prot · GQ0943 · 2003-01-21 00:00:00 — Detta med att det inte finns behörig-het fick vi höra när ÖCB skulle flytta ut delar av sinverksamhet till . Men sedan var det roligt attse att det var så många kompetenta människor somskickade in platsansökningar.Det finns alltså många kompetenta människorsom gärna vill bo i en lugn och trygg miljö. Det ärtrots allt en betydligt tryggare miljö i än iStockholm.Att man skulle kunna få en högre ersättning viddistansutbildning låter ju väldigt intressant. Vi i Cen-terpartiet har jobbat för lägre avgifter om man läserpå distans.Jag hoppas att det som statsrådet säger om infra-strukturen är sant. fick vi en hel delinformation om satsningar från och om hurBanverket ser på Ådalsbanan.Jag hoppas att det hinner blåsa positivare vindarinnan nästa höst.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att vi alla tre har samma sto-ra intresse av att göra vad vi kan för att stötta utveck-lingen i . Jag kommer att fortsätta dialogenmed representanter från , och vi träffadessenast och diskuterade möjligheter och ge-mensamma frågor.En viktig samtalspartner för kommun -precis som för många andra kommuner - är de tvådelegationer som vi tillsatte efter den regionalpolitis-ka propositionen. Det var både en delegation förinlandet och en delegation för delar av ochBergslagen. Dessa delegationer har erfarenheter frånomställningsarbete och med att jobba med omvärlds-analyser för att se vad som behöver stärkas. De harockså ett viktigt arbete att göra i Sollefteå.Som jag sade tidigare är jag ödmjuk inför de åta-ganden som vi har gjort och mån om att vi ska levaupp till dem. är jag också optimistisk. När vihar haft uppföljande diskussioner med dem som harvarit med i detta arbete och gjort åtaganden - såsomtill exempel Apoteksbolaget - har de sagt att det harvarit trögt i starten och att det inte har gått så fort somman hade planerat, men att man kommer att växa.Jag har också insikt i det arbete som Visit Swedengör när det gäller turistverksamhet. Inom Visit Swe-den har man nya idéer om hur man kan jobba långtutanför gränser med paketresor och med attmarknadsföra vårt land på ett annat sätt. Det finnsalltså möjligheter.Det är viktigt att vi ger och andra kom-muner chansen att förverkliga sina idéer och att till-växtarbetet på länsnivå tas på allvar. Det är ocksåviktigt att man kan förfoga över mera pengar. Detta ärett lärande arbetssätt. Det är lättare att vända sig tillriksdag och regering, men har vi försökt att vändapå processen genom att fördela mer pengar på länsni-vå än vad vi någonsin har gjort. Jag är övertygad omatt det är rätt. Det är på lokal och regional nivå somde bästa idéerna finns.Sedan har vi också förtydligat vårt ansvar för attmyndigheter lokaliseras över hela landet. Att omlo-kalisera en befintlig myndighet är ohyggligt svårt,men man måste ändå göra det ibland, speciellt närarbetet omstruktureras. Även om myndigheten harvarit belägen i en storstad berörs enskilda personer avbesluten. Men det är ingen tvekan om att vi måste bliännu bättre på att sprida nya myndigheter som skastartas över landet för att visa att staten är en synligaktör och för att visa att det är möjligt att bedrivaolika former av statliga verksamheter ute i landet ochframför allt för att bredda den lokala och regionalaarbetsmarknaden och komplettera det näringsliv somsedan tidigare finns på orten.Anf. 64 ():Herr talman! Ministern tog upp detta med hur ettomställningsarbete går till, att det ska göras om-världsanalyser och att det är ett lärande arbete somska göras . Men sollefteåborna och företagarnai hatar ordet omvärldsanalys. De tycker attdet är förskräckligt. Det gick så himla fort att göra enomvärldsanalys i samband med att man lade nedförsvaret och därmed en massa arbeten. Sollefteåbor-na sade då att det inte skulle fungera när det försvannen massa militärer. Det tar väldigt att byggaupp en ny marknad igen. Det är svårt att förstå om-världsanalyser eftersom man inte ser resultatet avdem. Man ser inte när