prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — För att kunna angripa frå-gan om hur människorna ska kunna ta makten överdet egna livet har de politiska partierna ett stort an-svar, som jag tycker att vi inte har tagit på oss.Vi har ett politiskt utanförskap i . Vi harvarit utomordentligt dåliga på att få in människor medutländsk bakgrund, och speciellt de som står utanför, ivåra politiska strukturer: att ge dem makt, också poli-tiskt, att ge dem redskap och att låta dem växa in i detpolitiska system vi har i . Om detta har ingensagt någonting, och det är typiskt. Vi ser många felhär och var, men inte det som vi kan göra direkt häroch : visa att vi är beredda att öppna våra politiskastrukturer för fler människor som kommer utifrån.I våra förorter är det ofta så att det kommer män-niskor som bestämmer över andras liv utifrån. Debestämmer över skolan, politiken och mycket annat.Jag har vänner i som beskriver det som ettslags liten kolonialarmé som kommer kl. 8 tillGårdsten, till eller vartsomhelst, och gårkl. Och mellan kl. 8 och kl. 4 berättar man: Så ärdet i , så funkar det, det här ska vi göra för er.Så länge det är så kommer det inte att hända någon-ting, oavsett vad vi pratar om.Här finns en klar diskriminering, en situation somvi måste angripa. Inom leder jag ett arbetesom handlar just om detta: om att så att säga öppnamaktens portar för människor som står utanför. Vibörjade , före nästa val. Vivill arbeta mycket långsiktigt och mycket systema-tiskt.Jag skulle verkligen vilja se alla partier satsa pådet här. Den dagen vi har många lokala ledare somvet vad de pratar om, som av egen erfarenhet kandiskutera de här frågorna: Den dagen har vi tagit ettstort steg framåt!Anf. 162 () re-plik:Herr talman! Mycket av den analys som MauricioRojas gör håller jag med om. Jag tror det behövs flerpolitiker med utländsk bakgrund, både här och lokalt,som kan ta makten över sina och sina grannars liv.Jag tycker att det är bra att har många medutländsk bakgrund i till exempel.Visst ska makten ligga hos människorna. Visstska människorna stå på egna ben. Där är vi helt över-ens. Men vad betyder det, , i praktiskpolitik? Vad är era förslag? Att anställningstrygghe-ten ska uppluckras, att vi gör det lättare att sparkamänniskor: ökar det makten för människorna? Enligtert förslag vill ni kunna dra in bidraget för dem somavbryter sin sfi. Ökar det makten för de människorsom avbryter sfi:n, ibland för att de är missnöjda? Härkrävs en kraftig omfördelning av resurser, av makt,men också av ekonomi.Varför har varit emot stor-stadssatsningen? Många av de positiva utvecklings-projekt som faktiskt inneburit att människor har fåttmakten över sina egna liv har kommit ur storstads-satsningen.Anf. 163 () replik:Herr talman! Det är lite synd: När man försökerdiskutera idéer får man tillbaka hela retoriken omvarför det och det, som egentligen har ett enda syfte:att inte diskutera det som den andra har sagt.Jag ska vara väldigt konkret, . Det är ett mycketsegregerat område, där det kommunala monopoletöver bostäderna och lokalerna, i samarbete medmånga andra monopol, har gjort att människorna tillexempel inte kan starta egna affärer. De vill inte hadet stora kommunala huset där de gamla ska förvarasoch inte kunna prata sitt eget språk. De vill själva tamakten över detta, och kanske skapa många nya al-ternativ. För det behöver vi en politik som ger männi-skorna både valfrihet och möjlighet att sätta i gångmed vad de vill göra.Varför måste vi ha monopol där det privata ochdet offentliga samverkar så att människor ärdömda att få någonting men inte kunna välja vad defår, att få vår solidaritet men inte själva kunna skapadet liv de vill? Det är det som borde vara vårt storaproblem, och om det kunde vi samtala i stället för attkasta klyschor på varandra.Anf. 164 () re-plik:Herr talman! Låt oss samtala! Jag tycker att det ärtråkigt, det du beskriver om . Men jag harmassor av exempel där privata fastighetsägare höjthyrorna oskäligt