prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Totalt blir kostnaden för företagen i . , fru talman! Det är en kostnad som de svenska företagen absolut inte borde belastas med. Enligt en kartläggning som Statskontoret gjorde finns det i 75 myndigheter som samlar in uppgifter från företag. Uppgifterna lämnades in på 1 150 olika blankettyper. Antalet blanketter som skickades in var 73 miljoner , och de lär knappast ha minskat i antal. Är det någon som är förvånad över att det inte är så attraktivt att vara företagare? och sjöng en visa som sade Släpp fångarna loss, det är vår. Det kanske vore något för utskottsmajoriteten att fundera på över julledigheten. Nej, regelförenklingsarbetet behöver färre handlingsplaner och mycket mer handling. Men för att arbetet ska kunna drivas med kraft krävs också att konkreta mål sätts upp och att de följs upp, att kvantitativa mått för regelförenklingsarbetet skapas och att principer och fokus blir tydligare. Vi vill att företagens administrativa börda ska minska med en fjärdedel fram och att ett delmål ska vara att regelbördan ska minska under innevarande mandatperiod. Den liberala visionen om tron på individen i ett skapande samhälle går stick i stäv med de socialdemokratiska dogmerna och statistikpolitiken. Men att inte våga pröva nya banor, att krampaktigt hålla fast vid gamla lösningar, är det enda säkra sätet att misslyckas. För att illustrera detta vill jag låna några strofer ur nationalskalden diktning. Den här dikten framfördes för övrigt av den mycket framstående svenska finansministern, friherre , vid kampen om ståndsriksdagens upplösning: Evigt kan ej bli det gamla, ej kan vanans nötta läxa evigt repas upp igen. Vad förmultnat är, skall ramla, och det friska, nya växa upp utur förstörelsen. Med detta och med en önskan om en god jul till talmännen, alla tjänstgörande och mina kolleger i utskottet vill jag yrka bifall till reservation 2. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2003/04:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2003/04:1 delvis och skr. 2003/04:8). (forts. 18 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärende som slutdebatterats UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 3 (Redovisning i budgetpropositionen) 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 171 för utskottet 136 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 2 fp, 25 v, 17 mp För res. : 49 m, 39 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU4 EU-utvidgningen Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Riksdagsprövning av åtgärder rörande fri rörlighet för arbetstagare) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. (m) Votering: 259 för utskottet 49 för res. 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 41 fp, 28 kd, 25 v, 20 c, 17 mp För res. : 49 m Frånvarande: 16 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkterna 13 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Ett centrum för internationell fredsutveckling) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 278 för utskottet 28 för res. 1 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 49 m, 40 fp, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 1: 1 fp, 27 kd Avstod: 1 mp Frånvarande: 16 s, 6 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 2 c SkU7 Slopad beskattning av arv till make och sambo 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 168 för utskottet 138 för res. 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 25 v, 17 mp För res. : 49 m, 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 18 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c SkU9 Lättnader i 3:12-reglerna och i arvs- och gåvoskattereglerna vid generationsskiften i företag, m.m. Punkt 1 (Lättnader i 3:12-reglerna) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (c) Förberedande votering 1: 30 för res. 3 20 för res. 4 254 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 41 för res. 2 28 för res. 3 239 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 49 för res. 1 42 för res. 2 217 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 49 för res. 1 89 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 24 v, 16 mp För res. 1: 49 m Avstod: 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 1 mp Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU10 Fastighetstaxering och beskattning av tredimensionellt avgränsade fastigheter Punkt 1 (Fastighetstaxering av tredimensionellt avgränsade fastigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 280 för utskottet 28 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 49 m, 41 