det hela blir klart.Sedan har man problemet med ungdomarna. Omdet finns för få ungdomar får gymnasieskolan ingetunderlag för att kunna erbjuda alla program. Sollefteåligger ju långt från och , men dåflyttar familjerna dit om ungdomar inte har tillgångtill en fullvärdig gymnasieskola. Det får inte ta förlång tid. Det kan inte ta en halv generation innan manser att samhället har stabiliserat sig.Jag är glad över att ministern är optimistisk. Jaghar väldigt stort förtroende för när detgäller regionalpolitiska frågor. Men det skulle varabra om man presenterade ett slags plan där man visarpå för kommunen, befolkningen och framför allt förföretagen hur man tror att utvecklingen blir framöverför de jobb som staten kan styra över.Det är jättesvårt att omlokalisera, men vem harsagt att saker ska vara lätta? Man får göra det på långsikt, till exempel . När försäkringskas-sans utlandsavdelning flyttade till fick manmånga kompetenta sökande till de jobben.Jag hoppas på en bra framtid och att vi jobbar vi-dare med det här.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2002/03:69 omkommunernas försörjning och självbestämman-deAnf. 65 Statsrådet ():Herr talman! har frågat finansmi-nistern om vad han avser att göra för att återge själv-bestämmandet till kommunerna och vad han avser attgöra för att bredda de skattebaser som kommunernaär beroende av.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska besvara interpellationen.Kommuner och landsting äger redan en långtgå-ende rätt till självbestämmande. Den kommunalasjälvstyrelsen är inskriven i regeringsformen. Det-samma gäller den kommunala beskattningsrätten.Samtidigt har staten det övergripande ansvaret förden ekonomiska politiken och välfärden. Statligabeslut måste givetvis beakta den kommunala självsty-relsen och beskattningsrätten.Att öka det kommunala skatteunderlaget är av av-görande betydelse för att åstadkomma goda förutsätt-ningar för kommuner och landsting att klara av sinaåtaganden. Det som betyder mest för det kommunalaskatteunderlagets, och därmed skatteintäkternas,utveckling är sysselsättningen. Full sysselsättning ärregeringens övergripande mål. Målet att halvera denöppna arbetslösheten till nåddes i slutet av 2000.Nu står regeringens sysselsättningsmål i fokus. År2004 ska av befolkningen mellan 20 och 64 årvara sysselsatta.De svenska kommunernas självbestämmande kanäven beskrivas i ett internationellt perspektiv. SomLars själv konstaterar svarar skatteintäk-terna för av de totala kommunala intäkter-na. Det är internationellt sett en mycket hög andel. Imånga västeuropeiska länder utgör de kommunalaskatteintäkterna betydligt mindre än hälften av detotala kommunala intäkterna. I stället svarar statsbi-drag för merparten av intäkterna.Av betydelse i detta sammanhang är även i vilkenutsträckning kommunerna kan påverka sina skattein-täkter. Den kommunala beskattningsrätten innebärinte att varje kommun helt obunden kan bestämmaskatteuttagets storlek. Internationella jämförelser avOECD visar dock att de svenska kommunerna även idetta avseende åtnjuter en jämförelsevis hög grad avsjälvständighet.Låt mig slutligen konstatera att den andel av dekommunala intäkterna som utgörs av skatteintäkterkommer att ytterligare öka något till följd av reforme-ringen av pensionssystemet samt vissa andra beslutsom påverkar det kommunala skatteunderlaget. Detfinns därför ingen anledning att vidta åtgärder i syfteytterligare att öka denna andel.Anf. 66 ():Herr talman! Först får jag tacka för svaret. Jagnoterar att det finns en samsyn mellan kommunmi-nistern och mig om vikten av skattekraft i kommun-sektorn. Vad som oroar mig är att många kommunerinte får ekonomin att svara mot balanskravet ochgrundläggande kommunala skyldigheter.I den senaste rapporten från framförs farhågor om stora underskottde kommande åren. Flera skäl anförs, bland annatunderfinansiering av statliga pålagor och ökade vård-behov. Genom tidigare beslutade ekonomiska ned-dragningar som drabbat kommunsektorn är