prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — Det är också hos dessa vi har den storanarkotikaproblematiken.Det är då vi kristdemokrater tycker att det faktisktskulle kunna vara gångbart med en glasruta för attkunna hjälpa de intagna att komma bort från narkoti-kamissbruket och därmed också från den kriminellaväg de vandrar på.Yilmaz pratar då om humanpolitik - man skakunna krama om varandra. Men risken finns ju attnarkotikamissbruket för en mamma eller en pappaleder till att mamman eller pappan aldrig någonsinkommer att kunna krama om sitt lilla barn mer. Förmig är humanpolitik att se till att rehabilitera de in-tagna bort ifrån den kriminella banan men också bortifrån missbruket. För att människor ska kunna sättas imotivationsprogram måste de ju vara fria från narko-tikan, annars är det ett meningslöst arbete.Jag frågar än en gång: Är bereddatt strida för att vi inte ska behöva vänta tills den härutredningen är klar utan omgående kan se till attkriminalvården får de nödvändiga resurserna för attakut avhjälpa den situation vi har ?Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag tycker att de insatser som är pågång är tillräckliga. jobbar utredningenparallellt för att effektivisera och åstadkomma nyaåtgärder.Vad gäller återfall håller jag med om, och det sadejag också i mitt anförande, att återfall måste förebyg-gas. Återfallstalet ska inte bli så högt. Även om det ärbäst i världen är jag inte nöjd. Det ska bli ännu bättre.Det ska helst inte vara något återfall alls, men manmåste också vara lite realist och inse att det kanskeinte är så lätt.Återigen: Humanpolitik är jätteviktigt. Dessamänniskor ska komma ut . Om de inte enskan träffa sina närmaste blir det en tickande bomb närde sedan kommer ut. Vad händer då? Då har manbara skjutit fram frågan och får problemet när dekommer ut.Vad gäller glasrutan anser jag att kartläggningenfår visa bristerna. Om det visar sig att man inte kankontrollera besökarna på ett bättre sätt, om de narko-tikahundar man nu har anskaffat på flera anstalter ochalla andra åtgärder inte räcker till, då kanske man kantänka sig att ha en glasruta - kanske! Men vi får av-vakta till oktober då utredningen är klar. Då får vise om detta är ett sätt och om det behövs.Anf. 122 () replik:Fru talman! Framför mig har jag statistik som ge-neraldirektören hade med sig när han besökte utskot-tet. Denna statistik är bekymrande. Man ser att dentid som används till rehabilitering i brotts- och miss-bruksprogram har minskat medan denoutnyttjade tiden har ökat. Är nöjdmed denna utveckling? Om inte, vad tänker han göraåt den?Anf. 123 () replik:Fru talman! Nej, jag är inte nöjd med den utveck-lingen. Det ska inte vara så. Vi måste satsa på rehabi-litering och programverksamhet. Det är jätteviktigt ien kriminalvård med betoning på vård, inte fängelse.Därför är programverksamhet, motivationsarbete ochrehabiliteringsarbete jätteviktigt. Jag tror också att detstår i regleringsbrevet att man ska satsa på program-verksamhet, rehabilitering och motivationsarbete. Jagutgår från att detta ska bli effektivare och ännu bättre.Självklart ska jag också kämpa för det ska bli ännubättre.Anf. 124 () replik:Fru talman! Då ser jag fram emot att se det. Jagtycker inte att det är tillräckligt att av de intagnastid på fängelser går till brott medan den outnyttjadetiden nästan är en fjärdedel. Det är helt oacceptabelt.Att ha en fungerande rehabilitering är en nödvändig-het för att vi inte ska få återfall. Därför hoppas jag attvi verkligen kommer att få se en förbättring.Anf. 125 () replik:Fru talman! Som jag sade: Det är inte bra. Detmåste bli bättre. Sedan finns det vissa anstalter därdet fungerar bättre och vissa där det inte fungerar likabra. Men programverksamheten är jätteviktig ochmåste utvecklas, och jag kommer att göra allt i minmakt för att det ska bli bättre.Anf. 126 ():Fru talman! Jag är nyvald ledamot i justitieut-skottet, och en del saker har känts väldigt aktuella ochväldigt spännande. En av de saker