätt att försöka komma bort lite frånstuprörstänkandet är att Försvarsmakten har en sam-rådsgrupp tillsammans med civila myndigheter för attse i vad mån deras erfarenheter kan tas till vara förförsvaret, men också för att den nya som vi utvecklarkan bli en hjälp för andra myndigheter.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 13.00 då statsministern skulle besvara en inter-pellation.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.7 § Svar på interpellation 2002/03:270 om poli-tikens anseendeAnf. 15 Statsminister ():Fru talman! har frågat mig: Huravser statsministern motverka den utbredda uppfatt-ningen att politiker sviker sina vallöften?Den socialdemokratiska regeringen, Vänsterparti-et och samarbetar för ett tryggare, rättvi-sare och grönare . I förra årets val fick våra trepartier väljarnas förnyade förtroende att ta ansvar förvårt land.Det skedde efter en valrörelse där samtliga partierredovisade sina ambitioner inför den kommandemandatperioden.För Socialdemokraternas del finns det anledningatt känna stor tacksamhet för det förtroende somväljarna har givit oss - ett förtroende som vi kommeratt göra vårt bästa för att leva upp till under de kom-mande åren. Sedan blir det väljarnas sak att i valet år2006 göra en utvärdering av om vi har motsvarat deförväntningar som väljarna har på oss.Detsamma gäller naturligtvis alla partier, oavsettom man bildar en riksdagsmajoritet eller befinner sigi opposition.Så fungerar det - och ska fungera - i en demokra-ti. Ytterst är det svenska folket som i allmänna valutvärderar sittande riksdag och som därefter ger departier och personer sina röster som man känner för-troende för och som man anser bäst kan ta ansvar förvårt land.Frågan om människors förtroende för politiken,som lyfter fram i sin interpellation,är utomordentligt viktig. Det finns många och kom-plicerade förklaringar till att många människor intekänner tillräckligt förtroende för det demokratiskasystemet.I takt med att antalet politiker har minskat upple-ver många människor att avståndet mellan väljare ochvalda har ökat.Samtidigt som medborgarna förväntar sig att par-tierna för grundläggande ideologiska diskussioner, såleder jakten på snabba opinionsmässiga framgångarinte sällan till ytlighet i debatten och frånvaro avkonstruktivt ansvarstagande. I grund och botten är deten farlig utveckling om personer blir viktigare änpartier och snabba slagord får mer utrymme än idéeroch värderingar.Det finns anledning för samtliga partier och för-troendevalda att vara prestigelöst självkritiska införhur vi organiserar och utövar det politiska arbetet.Det finns ingen enkel och snabb väg att öka männi-skors förtroende för politiken - snarare handlar detom många konkreta insatser när det gäller att ökakommunikationen, finna nya former för det politiskaarbetet, öka demokratin inom och utom partiernasamt förmågan till politiskt ansvarstagande.Avslutningsvis är det viktigt att partier och politi-ker gör sitt yttersta för att inte lova mer än man kanhålla. Därför bestämde vi socialdemokrater oss för attlägga fram ett valmanifest som var mycket tydligt pånågra viktiga punkter.Vi kommer aldrig att medverka till att undermine-ra svensk ekonomi. Satsningar på barn, gamla ochsjuka går före stora skattesänkningar.Det är inte trovärdigt att, som flera andra partier,utlova både gigantiska skattelättnader och samtidigtge löften om att den gemensamma verksamheten skabli väsentligt bättre.Detta, och en fortsatt ansvarsfull ekonomisk poli-tik, gör mig övertygad om att det valmanifest somSocialdemokraterna gick till val på, och som reger-ingen vägleds av i sitt arbete, kommer att vara fullt utgenomfört när mandatperioden är över.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar för svaret även om det inteinnehöll det som jag hade hoppats på. Vad hade jagegentligen väntat mig för svar? Ja, jag hade ju intetrott att skulle göra som en japanskaffärsman som man ser på TV ibland och som bock-ande och bugande med tårfyllt ansikte ber om förlå-telse för allt och till alla. Det hade i och för sig varitfullt motiverat. Men jag hade inte trott på en sådanpolitisk harakiri. Men det som jag hade hoppats påvar att statsministern ändå kunde erkänna att ni harbrutit vallöften. Sedan kan man diskutera om det varrätt eller fel. Jag anser att det var ekonomiskt rätt menmoraliskt fel. Ni har kanske andra synpunkter. Menatt