nettotill-skottet mycket litet, trots alla etiketterade regerings-satsningar. Man ger alltså med en hand och tar meden annan hand.Det som jag vill fokusera på i denna interpellationär dock de mer principiella möjligheterna för kom-muner att förverkliga det kommunala självstyret.Hela den demokratiska tanken med fullmäktigeval tillkommuner och landsting bygger på att medborgarnautser företrädare som har möjlighet att påverka ochutforma den egna kommunen eller . Ju merekonomiskt beroende kommuner och landsting blir avstatliga stöd, desto mindre blir utrymmet för egenpåverkan. Ska grundtanken kunna förverkligas är detav stor betydelse att skatteunderlaget är tillräckligt föratt uppfylla de krav som ställs. Det bästa, och jag villsäga enda, sättet att skapa ett större skatteunderlag äratt företagandet ökar och utvecklas och att kommu-nerna ges ökat handlingsutrymme för att aktivt kunnabidra till ett ökat företagande.Det är nyttigt att påminna sig om att det ekono-miska utrymmet för ökade skatteintäkter till bättrevård, skola och omsorg i grunden genereras utanförden offentliga sektorn. Vill vi ha en bättre skola, enbättre vård och bättre kvalitet i omsorgerna ska vivärna företagsamheten och entreprenörsandan. Dåtillskapas fler arbetstillfällen både i den privata och iden offentliga sektorn. Det är här som jag ser med oropå regeringens, som jag tycker, passivitet när detgäller att vidta nödvändiga åtgärder och förändringar,särskilt för småföretagen. Snarare hotas dessa ju avnya pålagor genom exempelvis nya förslag till ut-vidgning av sjukförsäkringen.Sveriges kommuner ska inte göras mer beroendeav så kallade Wernerssonpengar eller Perssonpengareller rentav Lövdénpengar, utan de bör själva ha enstabil ekonomi.Det går inte att blunda för att vi förr eller senarestår inför en lågkonjunktur. Det förstärker ytterligarebehoven av snara strukturförbättringar för företageninnan vi går in i en lågkonjunktur. För Sverigeskommuner vore det bra om ministern, förutom detordinarie arbetet, också ville verka pådrivande i när-ingslivsfrågor inom Regeringskansliet.Anf. 67 ():Herr talman! Jag får väl först säga dito med hän-visning till övriga tidigare talare i debatten. Jag harbett att få ordet i den här debatten också för att jagtyckte att det var ett intressant svar som fick. Jag tycker att det nästan intressantaste ur deenskilda skattebetalarnas synvinkel är den liknelsesom gör, att den skattechock som hardrabbat väldigt många människor detta år, särskilt istorstäderna, motsvarar en sänkning av barnbidragetpå . Det är något atttänka på i dessa dagar.Men jag ska börja med någonting helt annat.Egentligen är ju alltid strävan viktig, åt vilket hållman går. Det är inte alltid viktigast hur långa stegman tar, utan i vilken riktning man tar dem. På denpunkten måste jag säga att jag är bekymrad över denslentrianmässighet som präglar statsrådet svar tillLars , nämligen att ingenting ska göras.Jag tror att man även i socialdemokratiskt styrakommuner är väldigt angelägen om att öka den egnafriheten genom att ha mera inkomster från de egnaskattebetalarna än genom att få bidrag från olika håll,särskilt från staten.När Socialdemokraterna 1991 i Kommunförbun-det godtog påsprincipen, som kom att omsättas kring1995 om jag inte missminner mig, var det inte bara enekonomisk reform utan också ett stärkande av dendemokratiska självstyrelsen i kommunerna. Proble-met, herr statsråd, som har inträffat är att påsprin-cipen har kommit att urholkas och att väldigt mångakommuner har blivit mer och mer beroende av riktadebidrag. Jag tror inte alls att detta har varit en strävanfrån Socialdemokraterna. Jag tror att det bara harblivit så. Det finns ju en motsättning - och den tyd-liggörs i en studie som revisorer för när-varande gör - i att staten har ett behov av att styra ochse kommunerna som verkställare av statliga beslut,medan kommunerna vill ha så stor frihet som möjligt.Det är inte bra att kommunerna har blivit så väldigtberoende av fler riktade