fp, 25 v, 20 c, 17 mp För res. 1:28 kd Frånvarande: 16 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU11 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostadsrätter Punkt 2 (Skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, kd, c) Votering: 217 för utskottet 89 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 49 m, 25 v, 17 mp För res. 1: 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 18 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c Punkt 3 (Installationer som skall berättiga till skattereduktion) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, kd) 3. res. 3 (m) Förberedande votering: Kammaren biträdde res. 2 med acklamation. Huvudvotering: 170 för utskottet 68 för res. 2 68 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 1 m, 25 v, 17 mp För res. 2: 41 fp, 27 kd Avstod: 1 s, 47 m, 20 c Frånvarande: 16 s, 7 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 2 c Punkt 6 (Äkta och oäkta bostadsföretag) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, m, kd, c) Votering: 170 för utskottet 138 för res. 5 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 25 v, 17 mp För res. 5: 49 m, 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 16 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU12 Förmån av tandvård och övertagande av pensionsutfästelser, m.m. Punkt 1 (Ändrade skatteregler för förmån av tandvård, fråga om avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd) Votering: 230 för utskottet 73 för res. 1 4 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 41 fp, 25 v, 20 c, 16 mp För res. 1: 49 m, 24 kd Avstod: 4 kd Frånvarande: 16 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c, 1 mp Punkt 2 (Utformningen av en framtida tandvårdsförmån m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) 3. res. 4 (c) Förberedande votering: 31 för res. 3 20 för res. 4 256 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 210 för utskottet 28 för res. 3 69 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 2 m, 39 fp, 25 v, 17 mp För res. 3: 28 kd Avstod: 47 m, 2 fp, 20 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 2 c Punkterna 35 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. Meddelande om inställd votering vice talmannen meddelade att voteringen kl. 9.00 skulle utgå. Voteringen efter debattens slut skulle äga rum enligt tidigare planering. 18 § (forts. från 15 §) Näringsliv (forts. NU1) 138 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 som är gemensamma för de fyra borgerliga partierna. De visar på en väg att ändra företagsklimatet i och vända tillbakagång till tillväxt, något som är helt nödvändigt för att vi ska få tillbaka den välfärd som vi har haft. Regeringens mål för utgiftsområde 24 Näringsliv är, enligt budgetpropositionen , att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och främja en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Jag fortsätter att läsa ur budgetpropositionen: Det är grundläggande för att främja tillväxt att vi får fler företag och att de företag vi har växer. Tillväxten är i sig en förutsättning för att värna om och utveckla arbetstillfällen och välfärd. Jag läser vidare: I budgetpropositionen redogjorde regeringen för en ambition som innebar att antalet nystartade företag liksom antalet personer som var företagare skulle öka. Näringspolitiken är inriktad på att uppnå dessa mål. Den sviktande konjunkturen motiverar en skarpare planering för att uppnå de målen. Denna regeringens målsättning kan vi kristdemokrater säga ja till. Men när regeringen några rader längre fram under rubriken skriver att utvecklingen går i positiv riktning i förhållande till målen för näringslivspolitiken börjar man undra hur det är ställt med omdömet. Allt tal om behovet av tillväxt tolkar vi som en ärlig oro för den verklighet vi nu ser. Men det är med tillväxtprat och oro som med gungstolen. Det ger oss något att göra, men det för oss ingenstans detta i när behoven av tillväxt skriker efter handlingskraft. Regeringen måste låta oron skapa kreativitet och handling för att stoppa näringslivets tillbakagång. Alldeles för många företag i håller på att dö kvävningsdöden. Allt färre människor tycker att det är mödan värt att starta företag, och allt färre tycker att det är mödan värt att låta sitt företag växa. Detta är en utveckling som går rakt i motsatt riktning mot vad regeringen säger sig vilja se och som man säger är en förutsättning för att värna vår välfärd. Att regeringen plötsligt intresserar sig för hur välstånd skapas och inte bara för hur det fördelas är positivt, och vi välkomnar regeringens nya intresse. sade i