som känns mycketspännande är att se alla de förändringar och allt detarbete som läggs ned när det gäller kriminalvården.Jeppe sade att det inte hände så värst myck-et. Men jag har för mig att 1974 hade vi en kriminal-vårdsreform, sedan kom ,därefter kom påföljdsreformen 1999 och just nu sitteren utredning som ska lägga fram sitt resultat den 1december 2004, vill jag minnas. Så jag tycker att dethänder väldigt mycket. Jag kan försäkra dig, ,att som nybörjare har man att göra.Det har sagts väldigt många bra saker här. Och jagtycker att alla har ett hjärta som bultar för att försökagöra någonting för människor som har kommit snett ilivet. Men det är lite grann som om vi har två olikavägar.Jag tillhör den där gruppen som inte vill sätta folki glasbur. Jag tycker att det är väldigt viktigt att manser på kriminalvården med mer individuella glasögon,så att säga. Människor har av olika skäl kommit in inarkotikamissbruk, påföljande brott och så vidare.Det finns människor som genom rent personliga tra-gedier hamnar i sådana här situationer. Jag tror alltsåatt det är väldigt viktigt att kriminalvården vid denöversyn som sker verkligen tittar närmare på attdet inte finns en lösning, utan det måste finnas väldigtmånga lösningar. Jag går inte så långt i min mångfaldatt jag vill privatisera det hela, det gör jag inte. Jagpåstår heller inte att någon har sagt det annat än i enenskild motion.Jag tror att det är väldigt viktigt vilken attityd manhar, och jag har tittat lite historiskt på hur attitydernahar varit när det har gällt människor som har förbrutitsig mot samhällets lagar och regler. I början och väl-digt långt in hade vi rent fysiska be-straffningar. Det lär knappast ha förändrat specielltmycket, utom för dem som tappade huvudet vid be-straffningen.Sedan har det funnits ett humanistiskt inriktat syn-sätt som har gått ut på att det gäller vård och att för-ändra människors beteende. tycker jag att detverkar som om vi har enats om att det inte är säkertatt det är längre straff som behövs utan det kanske ärbehandling och andra åtgärder som behövs för attåterföra människor till samhället. Jag tycker att detkänns som en viktig väg att gå.Den utredning som är tillsatt har en del upp-gifter att behandla särskilt. Den ena är just att minskaåterfallsfrekvensen. Vi har fått reda på att det är ettrelativt fåtal människor som begår det stora antaletbrott. Vi har sett statistik som har varierat. Det somjag tror är en ganska bra medelväg är att äråterfallsförbrytare. Det här är en alldeles på tok förhög siffra. Man måste alltså se på vad man kan åstad-komma. Jag tycker att det känns rasande viktigt att vigår den vägen.Jag tror inte att det handlar om mer pengar. Jagtror inte alls att det handlar om bara mer pengar ochmer pengar. Jag tror att det handlar om att kunnautnyttja de resurser man har på ett helt annat sätt. Dethandlar inte om längre fängelsestraff eller mer inlås-ning. Just brottsförebyggande åtgärder och den verk-samhet som ska förhindra återfall kan dock behövamer resurser. Då måste vi finna vägar för att hittadem. Det kan handla om omfördelningar.Vi har dessutom en del tekniska förändringar isamhället som har betytt mycket. Den elektroniskaövervakningen har gjort en hel del.Överbeläggningen på våra fångvårdsanstalter ochhäkten, ja, det kan finnas behov av tillfälliga ochsnabba lösningar. Men ska vårt arbete varainställt på att de anstalter som vi har ska räcka.Vi har ett annat problem dock, och det är den im-porterade brottsligheten. Vi får en ökande brottslighetsom inte beror på dåligt rättsväsende inom Sverigeutan helt enkelt beror på att många människor harfunnit det lämpligt att förflytta sig till vårt land därföratt det är lätt att begå brott här, och här finns detdessutom saker att stjäla. Vi är ett rikt land. Det lock-ar många fattiga. Därför kommer en hel del österifrånoch hit. Den saken tror jag att vi också behöver tittapå närmare.Jag har i övrigt inget yrkande utan ville bara pådet här sättet deklarera en liten allmän grundsyn påhur vi ser på kriminalvården.