bidrag, framför allt inte är väldigt framgångsrik på att skicka välmotive-rade bidragsansökningar till regeringen.Det som är min huvudkritik mot statsrådet nu äratt stegen riktas åt fel håll. Det är inte längden påstegen som är det viktigaste. Vi behöver återgå tillden grundtanke som präglade påsprincipen, för detskulle öka den kommunala friheten. Och detta är enfrihet som kommunalpolitiker i alla kommuner strä-var efter, oavsett om de är borgerliga eller inte. Detkan jag säga, för jag är en riktig skattehöjare. Jag hari den kommun som jag har varit verksam i höjt skat-ten . Det har inte varit roligt.Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Det var många frågeställningar omalltifrån småföretagarpolitik till bred tillväxtpolitik.Jag ska inte beröra dessa frågor utan koncentrera migfrämst på det som interpellationen tar upp.Låt mig börja med att säga till attjag instämmer i att det alldeles avgörande för denkommunala självstyrelsen är de ekonomiska förut-sättningarna. Det finns ju inget kommunalt självbe-stämmande och ingen självstyrelse att talaom, om det inte finns ekonomiska förutsättningar atthantera de uppgifter man är ålagd.Det här går att belysa väldigt tydligt med utveck-lingen . Under de svåra åren på 90-taletminskade resurserna till kommunsektorn. De minska-de ganska påtagligt . Det gjorde attkommunerna satt väldigt trångt till och hade svårig-heter att uppfylla sina grundläggande åtaganden.När det sedan vände - jag ska inte ta åt mig äranför att den socialdemokratiska regeringen bedrev enframgångsrik politik, och vi behöver inte tjafsa omdet - fick också kommunerna ett större ekonomisktspelrum. fram till och med 2001ökade den kommunala volymen väldigt kraftigt. 1998ökade den , 1999 , 2000 med2,och 2001 . Konsumtionen i kom-munsektorn 2001 översteg den som var före krisen1990.Det här belyser att ekonomin är alldeles avgöran-de för att det ska finnas ett reellt innehåll för kommu-nalpolitiker och kommunmedborgare att ha självbe-stämmande över och för att de ska kunna råda översin verksamhet i kommunerna.Men det finns en annan nyckelfråga som jag hop-pas att vi under det här året ändå ska kunna kommafram till en relativt bred konsensus kring, och det ärutjämningssystemet. Det är också en nyckelfråga föratt alla kommuner och landsting i det här landet skaha ungefär samma reella förutsättningar att klara sinaåtaganden och därmed ha ett reellt innehåll i detkommunala självstyret. Det pågår en utredning kringdetta som ska vara klar . Jag hoppasatt vi uppnår en ganska hygglig och bred majoritet förden kommande reformeringen av utjämningssyste-met. Också ur kommunernas självbestämmandesyn-punkt och för det reella innehållet i den kommunalasjälvstyrelsen har det en central roll.Sedan till detta med generella statsbidrag och spe-cialdestinerade statsbidrag. Ja, för att knyta an direkttill interpellationen är det faktiskt så att vi under desenaste åren har breddat det kommunala skatteunder-laget med reduceringen för egenavgifterna, med pen-sionssystemet och med en del andra reformer. Vi harväxlat till kommunalt skatteunderlag, 18 miljarderkronor, och dragit ned statsbidragen med motsvaran-de nivå. Det har inte betytt något reellt för kommu-nerna i kronor och ören, så att säga. Man har byttgenerella statsbidrag mot ökat skatteunderlag. Menman har blivit mindre beroende av de generella stats-bidragen.Sedan kan vi alltid diskutera de särskilda sats-ningar som är gjorda med specialdestinerade statsbi-drag. Min principiella utgångspunkt är att merpartenska vara generella statsbidrag. Men jag tror att samt-liga partier i den här från tid till annan harinsett betydelsen av att göra riktade satsningar. Dettycker jag att man kan göra föratt sedan växla över till att låta pengarna ingå i den såkallade påsen.Jag är en varm anhängare av kommunalt självsty-re, men jag inser också att vi ibland på det nationellaplanet behöver göra en kraftsamling inom vissa sek-torer för att vi tycker, ur ett nationellt perspektiv, attverksamheten