sin senaste regeringsförklaring att tillväxt inte kommer av sig själv, utan det påverkas av skatter, villkor och regler. Han underströk också att inte kunde ha skatter som markant avviker från konkurrentländernas i vår närhet. När ska och förstå detta och skrida till handling? Tiden rinner ifrån oss. De flesta startar företag för att förverkliga sina idéer och för chansen att tjäna pengar. Innan Socialdemokraterna erkänner dessa drivkrafter blir det inte mycket resultat av allt prat om tillväxt. Önskan att tjäna pengar som leder till att man startar företag eller låter det företag som man har växa måste Socialdemokraterna börja att bejaka. Eller är det bara när folk utifrån dessa drifter köper lotter, spelar på trav och besöker statens kasinon som regeringspartiet kan bejaka detta? verkar det som att det är denna sjuka attityd och inställning som förhindrar statsråden , och att gå från ord till handling. Regeringen betraktar fortfarande entreprenörer och företagare som potentiella fifflare, inte som grunden och förutsättningen för framtidens välstånd. En företagare som det går bra för och som tjänar pengar ses inte av många socialdemokrater som en förebild värd att uppskatta. Om hade behandlat 1800-talets entreprenörer på samma sätt som man behandlar 2000-talets entreprenörer hade vi inte haft någon välfärd att oroa oss över. har gett det socialdemokratiska fotfolket det som han tror att de vill ha, hårda bud och höga skatter för direktörer och företagare. Fler och fler bland fotfolket börjar smärtsamt att upptäcka att de får betala för detta med arbetslöshet och sämre välfärd. Det behövs regelförenklingar, men talet om att förbättra företagsklimatet har inte blivit mer än prat. Listan över de reformer och förenklingar som behövs tycks inte lämna inkorgen på . Införandet av en tredje sjuklönevecka visar snarare på destruktiv handlingskraft. är det inte några som längre hör vad regeringen säger om betydelsen av tillväxt. Företagen har en enorm potential för tillväxt. Små och medelstora företag ger arbete åt över två miljoner människor i . Med de förändringar av regler, skatter och attityder som föreslår i sin motion skulle dessa företag kunna nyanställa ca 375 000 nya medarbetare, enligt vad de själva har uppgivit i en Temoundersökning som gjordes då 800 företag med 149 anställda tillfrågades. Det hjälper inte om säger att detta bara är gnäll. Det som företagarna tycker är fel påverkar deras sätt att agera och förhindrar tillväxt. går då miste om 375 000 nya arbetstillfällen i just dessa företag. Det är precis detta allvarliga som håller på att hända därför att regeringen inte agerar. En sådan vilsen regering måste bytas ut. Dessutom bör nämnas att har endast tre storföretag byggts upp i vårt land kring en svensk innovation. Av dessa tre har de två största, och Tetrapak, flytt landet för att undgå konfiskation. Är det underligt att regeringen misslyckas med tillväxten? Det behövs mer nyföretagande, men i väljer att bli företagare jämfört med världens 37 rikaste länder där snittet är . Med sina kommer på 31:a plats bland dessa länder. Är det då underligt att vi halkar efter? De här dystra siffrorna visar på att vi i har problem med attityder, regler och skatter och att så jämförelsevis få tycker att det är mödan värt att satsa på att starta företag. När skatten på aktier i bolagsskatt, utdelningsskatt, reavinst- och förmögenhetsskatt sammanvägt är nästan dubbelt så hög som EU-snittet, är det inte underligt att svenskt näringsliv mer och mer övertas av utländska ägare. En annan konsekvens är att har flytt landet, enligt beräkningar. Kapitalet har i stället investerats i länder med rimligare skatter. Avkastningen av det här stora kapitalet kommer heller inte till del. Den internationella konkurrensen ökar, och då slås svenska företag ut om vi inte har villkor i paritet med våra konkurrenter i framför allt EU. Kommer ni i ihåg vad sade i regeringsförklaringen? Han sade att tillväxten inte kommer av sig själv utan påverkas av skatter, villkor och regler. Tror regeringen på vad man själv säger? På förmögenhetsskatten går staten back med massor av miljarder när företag och kapital flyr landet. Ändå låter regeringen skatten vara kvar. Med 3:12-reglerna stryper staten stora intäkter i utbyte mot mindre intäkter. Ändå får reglerna vara kvar med små justeringar som vi beslutade om. Arvs- och gåvoskatten dränerar bolag på kapital och hindrar tillväxt. Även här stryper regeringen stora intäkter i utbyte mot mindre intäkter. Ändå får skatten vara kvar. Bolagsskatten gör däremot ingen skada, men den vill regeringen sänka. Man kan undra om det är som bestämmer