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )14 § Processrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU7Processrättsliga frågor.Anf. 127 ():Fru talman! Effekten och funktionaliteten av vårträttsväsende beror av några omständigheter, inteminst vilka medel vi skjuter till men också vilka reg-ler vi har för processen och för de straffprocessuellatvångsmedlen. Detta blir en funktion som leder till ettresultat. Vi kan mäta det och se om vi ärnöjda med den effekt vi når.Jag tycker att det finns en hel del brister i effekti-viteten. Man måste se över hur vi balanserar rättssä-kerhet och effektivitet å ena sidan för att nå en brarättstrygghet å den andra. Om man bara betonar rätts-säkerheten får man en dålig effektivitet, rättstrygg-heten blir sämre och många människor kommer attfortsätta att bli brottsoffer, ofta på mycket brutala sätt.I detta betänkande har därför några re-servationer där vi säger att vi tror att man måste seöver vilka regler vi har för processen, vilka reglerpolis, åklagare och domstolar får använda i kampenmot brotten. Svaret kan ju inte alltid vara att skjutatill mer pengar. Vi har ju pratat en del om det i dag.Jag tycker att det ligger stora poäng i just detta.Vi ser hur svårt det blir med balansen.Just nu pågår en debatt, som man kan läsa om i medi-erna, om vaktbolagen som jagar snattare eftersompolisen har tvingats ge upp detta. Man kanske priori-terar annat ibland, till exempel våld mot kvinnor ellerhandel med barn och kvinnor, som vi pratade omtidigare. Det är mycket bra. Men effekten blir att småbutiksägare, för den delen också några stora, lämnashelt vind för våg i kampen mot de människor somavser att stjäla där.Det leder till frågeställningen: mycket får envakt följa efter en person för att se vad som händernär snatteri övergår i häleri? Var går den gränsen?Vilka regler ska gälla? Här finns det en gråzon som vimåste ta upp i utskottet, men kanske inte just nu.Jag vill trycka på en reservation särskilt. Det ärreservation 12, som jag också för delgärna yrkar bifall till. Vi står bakom samtliga vårareservationer som vanligt, men för att vinna tid yrkarjag enbart bifall till reservation nr 12 men också tillreservation nr 9.Det handlar om rumsavlyssning. Det kallas jubuggning. Man har väl aldrig någonsin skådat enmajoritetstext som har varit så mycket goddag-yx-skaft. Vad tycker Socialdemokraterna i fråga omrumsavlyssning? Vad har man för åsikt i den frågasom handlar om att kunna intensifiera kampen motden riktigt grova, inte sällan gränsöverskridande, intesällan väl organiserade brutala brottslighet som skör-dar människooffer ? Det handlar om narko-tika, det handlar om mord, det handlar om avanceradestölder och det handlar om handel med kvinnor ochbarn.Polisen i har vi i nyligenträffat. De skakar på huvudet åt vad vi i gör -åt att vi inte tar till oss denna möjlighet att komma åtden här brottsligheten med ett så effektivt processu-ellt tvångsmedel. Det är absolut inte okomplicerat.Alla sådana här hemliga avlyssningar väcker ju enmängd olika frågor från rättsäkerhetsgarantisynpunkt.Därför säger vi att man ska ha ett offentligt om-bud. Det har vi länge sagt, och det gäller all avlyss-ning. Det ska nu komma. Det är glädjande att det,även om det tar , till slut kanske kommernågonting från Justitiedepartementet.Hur ska man då se till att underrätta personer somvarit utsatta för avlyssning - det vill säga hanteringenav den överskottsinformation om saker som kan varakänsliga? Detta är rättssäkerhetsåtgärder för att på etteffektivt sätt komma åt sådant här. Det finns ett gans-ka bra mätbart resultat. Socialdemokraterna i Dan-mark, som väl just nu har några kolleger här i kam-maren, har skrivit till regeringen och sagt: Ni måstehjälpa oss därför att danska grovt kriminella flyttartill för att fortsätta med sin brottsligaverksamhet - inte sällan direkt in i menbortom lagens långa danska arm. Säkert begås ett ochannat brott i , så av den