prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — Här har regeringen med stöd-partier inte lyckats skapa nödvändiga incitament förmänniskor att byta system.Herr talman! En förtida avveckling av Barse-bäck 2 kommer att höja elpriset ytterligare för landetsfem miljoner elkonsumenter. En förtida avvecklingav kommer dessutom att öka de miljö-belastande utsläppen och försämra framtida livsbe-tingelser för våra barn och barnbarn. Det går inte attlura naturen även om man har kreativa bokförings-metoder.Kristdemokraterna kan inte medverka till en förti-da stängning av som innebär att bortfal-let skulle kompenseras genom ytterligare import avkolkraft med åtföljande utsläpp av växthusgaser. Detallvarligaste miljöproblemet som vi har att brottasmed skulle bli ännu allvarligare. Vi kan inteheller se att det finns någon som helst chans att inomett års tid uppfylla villkoren som har ställts upp för atten stängning ska kunna ske.Herr talman! 2003 blir ett dyrt år för konsumen-terna. låg elbörsens spotpris på i genomsnitt 27öre . Det är nästan dubbelt så högtsom och så högt som 1999. Det geren bra bild av hur utvecklingen har sett ut. Dessutomär av kostnaden på elräkningen som jagfår hem skatt. Dessutom läggs det skatt på skatten.Moms på skatten kan väl knappast betraktas somförenligt med god skattesed.Till detta svek mot konsumenterna kan läggasprislappen för bonusen till bland andra statliga Vat-tenfalls vd på 6,2 miljoner, en bonus som föll ut pågrund av att höjda elpriser skapade en stor vinst underett torrår, en bonus som alltså svenska elkunder be-stod med.Herr talman! Det är dags att lyfta blicken från detnationella perspektivet och inse att vi alldeles runthörnet har en avreglerad europeisk marknad. Dethänder för företag och förhushåll. Denna reform underlättar både export ochimport av el. Förutsatt att satsningar görs på att byggaut överföringskapaciteten kommer en prisutjämningatt ske ganska fort.Herr talman! Därför är det av största vikt att vifattar beslut som är i samklang med för attgemensamt bidra till Kyotoprotokollets krav på lägrekoldioxidutsläpp. Jag saknar en ordentlig konse-kvensanalys av hur denna gemensamma elmarknadkommer att påverka oss här i . Vi anar attEuropas prisbild också kommer att bli vår. Då blir detännu svårare för svenska låginkomsttagare att klarasina energikostnader eftersom regeringens alla påhittredan har lagt en väldigt hög kostnadsbas.Herr talman! Det är dags för en ny energipolitiksom kan bli så långsiktig och uthållig som alla vill attden ska vara, en energipolitik som tar hänsyn tillkonsumenterna, också de som har låg inkomst ochstor försörjningsbörda, de som tar mest stryk avden förda energipolitiken. Det får vara slut på sveketmot konsumenterna, som har fått betala en orimligkostnad för svensk försöksverksamhet. Det är dags attskapa en energipolitik som minimerar koldioxidut-släppen och som ger de stabila villkor för sysselsätt-ning och tillväxt som näringslivet och även de fackli-ga organisationerna efterlyser . Det är kanskedags att skapa nya energipolitiska majoriteter ocksåhär i riksdagen.Herr talman! Vi kristdemokrater står självfalletbakom alla våra reservationer, men av tidsskäl yrkarjag bifall bara till reservation 2.Anf. 4 ():Herr talman! Så är vi åter framme vid den tid-punkt då alla ängens blommor slår ut och då Social-demokraterna, beslutar om attåterigen uppskjuta stängningen av 2.Vi vet att var livsfarligt från start framtill 1992, eftersom en incident detta år visade att inganödkylsystem skulle ha fungerat vid en olycka. Vi vetatt reaktorerna inte var i närheten av kraftbolagensegna säkerhetsmål 1998. vet vi ingenting.