just för att få bort de småföretagaresom öppnat sina affärer. Där kan du som folkpartistfaktiskt hjälpa mig att se till att man inte oskäligthöjer hyrorna.Faktum är att det finns en politisk skillnad mellandig och mig. Jag är vänster, och du är höger. Jag troratt makten och de ekonomiska resurserna måste om-fördelas.Vi kan stå här och babbla hur länge som helst,men så länge du inte svarar på om det är den enskildeinvandraren som tjänar på att vi luckrar upp anställ-ningstryggheten, om det är så att minskade resursertill miljonprogramsområdena skulle vara bra, som nistår för, eller att man ska dra in bidragen för dem somavbryter sfi så är du inte ärlig. Låt oss föra ett samtal.Jag är beredd.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det vore roligt att föra ett samtal,men du verkar inte veta vad ett samtal är, ,om du tror att det här är ett samtal. Vi liberaler äremot alla monopol, offentliga och privata. Maktkon-centration är ett problem oavsett om det handlar omstat, kommun eller . Vi måste angripa det.Det hindrar vanliga människor från att ta makten översitt eget liv. Omfördelning är mycket viktigt. Vi libe-raler vill ha omfördelning, men inte den omfördelningsom i stället för att ge människor makt ger dem färdi-ga lösningar som du som politiker ska bestämma.Den socialistiska omfördelningen vill jag inte ha. Jagvill omfördela möjligheter, livschanser och makt. Duvill fördela färdiga saker så du kan bestämma vilkenskola eller omsorg människor ska få. Det vill inte jag.Jag vill inte bestämma över detta. Det är människornapå ort och plats som ska bestämma vad de vill ha.Jag är säker på att det finns andra än liberaler somär intresserade av en sådan politik. Vi kan samlamoderater till miljöpartister, och kanske några väns-terpartister som kommer ihåg vad vänstern var engång, kanske till och med någon socialdemokrat somkommer ihåg vad folkrörelserna var, inte statensrörelse utan folkets rörelse. Det måste vi få tillbaka.Det är bara så segregationen och utanförskapet kanbrytas. Gå tillbaka till källorna för socialdemokratin,! Det skulle du må mycket bättre av i ställetför att försvara det som finns i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa utrikeshandelspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU5Vissa utrikeshandelspolitiska frågor.Anf. 166 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 1, som jag också kommer att begärarösträkning på. Vi moderater står givetvis bakom deandra reservationer i betänkandet som vi är delaktigai, men för att vinna tid nöjer jag mig med att yrkabifall till den första.Herr talman! Man kan konstatera att vi har en rättstor samstämmighet i utrikeshandelspolitiska frågor inäringsutskottet. Det finns dock nyansskillnader påen del områden. Vad gäller WTO-frågor finns detanledning att hysa förhoppningar om resultat från dennya förhandlingsomgången när det gäller handelslibe-raliseringar för varor och förbättrade regler förvärldshandeln, även om vissa förseningar kan inträf-fa.Enligt vår mening är det positivt att det blivit enökad uppmärksamhet på problem. Vi villstarkt framhålla det angelägna i att får ettbättre tillträde till EU:s och andra i-länders markna-der för u-landsprodukter som till exempel jordbruks-varor och teko.Det kan konstateras att världen har behov av ettstarkt WTO för att världshandeln ska fungera på etteffektivt sätt. Det nuvarande WTO-systemet måsteförbättras för att den önskade utvecklingen ska kom-ma till stånd. Bland annat är det centralt att tvistlös-ningsmekanismen stärks på ett sådant sätt att tvisternakan avgöras på ett rättvist och regelbaserat sätt så atthandelskrig kan undvikas. Vidare bör det vara ett målatt långdragna rättsliga processer undviks. De minstutvecklade ländernas tillgång till tvistlösningen måstesärskilt uppmärksammas. I den översyn som görsav tvistlösningssystemet anser vi att möjligheten tillhårdare sanktionsåtgärder mot länder som inte efter-kommer tvistlösningspanelens beslut bör undersökas.En