kunna erkänna detta att ni har brutit vallöftenskulle vara bra för det fortsatta politiska samtalet.Jag har träffat ett par som valde att rösta på Soci-aldemokraterna i stället för på därför att nilovade att höja taket i föräldraförsäkringen, medan vistrax före valet sade att vi inte längre var säkra på attvi hade råd med det. säger ni att ni inte har råd.Det är klart att det här paret är mycket besviket ochkänner sig mycket sviket. Detta par hade ännu ettargument. Paret hade nämligen noterat att ni i er val-kampanj sade: Om borgarna vinner kanske maxtaxanhöjs. är det ni som utan att ha knystat om det förevalet höjer maxtaxan.Det är klart att väljare som ser sådant här kännersig svikna. Ni sade: Rösta inte på borgarna, för dåsänks sjukersättningen . sänker nisjukersättningen under 80 %.Jag ska ta ett exempel från den här regionen. Detskulle inte bli biltullar. blir det biltullar.Jag skulle kunna fortsätta länge och tala om bo-stadsbyggande, sysselsättning, arbetslöshet och bi-stånd. Men jag vill avsluta denna uppräkning medännu ett exempel. Och det framgick också av statsmi-nisterns svar att ert viktigaste vallöfte var att inte lånatill reformer och att inte förorsaka problem för stats-finanserna. Men lånar ni ju till reformer. är detju underskott i statens finanser. Den som är satt iskuld är icke fri har vi lärt oss av . Mennu är vi ju inte fria eftersom statsskulden nu ökar.Att lova ut pengar som man inte har fast man vetatt man inte har dem är ett solochvårarbeteende. Var-för solochvårade ni svenska folket på det här sättet?Jag vill tala om vad jag tror. I opinionsmätningarnapå låg ni ganska bra till - och inågon mätning uppåt . Men i valet fick ni 39 %.Det här raset under valrörelsen utlöste panik i densocialdemokratiska valledningen. Det var då en val-seger blev viktigare än sanningen. Hade ni sagt san-ningen om svensk ekonomi - den som Konjunkturin-stitutet, och era egna tjäns-temän i och vi framförde förevalet - hade ni inte fått stopp på detta ras. Ni upp-trädde som solochvårare. Ni lovade bort sådant somni inte hade. Ni solochvårade er till regeringsmakten.Du solochvårade dig till statsministerposten.Anf. 17 Statsminister ():Fru talman! Efter denna gruvliga salva finns detväl anledning att läsa upp vad jag sade i valrörelsennär jag, som påstår, drabbad av fullpanik presenterade det socialdemokratiska valmani-festet. Jag sade då följande:"Låt mig på en gång säga att ingen vet med säker-het hur ser ut eller 2006. Det är naivtatt tro att någon kan lova ut exakt en viss typ av åt-gärd . Vi kan göra mer eller mindresakligt grundade bedömningar om detta. Därför är detviktigt att säga att hela vårt valmanifest och vår an-sats utgår ifrån de målsättningar för den ekonomiskapolitiken som vi la fast kris, nämligenöverskott i offentliga finanser, utgiftstak som skahållas och att det är ambitionen att fortsätta pressatillbaka arbetslösheten. Det är överordnat för vårpolitik. När väl det är sagt, så innebär det också attnår vi inte en sådan utveckling då slåsnaturligtvis förutsättningarna för politiken undan, ochdå har vi ett nytt läge. Och hamnar man i en situa-tion då man måste välja. Och kommer vi att väljaatt hålla fast vid de ekonomisk-politiska mål som äruppsatta. Vi tänker inte medverka till att vi får enutveckling då vi börjar på att låna till nya reformer,utan de måste bekostas av en ekonomisk tillväxt. "Detta sade jag på presskonferensen den 18 augusti2002.Det var fråga om en panikslagen statsminister en-ligt vokabulär. Så var det inte, ochdet tror jag att alla förstår. Däremot har vi för valpe-rioden lovat en rad reformer som jag bedömer att viockså kommer att kunna infria. varlite oförsiktig och datumsatte en reform till den 1 juli2003. Där har vi hamnat på kollision med vad somsades i valrörelsen. Det gäller taket i föräldraförsäk-ringen. Den kommer senare ,och jag kan vidgå att där finns en diskrepans. Men iövrigt motsvaras allt som sades i valrörelsen av det vinu gör.Lars tar till en typ av lite klena argu-ment, som solochvårandet, men hur vore det att tittapå den egna praktiken? lägger ni fram ett bud-getförslag där ni plötsligt är det partiet i somska sänka skatterna mest. Det handlar om 35 miljar-der . nöjer sig med 20. Var detvalrörelsens budskap, , att Folkpartietskulle gå i spetsen för detta?Tänk högt kring språktestet. Så sentsom var det moderatpolitik i dennakammare