på . Man skulle kunna tro det utifrån alla tokigheter som får bestå. När regeringen träffade näringslivet för ett tillväxtsamtal anade man att regeringen inte riktigt förstod att enklare regler, lägre skatter och rimligare villkor kan få några positiva tillväxteffekter som mer än väl finansierar sig själva. Annars skulle man inte behöva kräva av näringslivet att andra avgifter och skatter måste få höjas för att finansiera sänkning och justering av befintliga skatter och regler. Mer tydligt kan inte regeringens oförmåga att inse realiteten demonstreras. Regeringen försöker vilseleda svenska folket genom att ta fram rapporter som ska visa på att allt är bra vad gäller företagsklimatet i . I Näringsklimatet i , som och tagit fram, har man gjort en undersökning av enbart fyra av de största företagens situation, och den visar att har ett bra företagsklimat. Var det någon som blev förvånad? Man har alltså inte intresserat sig för de övriga företagen där av svenskarna arbetar. Det är just på dessa små och medelstora företag som problemen finns, men det vill tydligen inte regeringen se. En annan rapport som regeringen tagit fram, Benchmarking av näringspolitiken 2003 i ett internationellt perspektiv, är också en skönmålning av svensk näringslivspolitik. Rent vilseledande fakta presenteras för att ge sken av att är bättre än det i verkligheten är. Verkligheten visar att näringsklimatet i skapar nyföretagaraktiviteter som placerar på tredje plats nedifrån bland vad gäller andel människor som är involverade i ett nystartat företag. Ett annat allvarligt hot mot vår välfärd är att 180 000 företag står inför ägarskifte eller nedläggning när fyrtiotalisterna bland företagarna nu börjar gå i pension. Man uppskattar att 45 000 av dessa kommer att läggas ned direkt utifrån en undersökning som företagarna har gjort. Till detta kommer att lika många kommer att läggas ned för att man inte har råd med ägarskifte. 90 000 av de 180 000 företagen försvinner alltså . Ingenting har regeringen gjort för att undvika den här katastrofala utvecklingen. Det är kombinationen arvs- och gåvoskatter och 3:12-reglerna som orsakar att av dessa fyrtiotalistföretag kommer att försvinna. Kommer att bara titta på och fortsätta att tycka att svenska företagare bara gnäller? Jag varnar näringsministern, för det gnället kommer snart att övergå i ett dödsskrik, inte bara från 90 000 företagare utan från många hundra tusen som förlorar jobben i samband med dessa företags död. Det är en olycka för att vi just nu har en så handlingsförlamad regering. 139 (): Först vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 2. uttalade majoriteten i den här kammaren att regelförenklingsarbetet måste påskyndas. Bland annat krävde en genomgång av hela regelverket som berör företagande under den nuvarande mandatperioden med ambitionen att effektivare kunna minska det byråkratiska krångel som företagare möter ett krångel som är både dyrt och ibland blir ett oöverstigligt hinder för tillväxt och utveckling. Tyvärr tror jag inte att våra småföretagare ännu har märkt särskilt mycket av det här riksdagsbeslutet. Även om en del åtgärder har vidtagits som framgår av betänkandet, och det är bra upplever småföretagarna fortfarande regelbördan som lika tung som . En orsak till att så lite konkret händer är nog att entusiasmen för att ta itu med det här arbetet verkar vara ganska begränsad i . Det behövs konkreta åtgärder. Det räcker inte med utredningar, konsekvensanalyser och seminarier. Förenklingar av befintliga regler är den stora utmaningen, som det mycket riktigt står i betänkandet. Att hanteringen av regelverk och blanketter är tidskrävande och dyr är det ingen tvekan om. Kostnaderna är störst för de minsta företagen och beräknas uppgå till per anställd. Totalt beräknas företagens kostnader för att administrera lagar, regler och föreskrifter uppgå till en väldigt stor summa. Samhällsekonomiskt är kostnaderna förmodligen ännu mycket större, eftersom regelverket när det upplevs som krångligt och avskräckande blir ett hinder både för att befintliga företag ska utvecklas och våga nyanställa och för att potentiella entreprenörer ska våga ta steget att starta ett företag. Visst behöver vi ett tydligt regelverk, men kan byråkratin minskas och reglerna förenklas frigörs resurser som i stället kan användas för att stärka företagen och för att fler ska kunna få jobb. När regelverket växer över huvudet på entreprenörerna får det en direkt tillväxtdämpande effekt. Därför är målet, som jag tycker att vi ska sträva efter, att antalet regler och blanketter för småföretag ska minskas med minst en fjärdedel . Det