inriktning på ökad öppenhet inom WTO ärmycket angelägen för att förhandlingarna ska löpamer friktionsfritt. måste det finnas respektför att enskilda länder i vissa fall inte vill röja sinaförhandlingspositioner. En ökad transparens är viktigockså i syfte att bekämpa korruption. Eftersom kor-ruption hindrar såväl det internationella som det in-hemska handelsutbytet är det en central uppgift atteliminera korruptionen. Enligt vår uppfattning börfrågan om sambandet mellan handel och investeringartas upp möjligt.Ett ambitiöst resultat av de förestående förhand-lingarna behövs för att förbättra förutsättningarna förhållbar tillväxt i världsekonomin. Det gäller också attförbättra fattiga länders möjligheter till en positivutveckling. Alla kommer att vinna på detta.Herr talman! Vad det gäller vissa EU-frågor bördet vara ett mål att avskaffa alla tullar till i-länderna.Trots de insatser som gjorts på detta område anser viatt ytterligare ansträngningar borde ha lagts ned på attfå till stånd mer långtgående liberaliseringar inomjordbruks- och tekoområdena.Inom EU bör ett målmedvetet arbete påbörjas föratt ta fram en plan för successiv total avveckling avjordbruksskyddet. bör med stor kraft driva atti-länderna avskaffar samtliga exportstöd på jord-bruksområdet. Inte minst inom EU är det väsentligtatt förespråkar en linje som innebär ytterliga-re avregleringar, vilket kommer att gynna såväl ut-vecklingsländernas export till den europeiska mark-naden som konsumenterna i . Arbetet på attutvidga och avreglera den inre marknaden måsteaccelerera i syfte att bygga ett ekonomiskt uthålligtoch välmående samhälle.Herr talman! Avslutningsvis vill jag framhålla attdet är positivt att utskottet enhälligt konstaterar i sittyttrande att det är fullständigt ologiskt att snusförsälj-ning är förbjuden i övriga EU. Ett förbud mot försälj-ning av snus över gränserna inom unionen är inteförenligt med principen om den fria rörligheten avvaror. pågår en prövning av snusex-port i . Vi förutsätter att rege-ring i sitt yttrande till kraftfullt argu-menterar mot snushandelsförbudet och även i övrigtverkar för att EU:s illa underbyggda förbud skynd-samt avskaffas. Utskottet har förhoppningen att do-men i kommer att gå till mö-tes.Anf. 167 ():Herr talman! Det är inte ofta som utrikeshandels-politiska frågor diskuteras i denna kammare. Närriksdagen 1994 fattade beslut om svenskt medlem-skap i WTO begärde bara tre ledamöter ordet. Underde som gått har handelsavtalen intediskuterats i , med undantag för ett semina-rium initierat av Miljöpartiet.Inför detta betänkande har endast 24 motioner läm-nats in. Antingen är dessa frågor inte viktiga i detsvenska politiska livet eller också saknar vi kunska-per och insyn i de förhandlingar som pågår inomWTO.Avsaknad av insyn och bristen på kunskaper omde avtal som gäller eller förhandlas om har gjort attden debatt som ändå finns domineras av AT-TAC och andra vänsterrörelser. För mig som liberalär det ofattbart att ansvaret för information till all-mänheten om WTO och konsekvensanalysen av demultilaterala handelsavtalen helt och hållet överläm-nats åt ATTAC. Det är som att överlåta kon-sekvensanalysen av den svenska flykting- och integ-rationspolitiken åt Sverigedemokraterna.Världen behöver mer, inte mindre, frihandel. I dagråder en växande insikt om att fortsatt globaliseringoch ökad frihandel kommer att vara avgörande förvälståndsutvecklingen i de flesta länder i världen. Omtillväxten i ska kunna öka och om männi-skorna där ska kunna ta sig ur den fattigdom de leveri är interna reformer och framför allt ökade han-delsmöjligheter helt avgörande.Frihandel har varit en avgörande faktor för densvenska välståndsutvecklingen sedan 1870-talet.Hade inte haft möjligheter att handla medomvärlden under vår industrialiseringsprocess hade viinte uppnått det välstånd vi nu har.Herr talman! Vid i hösten 2001deklarerades det att EU ska fasa ut exportstö-det för jordbruksprodukter. Målsättningen är att libe-ralisera