medan folkpartister var emot. Sedan blevdet i valrörelsen högsta mode för . Jag vetinte var ni står , om ni fortfarande håller fast vidden politiken, men skadar inte den typen av lappkastockså politikens anseende? Och har du som opposi-tionsledare - för man får väl utgå från att du äroppositionsledare med tanke på den oordning sområder inom - något ansvar för att samlaborgerligheten?Ni lägger fram en lång rad motioner om denekonomiska politiken. De spretar åt alla håll. Ni sadei valrörelsen att ni vill regera. senare är nimer splittrade . Skadar inte det ocksåpolitikens anseende och förtroendet för politiker?Tänk högt på det , och sluta med dummapåhopp som det om solochvårande. att politiken är svårare än så.Anf. 18 ():Fru talman! Jag urskiljde tre olika strategier istatsministerns svar. Den första var det som brukarkallas bisatsmoral. Jag ska läsa upp det jag sade ivalrörelsen, sade statsministern, men tidsbegräns-ningen är så statsministern hinner inteläsa upp allting. I stället valde statsministern att läsaupp en reservation som han gjorde vid något tillfälle.Därefter använde ni åt annonseringoch annan propaganda för att slå ut de löften somstatsministern i en bisats hade sagt att man inte kanvara helt säker på genomförs. Det är klart att intrycketvar att ni lovade allt det som jag här har räknat upp.Den andra strategin var att hänga ut en kompis.Det var fel att ni lovade mer än nikunde hålla. har väl aldrig gjortnågot självständigt i hela sitt liv. Alla vet att BosseRingholm hade valledningens välsignelse för att sägadet han sade. Ni var desperata. Ni hade tappat mångaprocentenheter . Ni kände att ni måstegöra någonting.Den 18 augusti hade statsministern sagt: Våravallöften gäller på villkor. sadefinansministern: är nu uppfyllt, och vi klararatt höja taket. säger ni: Nej, vi klarar det inte. Detär klart att det är ett svek.Den tredje strategin var att byta ämne, att tala omsaker som har hänt , alltså det som oppositions-partierna motionerar om. Jag skulle gärna diskuteradet. Det är ett ytterst angeläget ämne, och vi har be-tydligt fler idéer om hur ska bli en tillväxtna-tion. Det är dock inte ämnet för dagens diskussion.Jag kan slå fast att allt det som vi har motioneratom är sådant som vi också argumenterade för i valrö-relsen. Statsministern talar om att vi skulle vilja hastörre skattesänkningar. Vi har intetillfört någon ytterligare skattesänkning utöver detsom vi talade om före valet. Om det i någon tabellskulle se ut som att vi har större ökningar än Mode-rata samlingspartiet så har det rätt mycket med redo-visningsteknik att göra. Vi håller fast vid vår politik.Vi lade före valet fram en politik för ökad tillväxt,och den måste innehålla en del strategiska skatte-sänkningar.Det hände någonting mycket viktigt . Det kom, som jag nämndetidigare, rapporter från och . Läget var sämre. Vi drog slut-satsen. Det är mycket ovanligt. Jag kan inte erinramig något politiskt parti som mitt under en valrörelsehar dragit tillbaka ett antal vallöften, men vi drogtillbaka vallöften för . Det behövsinte, sade ni då, men har ni lagt fram er egen listamed 11 miljarder. Praktiskt taget varenda en av demiljarderna strider mot vad ni sade före valet.Jag återkommer till det som jag menar är enhuvudfråga för det fortsatta politiska samtalet kringdessa saker. Kan inte statsministern tydligare erkänna- inte bara skylla på - vad Social-demokraterna sade före valet, till exempel att maninte behövde spara 11 miljarder, fastän ni visste att niinte skulle kunna hålla det?Anf. 19 Statsminister ():Fru talman! Jag hade hoppats att vi skulle få ettsamtal utan illvilliga angrepp. Jag hängde inte ut enkompis. Jag sade hur det var. Det var ett pressmed-delande från finansministern som låste fast dettadatum. Självklart står regeringen också bakom det.Det vet , och det vet jag. Det behövervi inte träta om. Det var ett misstag av oss.Det var dock viktigt att läsa upp det jag läste,kalla det sedan för bisatsmoral eller någonting annatputslustigt. Det fick i alla fall den ledande kommen-tatorn i svensk TV, K-G , att recensera vårtvalmanifest utifrån utgångspunkten att det var detmest försiktiga han hade hört. Där fanns både hängs-len och livrem, och man skulle nog inte vänta sig såmycket av det med tanke på alla de reservationer vihade.Det gällde den ekonomiska utvecklingen, LarsLeijonborg. Vi gjorde då ungefär samma