borde inte vara ett oöverstigligt högt mål. De stora företagen har förhållandevis goda förutsättningar i . Men andelen företag med mer än 250 anställda utgör av samtliga företag i landet. Den stora majoriteten av företag är små och har få eller inga anställda. Det är de som framför allt sliter med byråkratin, men det är också där som växtkraften finns. Ett bra näringsklimat är av avgörande betydelse för att små företag ska kunna växa och nya ska kunna etableras. Ska vi få upp nyföretagandet i , måste det bli enklare att omsätta en affärsidé i konkret företagande. Då handlar det naturligtvis inte bara om regelverket. Det handlar också om att göra det enklare att få fram riskkapital exempelvis, och då i hela landet. Många företagare kan vittna om hur svårt det är att över huvud taget få låna pengar om man verkar i glesbygd exempelvis. Även många kvinnor och invandrare som har ambitioner att starta företag kan berätta om dessa svårigheter. Staten har naturligtvis ett väldigt stort ansvar att förändra den här situationen och se till att man får krediter och får låna pengar. Jag vill i det sammanhanget särskilt understryka vikten av att de lokala kreditgarantiföreningar som bildas runtom i landet stöttas och ges stöd för att utvecklas. De kan bli ett väldigt viktigt redskap framöver. I finns fler manliga företagare än kvinnliga företagare. Det innebär att det finns en stor outnyttjad entreprenörspotential. Jag tror inte att kvinnor skulle vara mindre företagsamma än män om de fick samma och någorlunda rimliga förutsättningar. Näringslivet självt har självfallet ett stort ansvar för att öka ansträngningarna för att åstadkomma en bättre jämställdhet inom företagarvärlden. Men det är också viktigt med riktade insatser. Därför vill vi från sida i vår motion satsa extra på affärsrådgivning och resurscentrum för kvinnor som driver eller vill starta företag. Målsättningen bör vara att åtminstone av landets nystartade företag drivs av kvinnor. Även bland de nya svenskarna, invandrarna, finns det problem. Här startas, glädjande nog, många företag. av samtliga företag som startas i har invandrade personer som entreprenörer. Men invandrarföretagare möter inte sällan extra stora problem när de vill starta eller expandera, inte minst när de vill låna pengar. Det behövs alltså särskilda satsningar också för att ge de nya svenskarna bättre möjligheter att arbeta på samma villkor som de infödda. Alltför länge har småföretagare diskriminerats när det gäller trygghetssystemen. Lagstiftningen verkar ibland bygga på uppfattningen att företagare inte blir sjuka och inte blir föräldrar. Men sådan är ju inte verkligheten som tur är. Det är därför hög tid att inleda ett arbete med att ge företagare likvärdiga regler i socialförsäkringarna i förhållande till anställda. Företagandet är av avgörande betydelse för att hela ska leva och utvecklas. Förutom själva företagsklimatet är en väl fungerande infrastruktur i form av vägar, järnvägar, flyg och bredband av stor och avgörande betydelse. Det handlar också om att förbättra samverkan mellan högskola, näringsliv och omgivande samhälle. Det gäller att stimulera innovationer och ta vara på och kommersialisera de uppfinningar och upptäckter som görs på ett bättre sätt än . Staten har ett ansvar för hela , hela landet. Tyvärr kan vi konstatera att olika statliga organ drar sig tillbaka från delar av landet. Sektorstänkande och koncentration är oroväckande stora inslag i den utveckling vi ser. Det här påverkar naturligtvis också företagsklimatet runtom i landet. Ett konkret, om än litet, exempel på vad denna utveckling kan innebära är att nu meddelat att man kommer att lägga ned tullstationen i i norra . Det är för övrigt en fråga som vi har diskuterat tidigare i den här kammaren. Från sida har man sagt att nedläggningen inte ska drabba de många småföretag som arbetar på båda sidor av gränsen i . Men man har inte talat om hur detta ska ske. Därför är oron väldigt stor just nu för att den här avvecklingen kommer att innebära att dessa företag som jobbar i en gemensam bygd, det är bara det att det går en riksgräns där ska tvingas till och . Det är en omväg . Då vet vi att det här arbetet inte kan fortsätta. Man måste tala om i förväg vad man ska ersätta någonting man lägger ned med och inte bara lägga ned och säga: Vi hoppas att vi löser det här . Fler företagare och fler företag runtom i hela är en förutsättning för att vi ska kunna bygga vidare på välfärden och utveckla välfärdssamhället. Utan ett gott företagsklimat kan inte denna förutsättning uppfyllas. Så varför inte sätta i gång att genomföra en sådan politik nu? 140 ():