världshandeln . Överenskommel-sen har dock ännu inte gett några konkreta resultat.För att kommande runda verkligen ska bli en ut-vecklingsrunda och därmed komma världens fattigaländer till del krävs dock mer av den rika delen avvärlden än vad som deklarerades vid iDoha. För de flesta är jordbruks- och textil-produkter den absolut viktigaste källan till inkomst.Det är också inom dessa områden som ärkonkurrenskraftiga gentemot i-världens producenter.Så länge som hindras att komma in på deeuropeiska och amerikanska marknaderna kommerdet att vara svårt, för att inte säga omöjligt, för dematt komma ur fattigdomen.Trots de senaste årens positiva utveckling på flerahåll i världen ser vi flera bekymmersamma inslag iden internationella utvecklingen. leverhundratals miljoner människor i akut fattigdom medoacceptabla levnadsvillkor. Situationen i flera av defattigaste länderna i har försämrats, blandannat beroende på den omfattande utbredningen avhiv och aids samt oviljan i i-länderna att produceravaccin till ett rimligt pris.Ingenting tyder dock på att de fattiga skulle hahaft en bättre situation om deras hemländers utrikes-handel varit mindre. En genomgång av dessa länderger snarare bilden att det är brist på demokrati, bristpå ekonomiska reformer och marknadsekonomi, bristpå inhemsk prioritering av sociala reformer, brist påfungerande rättsväsende och brist på utbildning somgör att de sitter fast i ofrihet och fattigdom. Globalise-ring i meningen frihandel är således en avgörande delför att uppnå utveckling.En ny frihandelsrunda måste leda till att EU av-skaffar kvoterna inom textilområdet. Arbetet för attvärldens textil- och konfektionshandel ska bli frimåste påskyndas. En avreglering av EU:s jordbruks-marknad måste påbörjas. Skyddstullar måsteslopas, exportörer från fattiga länder måste ges frittmarknadstillträde och jordbrukssubventionerna måsteminskas med åtminstone 70 %.Ett annat viktigt område är antidumpningsregler-na. Dessa används i praktiken ofta som handelshin-der. bör i förhandlingarna eftersträva att möj-ligheterna att åberopa antidumpningsklausuler be-gränsas. Internationell handel, miljö och arbetsvillkorär ett mycket kontroversiellt område. Många u-länderfruktar att de krav på förbättrade arbetsvillkor somställs av i-länder i själva verket är en form av protek-tionism.Herr talman! Stark kritik riktas mot WTO av glo-baliseringsmotståndare. Delar av kritiken är befogad.Vi inom anser att man bör se över ochförbättra . Jag vill särskilt påtalavikten av att frågan om regelförenkling när det gällerhandelsprocedurerna drivs framåt. Behovet av över-syn gäller också frågor om hur WTO ska bistå ut-vecklingsländer som har problem med att uppfyllaWTO-reglerna. Inte minst viktigt är det att förbättratvistlösningsmekanismen, som uppvisat påtagligasvagheter under det så kallade banankriget.Det nuvarande regelsystemet ger upphov till ris-ker för ökad protektionism på grund av att länderensidigt vidtar straffåtgärder. Reglerna måste därförskärpas så att långdragna processer förhindras i fram-tiden. Viktigast är att vara uppmärksam på den ojäm-vikt som råder mellan oss i den rika delen av världenoch utvecklingsländer. Vi får inte falla in i kören avatt alla länder bestämmer själva. Så är det inte ochkommer heller inte att bli så länge världen ser ut somden gör.Den sociala agendan med förbättring av miljö ocharbetsvillkor blir ett allt viktigare område att diskute-ra framöver. Att många av utvecklingsländerna ännuinte har hunnit med att anpassa sin produktion enligtUruguayrundans krav får inte innebära att dessa kravinte uppfylls.Barnarbete, till exempel, är något som till slutmåste förkastas av alla. Det var dock inte länge sedansom också vi i hade precis samma inställningtill barn och barnarbete. Barn var då i mångt ochmycket en försörjningsbörda, och så fort de blevgamla nog att axla ansvaret bidrog de till familjensförsörjning.Vår väg till välstånd har möjliggjort en ompröv-ning av barnens ställning