År 1995 presenterade en säkerhetsstu-die där man kom till slutsatsen att sannolikheten fören härdsmälta i båda likadana reaktorervar otroligt liten. Men Kärnkraftinspektionen under-kände studien, och fick bakläxa till 1998.Denna gång var studien bra men inte reaktorn. Denhade alldeles för hög sannolikhet för härdsmälta.Efter ytterligare en räcka uppskov fick Barse-bäck 2 fram till på sig för att levereraen ny studie. Det har verket, numera majoritetsägt avVattenfall, struntat i och i stället meddelat Kärn-kraftinspektionen att det tar till.Det är oansvarigt att ge en illa byggd och illa sköttreaktor ytterligare respit. ,som är stängd för bränslebyte och underhåll, börinte får starta igen.Sist vi hade en riktig kärnkraftssäkerhetsutredningvar . Denna utredning kom med tydliga rekom-mendationer för hur säkerheten skulle förbättras. Derekommenderade åtgärderna genomfördes ute påverken successivt under 1980-talet.En ny reaktorsäkerhetsutredning har förebådatssedan 1998, men när den till slut tillsattes förra åretmed som utredare var direktivenalltför begränsade. Vi i vill se en störreutredning med tung teknisk expertis, även utländsk,och vill därför se att utredningen får tilläggsdirektivför detta ändamål.Vi vill också se att Bylundgruppens arbete med attta fram en förhandlingslösning om energipolitikenmed industrin avbryts. Energipolitiken ska bestäm-mas här, av politiker som kan avkrävas ansvar.Kraftindustrin har sannerligen tillräckligt mycketinflytande ändå.I den svenska energipolitiken har det mesta gåttsnett. Det har varit en politik för att få fram mycket eloch för att se till att denna el också har förbrukats.Det är därför , ett av världens vattenkraftsri-kaste länder, också har mest kärnkraft per capita ihela världen. Det är därför vi har en elförbrukning percapita som är 2,6 gånger högre än resten av EU. Detär också därför vi enligt en färsk rapport från docentJohn på har lyckats minska ener-gieffektiviteten i nybyggda flerbostadshus sedanmitten av 1980-talet.Detta slöseri försvårar givetvis kärnkraftsavveck-lingen och äventyrar också det svenska klimatmålet,trots att detta bara är en minskning av växt-husgasen på de 20 åren . Detska ses mot bakgrund av att forskarna säger att vibehöver minska utsläppen i rika länder som Sverigemed , och det . Det är redan försent att förhindra en stor förändring av klimatet, menden kan begränsas.En del av de nödvändiga åtgärderna för att få nedutsläppen blir förmodligen smärtsamma. Men detfinns också sådana som inte kostar något. avSveriges koldioxidutsläpp kommer från torveldning,och det beror på att den slipper undan koldioxidskatt.Torven, det mest koldioxidavgivande av alla bräns-len, vill regeringen och dess samarbetspartier dessut-om belöna med gröna elcertifikat.SNED-utredningen har föreslagit att industrin skabetala ännu mindre koldioxidskatt. Det innebär delsatt staten går miste om en betydande inkomst, dels attdet blir svårare att uppnå klimatmål. Detbordlagda beslutet om ändrad kraftvärmelagstiftningskulle troligen också leda till ökade utsläpp - återigenett uttryck för inställningen att elproduktionen alltidska gynnas.I fanns det krafter som villetilldela den tunga industrin en ökning av utsläppenmed inom ramen för den kommandeeuropeiska handeln med koldioxid och ville kalladetta ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen.Som väl är beslöt en politikermajoritet att inte slå fasten siffra, en så kallad bubbla. Vi beslöt i stället attregeringen skulle få ta ställning till det här utifrån enhelhetsbedömning av alla sektorers möjligheter atttillsammans minska sina utsläpp. Vi hoppas ju att detgoda samarbetet med flera andra partier ska leda sammanhängande klimatpolitik vid kontrollstatio-nen 2004.Men vi som vill ta ansvar för klimatpolitiken bor-de inte fortsätta att hoppa från tuva till tuva och hop-pas på att de värsta utredningsförslagen desarmeras isista stund, notifieras på fel sätt i eller barabegravs i glömska. Men så blir det så länge sammagamla gäng tillåts dominera energiutredandet. Det ärkraftindustrin och en mycket liten krets nationaleko-nomer som har format energipolitiken i 25 års tid.Förtjänar de verkligen förnyat förtroende?De gamla spåren förskräcker. De så kallade ener-giexperterna har varit experter på för höga prognoser.De har varit experter på att visa att allt är omöjligt, attalla