bedömning-ar som andra, bland annat ochtyska ekonomer. Sedan har utvecklingen blivit sämre.Det beklagar vi. Men den blev inte sämre för att vihade en valrörelse i utan för att vi är en del aven världsekonomi, och den påverkar oss. Vi var meroptimistiska om den än vad vi är nu.Sedan sade att jag bytte ämne.Det gjorde jag inte. Jag höll mig till ämnet, . Det handlar om förtroendet för politik ochpolitiker. Det är inte heller bara statsministern somska utsättas för en granskning. Det gäller också oppo-sitionsledaren. Och just nu sitter han uppenbarligenframför mig i det interregnum som har skapats frånmoderat sida.Hade inte väljarna mer att förvänta sig av er änden sörja av förslag som läggs fram och somspretar åt olika håll? Var det som sägs i dagens mo-tioner förberett som regeringsalternativ eller hade ninågot annat? Eller är det så att ni inte hade någontingalls? Ni ville ju regera, och regera gör man på pro-gram, uthållighet och konsekvens. Om man tänkteklart så borde det väl rimligen av-spegla sig i motioner . Förtroendetför politiker, , handlar också om huroppositionen uppträder.Tänk högt på detta med språktesteten gång till. Var det så konstigt att moderatväljarnagick till när ni tog deras politik? Och ärdet så konstigt att de blir kvar hos er när ni nu uppen-barligen också har tagit deras skattepolitik? 35 mil-jarder i skattesänkningar är förslag. Mo-deraternas är 20. Var det budskapet i valrörelsentill alla övertygade socialliberaler? Var det det ni gickut och sade? Var det den signalen ni sände? Nej, detvar det motsatta.Vi har gjort fel. Vi gör ständigt fel. Vi är männi-skor. Och vi rättar gärna till felen. Men agera intesom oppositionsledare i en ton av att ni är ofelbara.Det stärker bara politikerföraktet.Anf. 20 ():Fru talman! gällde detvilka som skulle regera. Hade till exempel jag fåtttillfälle att bilda en icke-socialistisk reformregeringhade den haft goda förutsättningar att hantera Sveri-ges situation, få fart på tillväxten och hantera de storaproblem vi står inför. Men vi vann inte valet. Det ärklart att vi då i opposition lägger fram motioner ut-ifrån den politik som vi står för som respektive parti.I vårt fall föreslår vi vad gäller skatter ingen skatte-sänkning utöver det som vi har talat om tidigare här iriksdagen.Den intressanta frågan är nu: Varför vann ni va-let? Jag menar att det till stor del berodde på att niförteg sanningen om svensk ekonomi. hänvisarstatsministern till olika internationella organ. Men deorgan i som har till uppgift att bedöma stats-finansernas situation och hälsa - och och tjänstemän på erteget finansdepartement - sade att vi med full kraft varpå väg att bryta igenom utgiftstaket.Statsministern sade då: Det är vår verksamhet,och de felbedömer detta. Vi sitter på verksamheten.Men det var de som hade rätt och ni som hade fel.Men ni kanske inte hade fel. Ni kanske insåg att dehade rätt. Det är därför jag är ganska skarp i tonenhär. Jag tror att ni precis som harberättat medvetet valde att förtiga delar avverkligheten för att det var den chans ni hade att fåstopp på raset.Det är vad jag menar är den stora moraliska frå-gan. Jag skulle önska att statsministern kunde gåytterligare i erkännande av att ni lovade mer än nikunde hålla.Anf. 21 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att vi vid en granskning i dethär avseendet kommer att framstå som både logiska ivårt sätt att resonera och dessutom konsekventa motvad vi sade i valrörelsen. Vi har hela mandatperiodenpå oss. Jag fruktar inte en sådan granskning.Kom ihåg att under förra man-datperioden också drev motsvarande svekdebatt. Detgick inte ett möte utan att en ledande folkpartist sade:Ni sviker barnen i skolorna. Ni sviker den svenskaskolpolitiken. Hur gick det? Väljarna gjorde sin be-dömning av den sittande regeringen och vi fick ettökat förtroende.Det är ytterst sällan en regering går fram mellantvå val. skedde det iSverige, och dessutom kraftigt. Det skedde trots at-tacken under hela mandatperioden från Folkpartietssida om konstanta svek.Jag är inte säker på, , att det varnågonting som underbyggde politikens förtroende.Jag tror att folk såg igenom det. Det är likadant nu närLars ondgör sig över utgiftstaket.Fru talman! De takbegränsade utgifterna är 850miljarder kronor. Det är uppåt 900 miljarder. Deutgifterna läggs fast i förväg. Vi sitter sista åretoch diskuterar: Blir det 5 miljarders överdrag, 7, 9eller 3? Vi har en oerhört god precision i detta.Jag är stolt över det. Jag har tillsammans medandra konstruerat det systemet. Det stärker politikensförtroende att vi klarar att på så sätt hålla disciplin ivåra utgifter.Hur vore det - när nu kopplartillbaka till 1988 och - att säga nå-gonting om den tid då fick ta ansvar förfinanserna och hur det då gick och om det stärkteförtroendet för politiken och politiker?Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:299 omsvensk försvarsindustris konkurrenskraft m.m.Anf. 22 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att stärka svenskförsvarsindustris internationella konkurrenskraft ochförmåga att möta Försvarsmaktens behov.Regeringen har i olika sammanhang understrukitbetydelsen av att inom utvalda områden be-håller försvarspolitiskt viktig kompetens vid industrinför att bidra till en säker materielförsörjning till detsvenska försvaret och för att kunna upprätthålla för-måga till långsiktig utveckling. Det finns också andraförsvars-, utrikes- och säkerhetspolitiska skäl för attupprätthålla en inhemsk industriell förmåga. Det ärtill exempel viktigt att vi samverkar mellan olikanationer i syfte att skapa ömsesidiga beroenden.Enligt min mening har vi lyckats bra i vårsträvan att skapa goda förutsättningar för den in-hemska försvarsindustrin.Företagen är attraktiva som internationella samar-betspartner. Jag behöver bara nämna det multilateralasamarbetet med utveckling av Meteorroboten, ut-vecklingen av artillerigranaten Excalibur tillsammansmed , utvecklingen av pansarskottet MBT LAWtillsammans med , utvecklingen av densplitterskyddade granatkastaren och den såkallade Torped, Mina, Sensor, (TMS) tillsammansmed . Således menar jag att vi i harskapat goda förutsättningar för en internationelltkonkurrenskraftig industri.Viktigt i detta sammanhang är också vårt delta-gande i det så kallade sexnationerssamarbetet bestå-ende av , , , ,och som syftar till att vidareutvecklaoch omstrukturera europeisk försvarsmaterielindustri.Vi deltar även som aktiv part i forskningssamarbeteninom ().Det finns ett antal ytterligare sätt att stärka vår in-dustris internationella konkurrenskraft. Exempel påsådana åtgärder kan vara:· En ökad satsning på så kallade tidiga faser, detvill säga studier, forskning och utveckling av ma-teriel.· En kraftsamling till vissa industriella nischer därindustrin bedöms ha en framtida konkurrenskraft.· Ett ökat engagemang i internationella samarbeten.· Skapande av förutsättningar för svenska för-svarsindustriföretag att integreras i internationellaföretagsstrukturer.· En utveckling av stödet till försvarsindustrinsexportansträngningar.Självfallet kommer denna typ av åtgärder att ställakrav på ekonomiska satsningar av olika slag. I slutän-den kan det bli fråga om prioriteringar inom försvars-anslaget och mellan olika teknikområden. Eftersomen viktig faktor för att stärka den inhemska försvars-industrins konkurrenskraft är satsningen på forskningoch teknologiutveckling kommer jag att särskilt bely-sa förutsättningarna för att öka de ekonomiska resur-serna inom detta område inför Försvarsbeslutet 2004.Inom pågår också sedan unge-fär ett arbete med att ta fram en samladstrategi för materielförsörjningen, inkluderandeforskning och teknikutveckling. Arbetet omfattarbland annat de aspekter på försvarsindustrins konkur-renskraft som tas upp i interpellationen.Resultatet av strategiarbetet implementeras suc-cessivt och kommer att presenteras för Riksdagen2004 i försvarsbeslutspropositionen.Sammanfattningsvis menar jag att regeringen harvidtagit relevanta åtgärder för att stärka svensk för-svarsindustris internationella konkurrenskraft ochförmåga att möta Försvarsmaktens behov.Anf. 23 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Som vanligt idessa sammanhang är jag inte helt nöjd. Men jag troratt vi ska kunna nå varandra en bit på vägen underdiskussionen.En förändrad omvärld har inneburit att hotbildenhar förändrats. Det svenska försvaret genomgår enomställningsprocess från ett traditionellt invasions-försvar till ett modernt och flexibelt nätverksförsvar.Det ställer stora krav på samverkansförmåga medandra länders system och avsevärd utveckling avteknik och materiel.Sverige ligger långt framme vad gäller samver-kan, och denna utveckling ska fortgå. Detsammamåste också gälla den svenska vapenindustrin.