och status. är detotänkbart att vi skulle tillåta barnarbete i egentligmening. Vår förhoppning är att utvecklingsländernaska ha möjlighet att vandra samma väg. En ensidigbojkott av de länder där det förekommer barnarbete ärdärför fel metod. En allmän välståndsökning kandäremot ge dessa länder de ekonomiska förutsätt-ningarna till förändring. ska det opinions-bildande arbetet här hemma och internationellt fort-sätta med ihållande styrka. I alla sammanhang måstemänniskovärdet försvaras och ges vårt stöd. Menkampen måste föras med såväl hjärta som hjärna.FN:s Global Compact och riktlinjer förmultinationella företag är av stor vikt i arbetet för attkomma till rätta med globaliseringens utmaningar.Min och förhoppning är att alltfler före-tag ska ansluta sig till Global Compact och utarbetaegna planer för att uppfylla de uppsatta målen. Kon-sumenterna har också ett ansvar att granska företagenoch genom sina inköp styra företagen i önskad rikt-ning. Regeringen bör utöka sitt samarbetemed näringslivet för att uppmana och stödja företageni att utarbeta etiska uppförandekoder samt säkerställaen god kontroll av efterlevnaden.Herr talman! Målen för WTO-avtalen är att höjalevnadsstandarden i medlemsländerna, säkerställa fullsysselsättning, öka realinkomster och efterfrågansamt öka produktionen och handeln. Ska detta blimöjligt måste även fortsättningsvis deltaaktivt i arbetet med att förbättra det multilateralahandelssystemet och stärka förtroendet fördetta hos såväl handelspartner som allmänheten.Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2.Anf. 168 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillendast reservation 1, av tidsskäl, men vi står natur-ligtvis också bakom våra tre övriga reservationer ibetänkandet.Efter se-dan lever vi i när fruktan för terrorism har blivitmycket påtaglig. Denna rädsla har drivit fram ett krigi som fortfarande pågår delvis, och justnu pågår ett nytt krig i . Vi kristdemokrater ochmånga med oss fruktar att en ytterligare upptrappningav våld, terrorism och krig nu kan komma.Det är självklart att alla civiliserade länder tar av-stånd från terrorism. Men man löser sällan detta pro-blem med våld. Den som försöker släcka eld med eldblir ofta själv aska - det är ett visdomsord som en delregeringschefer borde fundera på i dessa dagar.Vad som är viktigt att konstatera är att terrorismeninte existerar i ett politiskt vakuum. Som politikermåste vi komma åt terrorismens grogrund. Jag tror atten del av terrorismen har sin grogrund i fattigdom,orättvisor, förödmjukelser, förtryck och brist på de-mokrati - en livssituation som många människor upplever i stora delar av världen.Just nu har vi att behandla ett betänkande somhandlar om utrikeshandel. Vi kristdemokrater tror atten ökad frihandel länder emellan kan leda till ökadvälfärd och minskade klyftor mellan rika och fattigaoch därmed minska de missförhållanden som blandannat är grogrund till terrorism och krig.Handel som verktyg för fred var den grundläg-gande idén när bildades ,den som sedan utvecklades till EU. EU:s grundarehade upplevt två världskrig med emellan.Man hade upplevt fascism, nazism och kommunism.Detta projekt för fred och utjämning av levnadsvill-kor och levnadsstandard grannländer emellan blevlyckosamt. EU fungerar fortfarande , ochdet utvecklas år för år.På samma sätt kan vi över hela världen skapa stör-re sammanhållning och därmed förutsättningar förmindre konflikter om vi finge en fri fungerandevärldshandel med gemensamma spelregler.Världshandeln är dock än så länge inte fri och pålika villkor för alla länder. Många fattiga länder harfått det bättre , men de allra fattigasteländerna har tyvärr fått det sämre. Regelverket förWTO har delvis utformats utifrån vissa rika ländersstarka politiska intressen och, än värre, utifrån multi-nationella storföretags intressen. I det kraftfältet harfortfarande de allra fattigaste länderna haft svårt att ialla lägen kunna hävda sina intressen.Samtidigt som många av de