miljöhänsyn innebär konkurs för landet och attdet alltid är bättre att göra någonting någon annangång någon annanstans.Om vi skulle börja titta efter möjligheterna i stäl-let för svårigheterna kunde vi avveckla kärnkraftenoch minska växthusgasutsläppen. En avmöjligheterna ligger förmodligen i att förändra el-marknadens funktionssätt.Elmarknaden är en bluff. Övriga partier, Social-demokraterna, och till och med Vänsterparti-et, pratar sig i andra sammanhang varma för konkur-rensens betydelse för att skapa goda villkor för kon-sumenterna. Men när det gäller elmarknaden byggerman in hinder för konkurrens. Det räcker ju med attnätbolagen levererar till spotpris. Då skapas en effek-tiv konkurrensmarknad. När konsumenterna tillåtsreagera på spotpriset medverkar de i konkurrensen.Minskad fröbrukning blir då ett alternativ till ökadkraftproduktion och högre spotpris.Om konsumenterna hade medverkat i den verkligakonkurrensen så hade spotpriset kanskestannat på i stället för per kilowattim-me. Det var faktiskt bara el som pro-ducerades i gasturbiner och som styrdeupp spotpriset mot . Det varbara oljekondens som svarade för pri-ser . Det hade räcktatt av förbrukningen hade styrts omunder de dyra timmarna, 1 000 av kanske 25 000megawatt.Om konsumenterna medverkar i den verkligakonkurrensen kan pristopparna kapas. Och alla kon-sumenter får då handla till bästa marknadspris utan attanstränga sig det minsta. Det är bara att trycka påströmbrytaren.Kanske är det av konsumenterna sombehöver anstränga sig lite extra, om de har ett behovav att köpa en prisförsäkring. På dagens marknadingår prisförsäkring till alla. Om de inte skulle viljaha det måste de anstränga sig för att slippa elavtalmed dyra prisförsäkringar. En effektiv konkurrens-marknad är alltså mycket enkel för konsumenten.Dagens elmarknad klarar inte att skapa balansmellan utbud och efterfrågan. Enligt det nuvaranderegelverket måste konsumenterna köpa el genom atthandla elavtal. Men priset på elavtalet kan aldrigskapa balans. Den levererade mängden bestäms jualltid först långt efteråt med hjälp av elmätare.Hur ska man kunna skapa balans mellan utbudoch efterfrågan när efterfrågan är okänd? Balans kanskapas bara om utbudet och efterfrågan är kända tillmängd. Därför är det bara prisbildningen på spot-marknaden som kan skapa balans. Och konsumenter-na måste naturligtvis medverka i den prisbildningen.Det är det nuvarande regelverket som skapar ba-lansproblemen på elmarknaden. Vad vill egentligenregeringen? Vill man sopa problemet under mattan?Det finns två möjliga förklaringar. Den första äratt man vill lura samarbetspartierna. Det ska aldrig blinågon uppgörelse om en omställning av energisyste-met. Den andra är att man vill lura elmarknadenskonsumenter genom att erbjuda kraftproducenternaett fortsatt gynnsamt regelverk som motprestation fören uppgörelse.Ingen av de här förklaringarna är speciellt smick-rande.Det är för mig obegripligt att regeringen, som seratt dagens elmarknad inte klarar av att ge ett incita-ment vare sig till sparande och hushållning eller uppbyggnad av ny kapacitet, ändå vägrar att utredaalternativ. Man skyller som vanligt på EU, men det ärinte där hindren ligger.Bifall till reservationerna 3 och 13!Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag brukar inte begära replik påIngegerd Saarinen. Vi står rätt långt ifrån varandra ienergipolitiska sakfrågor. Men jag fann anledning attreagera mot den något märkliga beskrivningen avkärnkraftverket i Barsebäck.Barsebäck är en elproduktionsanläggning ivärldsklass som producerar sin el utan att genereranågra som helst utsläpp till omgivningen. Under merän har producerat el ochtill den närmaste omgivningen givit en strålning somär mindre än den får vid ett besökhos tandläkaren om hon röntgar en tand.Alternativet till den anläggningen hade varit attunder det här kvartsseklet elda stenkol i mi-nuten, vilket bortsett från klimatpåverkan hade gene-rerat gigantiska avfallsmängder, avfall som hadedeponerats