anledningen bör vinog vara ganska bekymrade.Justitieministern svarar på en fråga: Ja, men vi harju det nordiska samarbetet och samarbetet med Euro-pol och Eurojust, och det är så bra.Ja, men det är inte tillräckligt. Danskarna flyttar juhit. Nog för att liberalerna är för arbets-kraftsinvandring men just mc-gängen behöver intevara de som vi först ska rekrytera. Så är det dock iSocialdemokraternas . Det tycker jag ärmycket allvarligt.Därför hoppas jag att vi från Socialdemo-kraternas företrädare här får höra vad som är stånd-punkten. Tror och vill man sätta till någonting vadgäller effektivare arbetsredskap för svensk polis, medrättssäkerhetsgaranti, för att bekämpa denna brutalabrottslighet som skördar människooffer ivårt land?Fru talman! Jag anlägger gärna också andra syn-punkter och tänker faktiskt visa lite civil olydnad här.Nyligen var vi i utskottet i för att lära ossen hel del om det arbete som pågår inom EU. Det ärmycket som händer där. Vi ser nu hur den tredjepelaren sannerligen i en rasande fart - vi vet interiktigt den ståndpunkt men kan-ske kan några socialdemokrater här i kammaren i dagge en förklaring - förs över till gemenskapsrätten,med effekter för straff- och processrätt.För en månad sedan kom det en grönbok frånkommissionen som handlar om rättssäkerhetsgaranti-er för misstänkta och tilltalade i brottmål i EU. Det ären skrift på drygt 50 sidor där man efter en noggrannborrning i materian går igenom hur det är i samtligaländer. Man talar om att vi måste jobba med de härfrågorna, för snart är det kanske 25 medlemsländer iEU. Vi ska ha regler om ömsesidigt erkännande, såatt man kan utlämna kriminella som begått brott i ettannat land till det landet. Effekten av detta oroarsjälvklart en del. Men då är det viktigt att vi debatte-rar en sådan här grönbok i kammaren. Med nuvaran-de struktur i finns dock ingen sådan möj-lighet, så jag måste rikta en vädjan till er. Det handlardå om att bara några kan lyfta frågan och hänga på endebatt där. Detta är viktigt.Vi håller oss ju med en som jag per-sonligen tycker omgående ska läggas ned. Vi tror attnågra experter på några EU-frågor ska sitta och pratadär om tredje pelarens viktiga uppgifter som berör ossoch vårt budskap om brottsbekämpningen. och för in de frågorna i justitieutskottet!Men i väntan på det måste vi prata om grönboken ochom vad den innehåller. Det handlar ju om rättshjälpoch bevisvärderingsfrågor. Det handlar om frågor omborgen, som är främmande i svenskt rättssystem. Vadkommer det att få för påverkan? Detta är väldigtviktigt och det händer . Vi måste ta en debatt.Jag har personligen varit i kontakt med talmanneni för att ta upp frågan. Jag känner migmaktlös. Vi i liberalerna är oroade över attvi inte tar tag i de här viktiga frågorna. EU-nämndenhinner ju inte med att borra i alla viktiga frågor, utandet handlar mest om att se till att statsråden är någor-lunda förankrade i kammaren och inte åker i väg ochskriver under vilka rambeslut som helst utan att vetaatt det finns ett stöd i denna kammare - något somvarit aktuellt under de senaste åren.Tack så mycket för att jag fick hålla det här anfö-randet. Jag ser fram emot att några av mina kollegerkan beröra detta med hur vi ska debattera EU-frågorna i utskottet. Rättssäkerheten och grönbokenhör hemma på området processuella regler.Anf. 128 (m):Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 3. Naturligtvis står vi moderater bakomövriga reservationer men vi försöker minska påtidsåtgången här i kammaren.I betänkandet behandlas många betydelsefullafrågor. Alla ryms inte i ett enda anförande. JohanPehrson har tagit upp ett område som inte alls ingår,nämligen EU-arbetet när det gäller lag- och rättsfrå-gor. Utvecklingen i det avseendet går oerhört snabbt.Vad gäller de synpunkter som förtfram vill jag gärna säga att det är just utskottets ord-förande som har i uppgift att tillsammans med presi-diet se till att vi får de principiella debatter som behö-ver föras på det här området. Det gäller ju väldigtseriösa