behöver förbättras.Anf. 69 ():Herr talman! Jag vill också gratulera talmannentill sin nya situation. Den kanske har blivit bättre ,det vet jag inte.Det är väl också så att det är lite svårt att jämföramellan länder. har en unik situa-tion, som jag tycker att vi ska värna om. Vi har kom-muner som är starka, och vi har detta lagstadgat. Detär inte alla som har det så. Därför blir en jämförelsemed skatteintäkter mellan andra länders kommunerinte riktigt möjlig.Sedan tror jag också att politiker har ett behov avatt klargöra sambandet mellan den kommunala skat-tekraften och välfärden. Det tycker jag att man kanrikta kritik mot alla för. Vi lyckas inte förklara detta.Det är dock skattekraften, det var därför jag tog uppdet, som bär kommunens ekonomi. Det är det viktiga,så att man inte ska ropa på regering, riksdag ochannat när man ska klara sin egen ekonomi utan har de rätta förutsättningarna. Här kan man heltklart göra mycket inom arbetsmarknadsområdet,näringslivsområdet och så vidare.När vi talar om utjämningssystemet är det ju så attdet finns olika tankegångar. Frågan är huruvida manska skicka det mellan kommunerna eller om man skaha något statligt system för att på så vis fördela ut det.Det är ju en grundlagsdiskussion.Det som är viktigt, vill jag också påpeka, är att detmåste vara angeläget för kommunpolitikerna att kun-na utveckla kommunerna. Lyckas man bra med före-tagsamheten ska man inte så att säga skinnas på dendelen så att man inte finner motivation till att gå vida-re. Då blir det ingen morot längre. Där har vi systemsom tyvärr ibland, har jag en känsla av, urholkar närman har en bra situation i kommunen.Sedan behövs det givetvis vissa åtgärder. Närstaten beslutar om något måste givetvis staten gå inoch tala om att man vill ge ett inci-tament för att starta en förbättring inom kommun-sektorn. Men då måste det finnas en finansiering. Detfinns tyvärr reformer där det nästan har varit slagsmålmellan kommunen, , och statligamyndigheter, staten, om huruvida man är finansieradeller ej. Man har redan tidigare varnat och sagt behöver mer resurser än dem man får.Jag har varit kommunpolitiker , och jag villsäga att det är en mycket konfliktartad situation attsitta och välja mellan om skolan ska få något eller omäldreomsorgen ska få något. Det är mycket jobbigt,kan jag säga. Då har utjämningssystemet ändrats tregånger . Det är inte heller långsiktigalösningar för en kommun som ska planera sin eko-nomi.Det kanske är bra att vi har en statlig ekonomisom till synes är i balans, men det är bättre om helalandets ekonomi är i balans. Det är väl eftersträvans-värt. Det är bara att jobba vidare. Sedan får vi se omvi kan hitta gemensamma lösningar.Anf. 70 ():Herr talman! Vi hörde alldeles om betydel-sen av ekonomisk tillväxt. Det var i den föregåendedebatten, som handlade om , som ju harmycket stora svårigheter. Det är naturligtvis på detsättet.Statsrådet har rätt i att sysselsättningen är oerhörtavgörande för den kommunala självstyrelsen. Det ärju ändå så här ur demokratiaspekten: Vem vill sitta ien nämnd som har som enda uppgift attminska tillgängligheten, spara och gneta, säga uppoch skära ned? Det är ett väldigt problem att få män-niskor att sitta under de betingelserna.När det gäller detta med riktade bidrag och så vi-dare kan jag erinra mig att inte ens mitt parti är heltoskyldigt. Före valet , det är det senaste jag kanminnas, förekom det också där, när det gällde krav påstatliga bidrag till skolan, ett önskemål om att manskulle rikta pengarna. Jag ställde kanske inte riktigtupp på detta i den tidning som jag då representerade,men slikt händer.Jag får ändå lov att säga att jag håller med LarsGustafsson väldigt mycket om att det nuvarandeutjämningssystemet har en del inslag som är mycketbesvärande. Vi som värnar om kostnadsutjämnings-delen i detta system, som är tvådelat - folk kan oftainte riktigt förstå att det finns en skillnad här - harproblem med att inkomstdelen ibland blir så väldigtnegativ.Vi har varit väldigt fokuserade på utflyttnings-kommuner , men jag menar, somLars är inne på, att det också måste lönasig att växa. Då är det så att det här systemet, somman kanske kan komma fram till, också borde kunnase lite mer än på att man ökar antalet arbets-platser och ökar antalet boende. Där är det problem,inte minst i de växande regionerna. Där har vi fått ettproblem som är mycket svårhanterligt för mångapolitiker alldeles oavsett vilken partifärg de har.Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det var sympatiskt attGunnar erkände att det inte bara är Socialde-mokraterna som är skyldiga till specialdestinerade,riktade bidrag från tid till annan. Jag har försökt gåigenom hur det är i , med samtliga partier,eftersom jag har haft den här debatten vid flera till-fällen. Jag konstaterar att alla partier i riksdagenibland är angelägna om att få genomslag för dennationella politiken, antigen via riktade statsbidrageller genom att reglera kommunernas skyldigheter påolika områden via lagstiftning.Varje gång vi gör detta måste vi ha klart för ossatt vi måste vara medvetna om gränserna för detkommunala självstyret och göra den noggranna av-vägningen. Det försöker jag göra, och jag tycker attalla partier ska ha ett ansvar för det.Beträffande utjämningssystemet är jag väldigtmån om en långtgående kostnadsutjämning, men jagär också mån om en långtgående inkomstutjämning.Inkomstutjämningen betyder ju oerhört mycket förmånga kommuner och landsting runtom i Sverigesom har en svagare utveckling, lägre genomsnittligskattekraft. Utan inkomstutjämningen skulle det re-ella innehållet i den kommunala självstyrelsen fak-tiskt vara ganska minimalt i många kommuner i lan-det.Eftersom kommer från Stock-holmsområdet kan jag nämna att också inom Stock-holms län betyder inkomst- och kostnadsutjämningenfantastiskt mycket. Titta på och Danderyd.Om vi inte hade haft utjämningssystemet, bägge de-larna, hade behövt ha en kommunalskatt på40 kr för att bedriva samma verksamhet som det hadeerfordrats en kommunalskatt på för i Danderyd.Utjämningssystemet är fundamentalt för att det skafinnas likvärdiga förutsättningar att klara de åtagan-den som kommuner och landsting har inom välfärdeni olika delar av landet.Jag är inte så bekymrad över detta som ibland tasupp om bristande incitament i systemen. Jag reserväldigt mycket i landet och träffar kommunalpolitikeroch jag tror inte att jag har mött en enda kommunal-politiker som inte är besjälad av att få det lokala när-ingslivet att växa - och ibland till och med försökaragga företag från andra kommuner. Det finns enväldig entusiasm och vilja till det. Sedan har det ju attgöra med de allmänna tillväxtförutsättningarna i lan-det.Finansieringsprincipen tog upp -eller han tangerade den, han nämnde den inte. Jagtycker att det är alldeles klart att lägger vi på kommu-nerna nya uppgifter från regering och riksdag ska viockså se till att vi upprätthåller en finansieringsprin-cip som gör att vi skickar med kommuner och lands-ting pengar som motsvarar de krav som uppgifternaställer. Den finansieringsprincipen slogs ju fast förlängesedan genom ett riksdagsbeslut. Det är viktigtatt vi tar denna finansieringsprincip på allvar.Sedan har jag bara en avslutande kommentar.Ibland finns det något slags förställning om att kom-munsektorn kan leva en skyddad och oberoende till-varo vid sidan av den allmänna samhällsekonomiskautvecklingen. Vi måste bli oberoende av staten, sägerman. Man kan aldrig bli oberoende i kommun- ochlandstingssektorn i förhållande till den allmänna sam-hällsekonomiska utvecklingen.Har vi en ogynnsam samhällsekonomisk utveck-ling, har vi ett moras i samhällsekonomin och kansketill och med negativ tillväxt - då drabbas ocksåkommun- och landstingssektorn. Det hänger näraihop med vartannat.Om vi lyckas bedriva en allmän ekonomisk politikoch vi har en god internationell konjunktur skapasockså förutsättningar för en god ekonomi i kommun-och landstingssektorn, och tvärtom.Anf. 72 ():Herr talman!