fattigaste ländernafrån 1990-talets början har börjat öppna sina markna-der för import från de rika länderna har och EUbland annat blockerat en fri import från många fattigaländer. EU subventionerar jordbruksproduktersom gör att EU tar marknadsandelar på ett oetiskt sättpå bekostnad.Vi kristdemokrater vill försöka lösa frågorna omvärldshandeln framför allt utifrån de fattiga ländernasperspektiv.Det är glädjande att konstatera att näringsutskotteti stort sett är överens om de problem som finns ochhur världshandeln bör utvecklas för att skapa en rätt-visare värld. Ett enigt utskott föreslår nu också riks-dagen att ge regeringen i uppdrag att, via , utreda WTO-systemets konsekvenserför . Med detta material kan vi sedan ytter-ligare påverka WTO att bli en bättre fungerande or-ganisation.Herr talman! Jag vill lyfta fram några frågor somvi kristdemokrater tycker är extra mycket värda attbelysa.När det gäller frihandel är det positivt att EU, påsvenskt initiativ, jobbar med att ta fram en funktionsom Ombudsman för u-landsexportörer, en personsom ska hjälpa fattiga länder att verkligen ta sig ige-nom all byråkrati som det innebär att få exportorder iett i-land.Beträffande WTO-frågor vill jag säga att vi i vårmotion speciellt pekar på att tvistlösningssystemetinom WTO måste moderniseras och stärkas. En per-manent tvistlösningspanel skulle, enligt vår mening,stärka panelens auktoritet. De allra fattigaste ländernahar i liten utsträckning fått hjälp av tvistlös-ningspanelen. Det här måste ses över. Det är framförallt för de fattiga ländernas skull panelen ska arbeta.Ett enigt utskott anser också att en större öppenhetmåste uppnås i WTO-arbetet. Dessutom anser vi iutskottet att denna öppenhet bör kunna främjas blandannat genom en bättre dialog med det civila samhäl-lets företrädare inför WTO-förhandlingarna. Detstämmer bra med motion underden här avdelningen.Värt att notera är att utskottet har visat vägen tillden här öppenheten genom att inför behandlingen avdet här betänkandet bjuda in Forum Syd, Diakoniaoch ATTAC-rörelsen till dialog med oss. Mer tid böravsättas för denna dialog i fortsättningen. vet jagdessutom att är inbjuden till konferen-sen Fokus på världshandeln . Det ären konferens med ett tjugotal folkrörelser som äraktiva i just WTO-frågorna. Vi förutsätter att hantackar ja och då medverkar till en ytterligare näradialog med de här folkrörelserna. Det skulle minskamisstänksamheten mot WTO-förhandlingarna ochsäkert reda ut en del missförstånd som finns i relatio-nen mellan folkrörelser och politiker.Det kan vara värt att påtala att många medborgaresäkerligen upplever att vårt debatterande och för-handlande enbart resulterar i ord och åter ord. RättvisHandel, som gynnar producenter i , ser påmånga håll ut att vara långt borta.När kommer den fattige kaffebonden i attfå en levnadsstandard så att han och hans fru och fembarn får råd att äta sig mätta ? Medan KraftFoods, som äger , och , som äger Zoe-gas, med flera multinationella kaffebolag får störreoch större vinstmarginaler på kaffe har kaffeböndernade halverat sin förtjänst på kaffe.Utskottet säger att Rättvis Handel är viktig. Mansyftar till att främja sådana handelsrelationer medproducenter i fattiga länder som förbättrarderas arbetsförhållanden. Rättvis Handel resulterar isjysta löner, bra arbetsmiljö och rätt att organisera sigfackligt.Men här kan vi som konsumenter påskynda ut-vecklingen mot mer rättvis handel i världen genom attbörja handla rättvisemärkta livsmedel i butikerna. Detfinns redan rättvisemärkt kaffe, te, kakao, bananer,chokladkakor med mera. Ditt val i butiken gör skill-nad. Om du väljer det rättvisemärkta kaffet får dukanske betala en tia mer per halvkilo, men då harkaffebonden också fått cirka en tia mer betalt, ochplötsligt börjar han ta sig ur fattigdom och förnedring.Ditt val som konsument gör skillnad och förändrarlevnadsvillkoren för folk i . Många miljo-ner producenter i Syd har redan fått uppleva den härstandardförbättringen.