i den luft som vi andas.Låt mig också säga att uppgift aldrigkan vara att fatta beslut om enskilda reaktorer. Detrimliga måste ju vara att värderar om kärn-kraftens säkerhetsproblem går att bemästra eller inte.Antingen går de att bemästra, och då bör vi överlåtadriften av anläggningarna till industrin. Eller ocksågår säkerhetsproblemen inte att bemästra. Men då,, ska vi inte stänga 1eller , då ska vi stänga tolvreaktorer. Allt annat vore djupt ansvarslöst.Anf. 6 ()replik:Herr talman! Jag undrar bara hur vet att är så säkert. Det har inte gjortsnågon säkerhetsutredning på . De har fått bass-ning av Kärnkraftinspektionen i de utredningar somär gjorda. Jag skulle gärna vilja veta hur MikaelOdenberg kan vara så säker. Jag skulle gärna ocksåvilja vara säker på säkerheten, men jag är inte det.Alternativet till kärnkraftverken är inte att brännaalla dessa ton kol. Alternativet är att vi sparar, hus-hållar, och även vid behov bygger upp ny kapacitetsom inte är koldioxidavgivande. har inte haftincitament till något av detta eftersom vi har haft envåldsam överkapacitet på el under mycket lång tid.Den har gått ut till låga priser till konsumenternaunder lång tid.Och konsumenterna har använt elen. Hela systemethar alltså anpassats efter ett stort överskott. Dettamåste vi nu förändra på något sätt. Det är verkligenviktigt. Men att försöka förändra det genom att stän-digt bygga upp mer och mer kapacitet för att kunnaslösa mer är inte en miljöpartistisk vision. Jag hoppasatt det inte är en moderat vision heller.Nu glömde jag vad sade påslutet om . Det var någonting jag skullesvara på som jag inte hann skriva upp.Anf. 7 () replik:Herr talman! I min värld är god tillgång på billigel en viktig del av svensk konkurrenskraft - en viktigdel av ekonomisk tillväxt och av välfärd för desvenska medborgarna.Jag har inte heller någon vision att man kan sparabort den svenska kärnkraften. Sanningen är ju den attde energieffektiviseringar harinneburit en ökad elanvändning av det enkla skälet i industrin har ställt om energislösande processersom har byggt på oljeanvändning till mer effektiva,elbaserade produktionsprocesser.I realiteten, bortom programskrifter,är fossila bränslen det väsentliga alternativet till enfortsatt kärnkraftsanvändning. Det handlar om kol,olja och naturgas.Återigen vill jag säga att min och Moderaternasbedömning är att kärnkraftens säkerhetsproblem kanbemästras. Alla slag av energiproduktion eller ener-giomvandling har fördelar och nackdelar. Kärnkraftenhar fördelar i och med att den är utsläppsfri, men denhar också nackdelar i form av höga kapitalkostnaderoch höga säkerhetskrav. Men vår bedömning är attsäkerhetsproblemen är av den arten att de kan be-mästras. Då vill vi naturligtvis nyttiggöra den formenav teknik och inte medvetet använda ett alternativsom vi vet innebär gigantiska problem och, om kli-mateffekten är välgrundad, kan ha betydelse för helamänsklighetens överlevnad.Anf. 8 ()replik:Herr talman! Jag är förvånad över pessimism när det gäller teknikutveckling. Vivet mycket väl att för företag i och på andrahåll är teknikutveckling framtiden. De som är duktigapå teknikutveckling kommer att vinna framöver.Under lång tid har vi - och det har ställt till pro-blem för oss - tillåtit svenska företag och andra attmiljödumpa. Att, som har gjort, använda 2,6gånger mer el än resten av , är miljödumpning.I själva verket är det miljödumpning det handlar om,och sådant borde inte gå i bräschen för.Tvärtom borde vi se optimistiskt och kreativt på möj-ligheten att få fram ny miljövänlig el och på möjlig-heten att spara och effektivisera, eftersom vi har en såhög konsumtion jämfört med alla andra.Lite mer optimism om möjligheterna till utveck-ling skulle jag gärna se.Anf. 9 ():Herr talman! Vi behandlar nu näringsutskottetsbetänkande NU11, Vissa elmarknadsfrågor m.m. Mankan fråga sig: Vad döljer sig bakom denna diffusarubrik? Jo, det är bland annat stängningen av Barse-bäck, vissa bestämmelser i kärntekniklagen, naturgas,effekterna