frågor.Jag uppskattar att vi i justitieutskottet ändå har ettintensivt arbete med EU-frågorna i form av denkommitté som kontinuerligt träffas. Dessutom borrarvi ganska djupt i de här frågorna. Men jag tror attkammaren i gemen skulle ha nytta av att känna tilllite mer om hur mycket som är på gång när det gällerrättsfrågorna inom EU-arbetet. Jag ser fram emot attvi får några debatter om de här frågorna, som - det ärmin bestämda uppfattning - inte är enkla.Det finns tre frågor i betänkandet som jag gärnavill beröra.Den första frågan gäller offentlighet i domstol.Enligt regeringsformen ska domstolsförhandlingarvara offentliga. Detta är en viktig utgångspunkt. Jagtror att vi allihop är överens om att detta är rätt. Sedanfinns det bestämmelser som medger att man kan haundantag. Det gäller då vissa typer av sexualbrott ochförhandlingar som gäller mycket unga.Nu hävdas det från rätt många håll att det blir alltvanligare att stänga förhandlingarna, att inte tillåtaoffentlighet. Detta är en väldigt oroväckande utveck-ling eftersom det går stick i stäv med en av grund-principerna för hur vi tycker att man ska arbeta. Där-för tycker vi moderater och även en del andra att detär viktigt att utreda om det är som det sägs, att det harblivit vanligare, och vad det i så fall beror på, så att vikan hantera det.Mycket märkligt tycker jag, som också är ny ijustitieutskottet, att det är att majoriteten inte anser ska ta reda på hur det förhåller sig. Man är inteens bekymrad utan rycker bara på axlarna trots att detstår i betänkandet att inte ens har kollpå hur ofta valet blir att inte ha öppna förhandlingareller hur ofta det beslutas om yppandeförbud och endel annat. Jag tycker att det är en väldigt slarvig in-ställning till en av grundprinciperna. Detta är vi be-kymrade över.Den andra frågan där jag tycker att det finns enpoäng - också här förvånar det mig att utskottsmajo-riteten är så ointresserad - rör brottsoffrens ställning.Häromsistens hade vi en utfrågning om bemötan-det av brottsoffer och om deras ställning. Det var enmycket bra utfrågning. Men vi moderater har en delsynpunkter där vi inte tycker att det är tillräck-ligt bra och där vi driver på. Detta finns med i betän-kandet. En sak är att vi tycker att målsäganden ocksåinför domstol ska få ge sin berättelse om hur brottethar påverkat honom eller henne. Detta är viktigt frånmånga aspekter. Det är viktigt därför att det är ettslags upprättelse att faktiskt få berätta om konsekven-serna men också därför att det handlar om vilkentilltro som allmänheten får till rättssystemet. Det härär en liten men oerhört betydelsefull sak för berörda.Ett annat exempel - också detta finns med i en re-servation - är att vi tycker att det är dags att ge när-stående rätt till målsägandebiträde. Vi tycker att manmåste vidga möjligheten att få det stöd och den hjälpsom behövs också när det inte är brottsoffret självtsom står i fokus. Senast kom med ett förslag som ligger i linje medvad vi försöker driva. Inte heller här finns det någotintresse från majoriteten.Jag har svårt att se vad det är för principiellt tvek-samt i att se en närstående som brottsoffer. När någondrabbas av ett grovt brott drabbas ofta, som vi vet,hela familjen på olika sätt. Det anses ju inte varaprincipiellt konstigt att driva frågan om att barn i enfamilj där kvinnan misshandlas ska ses som ett offertrots att man kanske inte nödvändigtvis direkt har gettsig på barnet.Men det är inte så långt ifrån det som drabbarmånga andra som utsätts för brott. Så den här princi-pen är jag lite funderande över. Jag skulle gärna viljase att Socialdemokraterna utvecklade varför dettaskulle vara så fel. Jag förstår om resurserna inte räck-er till. Jag vet att man inte alltid får målsägandebiträ-de , men man skyller på en princip här, och detär det jag inte riktigt har förstått.Den punkt jag vill ta upp är väldigt viktig, och fören gångs skull är vi beredda att säga ja till en enskildmotion. De betänkanden som vi har diskuterat i dagbehandlar ju motioner från den allmänna motionsti-den. Lite slarvigt brukar det talas om motionsslakt.Det är väldigt sällan som motioner får något gehör,man avslår dem i dussintal vid votering. Men vi vill ialla fall biträda en enskild motion av ,som handlar om medlemskap i till motionen är den att det finnsutbildningar där man försöker kombinera den utbild-ning som behövs för att bli advokat med andra äm-nen, ekonomi och annat. Men då fungerar det inte närman vill bli medlem i Advokatsam-fundet, för då räcker den utbildningen inte till. Detinnebär att advokatbyråerna som behöver den härkompetensen, som har en liten annan profil, ändåanställer dessa. Men man kan ändå inte bli delägare ien advokatbyrå, det finns en massa krångel kringdetta.Redan i dag accepterar vi utländsk utbildning förmedlemskap i , och då ställs intede krav som ställs på svenska utbildningar. Såvitt vikan bedöma hänger inte vårt regelverk riktigt med. Påalla andra områden utvecklas det alternativutbild-ningar. Då är det lite påvert när man majoriteten sä-ger: Vi vill inte sänka kompetensen på advokater.Nej, vem vill det? Det är inte det vi är ute efter. Men ivår värld är det möjligt att det finns mer än en vägsom kan ge relevant kompetens.Vi tycker att regeringen skulle se över detta så inte behandlar svenska utbildningar sämre änutbildningar från annat håll. Tvärtom vill vi väl attsvenska universitet ska kunna konkurrera och erbjudabra utbildningar, och det ska kunna finnas olika vägarockså till detta viktiga yrke, denna viktiga titel. Dethandlar inte om att vilja sänka ambitionerna. Man kanväl se om reglerna på nåt sätt behöver justeras, menhär säger man nej.Det är en lite tråkig inställning till motionen, menjag är ändå lite stolt och glad över att det finns enenskild motion som är så väl genomarbetad och därdet ändå redovisas ett gott skäl att titta över det hela.Jag tror, precis som var inne på, att detfinns anledning att fundera över effektivisering ochmodernisering ur olika vinklingar när det gäller pro-cesser och verksamheter på det här området. Att fun-dera över om det finns anledning att moderniseranågra regler för krav på utbildning är ett litet, menändå viktigt, exempel. Här tycks det som om cemen-ten sitter väldigt hårt hos majoriteten.Jag har redan yrkat bifall till reservation 3, ochmed det tänkte jag tacka för mig.Anf. 129 ():Fru talman! Ärade ledamöter, framför allt de när-varande men också alla som sitter i sina rum ochföljer denna spännande debatt. Lite vid sidan om villjag understryka att jag inte tycker att man ska sänkakompetensen hos advokater.Det framgår av justitieutskottets betänkande attutskottet avstyrker samtliga motioner. Då undrarman: Är alla motioner så fullständigt korkade och såutan vishet eller något positivt? Ligger all vishet hosmajoriteten i utskottet eller hos regeringen? Det fårmig att tänka på Axel som för sin omgivning, framför allt deyngre, sade ungefär så här: Min son, om du visstemed hur ringa grad av vishet världen styres!Det gäller kanske fortfarande, om man vägrar attlyssna till vad som sägs i de mycket begåvade motio-ner som har lagts fram. Därför, fru talman, yrkar jagbifall till reservation 2 punkt 2 och reservation 12punkt 14. Jag står naturligtvis bakom alla andra avvåra reservationer.Reservation 2 berör rätten till domstolsprövning,en viktig sak. Det framgår bland annat av en artikel iEuropakonventionen att man, vid en prövning av enpersons civila rättigheter och skyldigheter eller närdet gäller en anklagelse mot honom eller henne förbott, är berättigad att få en rättvis och offentlig för-handling inom skälig tid och inför en oavhängig ochopartisk domstol som upprättats enligt lag. Vad inne-bär detta? Jo, det innebär att rätten till domstolspröv-ning är en given förutsättning för existensen av enrättsstat, det är ett fundament.Under väldigt lång tid har vi i haft rättenatt få vår sak prövad i två instanser. Men under senaretid har denna urgamla rätt, om jag uttrycker mig så,inskränkts i vissa delar.