på elmarknaden, mätning och debitering avel, reformerad elmarknad, energi och klimat, forsk-ning och utveckling med mera. Jag har valt att kom-mentera några av dessa punkter - inte alla, för detskulle ta här i kammaren, och jagtror att mina utskottskamrater inte skulle uppskattadet.Till att börja med ska jag säga någonting om Bar-sebäck 2, som har debatterats tidigare, och harsagt rätt ingående vad han tycker om det. Vi har sä-kert motsatt uppfattning här.Svensk energipolitik vilar på en bred politiskgrund. Den grunden består i att vi, vänsterpartisteroch centerpartister står bakom detta. Vi vill ställa omenergisystemet till en hållbar lösning med tydlig in-riktning på att säkerställa framtida generationerslivsmiljö. Långsiktighet och stabilitet präglar dettaarbete. Ett viktigt inslag i den energipolitiska uppgö-relsen är avvecklingen av kärnkraften.Riksdagen har ställt sig bakom den ordning sominnebär att de två reaktorerna i ska stäng-as. har redan avvecklats, och regeringenredovisar i den nu aktuella propositionen sin bedöm-ning av huruvida villkoren för en stängning av Barse-bäck 2 är uppfyllda.Av prövningen framgår att i fråga om effektbalan-sen och effekterna på miljön bedöms villkoren intevara möjliga att uppfylla vid en stängning före ut-gången av 2003. Utskottets majoritet gör i detta avse-ende ingen annan bedömning än regeringen.Av propositionen framgår också att regeringen harför avsikt att vidta ytterligare åtgärder för att säker-ställa att villkoren kan uppfyllas. Då det gäller dennafortsatta hantering av förordar regering-en att frågan läggs över på den förhandlare som har iuppdrag att tillsammans med kraftindustrin nå enuppgörelse kring den fortsatta avvecklingen av deåterstående tio kärnkraftsreaktorerna i Sverige.Utskottets majoritet anser att den förhandlingslös-ning som ska arbetas fram i samspel mellan statenoch kraftindustrin måste betraktas som en helhet.Frågan om kommer att vara en viktigförhandlingsvariabel som sannolikt kan bidra till atten sammanhållen överenskommelse nås. Mot denbakgrunden är det logiskt att frågan om avveckling avBarsebäck 2 hanteras med samma förutsättningar somgäller för de övriga reaktorerna. Det innebär enligtutskottsmajoritetens uppfattning att det bör vara re-geringen som på grundval av den eventuella överens-kommelse som uppnås i förhandlingar med kraftindu-strin avgör när en stängning av är möjlig.Det hindrar inte regeringen från att låta taställning till om de av uppställda villkorenför en stängning av alltjämt gäller.Om en överenskommelse inte kan nås har reger-ingen för avsikt att tillämpa lagen om kärnkraftsav-veckling. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning ärdenna möjlighet nödvändig för att kärnkraftsavveck-lingen inte ska försenas ytterligare i den händelseförhandlingsansatserna inte leder till önskvärt resul-tat. En avveckling av den aktuella lagen, som föror-das i en motion, är enligt utskottsmajoriteten såledesinte aktuell.Den andra punkten som jag tänkt kommentera ärden nya tillfälliga lag om effektreserv på elmarkna-den som regeringen föreslår i denna proposition.Svenska Kraftnät får ansvar för att en sådan ef-fektreserv finns tillgänglig. Effektreserven ska skapasgenom att träffar avtal med aktörerpå elmarknaden om ökad produktionskapacitet ellerminskad elförbrukning. Effektreserven får inteöverstiga och ska finansieras genomen avgift från dem som har ingått avtal om balansan-svar med . ansvar föreffektreserven ska upphöra vid utgången av februari2008. Lagen om effektreserv ska träda i kraft den1 och gälla till och med den 29 februari2008. Efter detta datum ska det finnas en marknads-anpassad lösning.Den tredje punkten jag tänker kommentera är må-nadsvis avläsning och debitering av el. Utskottsmajo-riteten lade grunden till en elmarknadsreform somökar konsumentinflytandet över energiförsörjningen.Förutsättningarna för en erforderlig aktivitet blandlandets alla elkunder är dock att dessa har tillgång tillrelevant marknadsinformation.Det handlar inte bara om att elräkningen är be-griplig utan även om att uppgifter om verklig för-brukning och kostnader tillhandahålls med tillräckligfrekvens. Att som regeringen och Energimyndighetenföreslår, gå från krav på årliga avläsningar till må-nadsvis elmätning, innebär en betydande satsning påatt stärka konsumenternas möjligheter på elmarkna-den. Detta i sin tur kommer att bidra till en ytterligarepress på elpriserna till gagn för alla elanvändare, småsom stora.Det beslut som vi kommer att fatta senare i daginnebär att alla elkunder ska ha mätning avsin elförbrukning senast i och med utgången av år2009. Jag vädjar till alla aktörer på elmarknaden attpåbörja arbetet med detta möjligt så att aktö-rerna på elmarknaden inte innan detta skavara genomfört säger att man inte har hunnit på grundav att det har varit för komplicerat. Jag vädjar alltsåtill aktörerna på elmarknaden att efter detta beslutbörjar att investera i instrument så att vi kan få må-nadsvis avläsning, så att våra elkunder inte hamnar ien sådan situation att de får dessa saftiga elräkningarpå grund av att aktörerna på elmarknaden inte haruppfyllt lagens villkor.Herr talman! Jag vill ställa en fråga till MikaelOdenberg, och . Vi olika tillfällen talat om kärnkraftens vara ellericke vara. Ni har alltid sagt att kärnkraften ska varakvar. Men vi vet att kärnkraften inte är evinnerligutan att vi måste byta ut den. Ni haraldrig i talarstolen talat om vilka alternativ som nihar. Vilka alternativ till kärnkraften vill ni använda?Vi vet ju att kärnkraften kommer attfasas ut. Det framkommer även i era alternativ. Jagtycker att det är på sin plats att ni talarom vad ni vill göra.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillförslaget i näringsutskottets betänkande 11 och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 10 () replik:Herr talman! Lika regelbundet som årstidens väx-lingar står vi här i kammaren och diskuterar energi,och det kanske är en poäng med det. Det är den vikti-gaste frågan, tycker jag, för att besluta omunder den här mandatperioden och kanske under heladecenniet hur vi gör med vår energiförsörjning.Nils-Göran säger att vi aldrig redovisaralternativen till kärnkraften. I utskottsbetänkandetsom vi behandlade vid den förra energidebatten an-gav jag ett antal alternativ, och jag kan upprepa dem.Bland annat vill vi utveckla kärnkraften. Vad är detsom säger att dagens kärnkraftsteknik är den som skaråda ? Vi vill till exempel öka sparandet.Vi tror, precis som regeringen, att mätning- för vår del även timvis mätning - kommer att ökatincitamentet för att spara och hushålla med el.Vi har i dagens betänkande tagit upp att man skakunna utvinna mycket mer ur det kärnbränsle som vihar , bland annat med acceleratordriven trans-mutation med mera. Vi är också för olika biologiskasätt att ta fram grön energi.Jag vill ställa några frågor till . Jag sade i mitt anförande, och vi har också hörtdet från andra, att den förre näringsministern trodde att kärnkraften skulle vara kvar underåtminstone som vår huvudsakliga energikälla.Även den nuvarande näringsministern sagt att vi inte ska tro annat än att kärnkraftenkommer att finnas kvar under en lång tid framöver.Jag undrar om instämmer idetta?Den andra frågan har att göra med att vi i närings-utskottet var i . Därplanerar man för ett femte kärnkraftverk. Det gör intevi i direkt. Jag skulle vilja höra vilka slutsat-ser som och regeringen drar avatt den finländska regeringen och faktiskt det fin-ländska folket har en helt annan inställning till hurmycket energi som kommer att gå åt och vad manbehöver göra åt saken.Anf. 11 ()replik:Herr talman! Jag fick inget uttömmande svar påden fråga som jag ställde. talar om tim-vis mätning. Hon säger också att vi ska spara. Mendet är ju inget alternativ. Det måste finnas andra håll-bara alternativ som man vill satsa på. att hon och hennes parti vill utveckla kärnkraf-ten. Men alla har sagt att kärnkraften inte är evinner-lig utan kommer att försvinna.