prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — Om man går tvärs över gatan och får sin arbetsmarknadsutbildning i den ordinarie gymnasieskolans system så kommer man in i utbildningar som fungerar och man får betyg, och då finns det pengar till exempel till att höja ersättningen till lönebidragstagarna, som har legat på en skamligt låg ersättningsnivå som har legat still i väldigt . Det är fördelningspolitik, som man höjer kvaliteten. Det är elementen i vårt arbetsmarknadsförslag plus några andra som jag inte har tid att ta upp. pratade om 3:12-reglerna. I stället för att säga 3:12 borde han säga 0,00:3:12, för det är de summor som satsas på att förändra 3:12-reglerna. De är så oerhört små mot vad som behövs. Ni lägger 180 miljoner på detta, och det gör att ni kan prata runt och brett om det här om ingen synar ert förslag och era siffror. Vi lägger 1,8 miljarder, vilket ger effekter. Ni snackar om småföretagarna. talar om att han har rest i . Men ingen av er har då vi har tagit upp diskrimineringen av småföretagare och egenföretagare i föräldraförsäkringen gjort en ansats att ändra reglerna kring den här diskrimineringen. Det visar sig också i statistiken. Det lider inte bara de och deras barn av det lider vi också av. Det är bland annat därför som antalet egenföretagare går ned och människor är oerhört skeptiska mot att starta eget företagande i när vi behöver det desperat för att klara tillväxten. Så ser politiken ut om man synar den, och det bör man göra i det här fallet. 30 () replik: Ja, det bör man göra! Det är rätt att bli synad i de här frågorna. Men här har vi gott samvete. Vi har inte gjort det vi skulle vilja göra när det gäller att se över systemen för egenföretagare i socialförsäkringen. Vi har tagit initiativ, det har vi visst gjort, men vi har inte lyckats . Vi ska fortsätta med det här. Man lyckas inte med allt på en gång. När det gäller 3:12 har vi lyckats få fram en ram på 1 miljard. Det är helt enkelt så att alldeles oavsett vilket beslut man tar så får det inte kassamässiga konsekvenser år 04. Så fungerar det ju. Det är enkel kunskap om skatteteknik. Vi är inte ens överens helt om metoden för hur den här miljarden ska läggas ut, men vi fortsätter våra diskussioner, och vi diskuterar kring BEK-modellen från sida, det vill säga modellen med beskattat eget kapital. Jag har försökt läsa hur ni ska spara . Det är ju en gigantisk summa. Det enda jag hittar är indragning av arbetsmarknadsutbildningar utan bevisad effekt, a-kassa, historisk beräkning av a-kassegrundande inkomst, ökad egenfinansiering av a-kassa samt besparing på . Det är tre rader som tar in , och det vill man att ska fatta beslut om att godkänna och sedan snabbt lägga ett regleringsbrev och föra ut dessa bestämmelser på den svenska arbetsmarknaden. Det skulle ju bli kaos i lönerörelsen om man gjorde något sådant. , berätta i denna kammare eller på något annat sätt hur tekniken skulle kunna gå ut för att slå sönder a-kassesystemen och hur det ska gå till. Det här är system där staten betalar på utgiftssidan och avgifter från a-kassorna kommer på inkomstsidan. Det går inte mot utgiftstaket. Det skulle bli totalt kaos på arbetsmarknaden om tog sådana beslut. Det skulle vara en krigsförklaring mot LO, TCO, och . 31 () replik: gav återigen här en bra bild av just hur det går till när man inte orkar läsa varandras förslag. I sitt tidigare inlägg hade han en lång litania med lösryckt kritik av att det inte stod hur saker och ting skulle gå till, men det beror ju just på att han inte orkar läsa våra partimotioner. Jag ska villigt erkänna att jag förstår att han inte orkar läsa allt. Jag har inte orkat läsa hela er budget den är ju långt över en decimeter tjock men innan man kritiserar en viss punkt kanske man ska slå upp rätt sida. Detta lämnar jag därhän. frågar vad vi ska sälja. Det står mycket tydligt i vårt budgetförslag. Vi ska först och främst sälja Vin & Sprit. Det är den största posten, och det räcker nog för att räkna hem vårt. Men det finns också andra företag, exempelvis Nordea och , som man kan sälja rakt över disk och få in pengar för. Sedan får man gå vidare försiktigt och fundera på vad man ska göra i fortsättningen. Men jag skulle vilja att talar om för denna kammare vad ni ska sälja. har ni i ert budgetalternativ, och där är det faktiskt så att inte ens om man lusläser det finstilta överallt finns det någon information om vad ni ska sälja. Så till att börja med: Upp till bevis på den punkten! Jag tänkte fråga om en helt annan sak. Han stod ju här och orerade om skatteutjämningssystemet, som vanligt illa påläst och felaktigt ute. Ni vill minska löneklyftan. Kvinnor i den offentliga sektorn tjänar minst i det här landet. man kvinnolönerna i den offentliga sektorn, vilket man har gjort i , vad händer då? Jo, då får man skicka skatten på den löneförhöjningen till andra kommuner och landsting. Det är vad som händer. Jag skulle vilja fråga : Hur i hela fridens dar ska kommuner och landsting kunna arbeta för att minska de orättvisa löneklyftorna om man, varenda gång man gör det, inte ens får behålla inkomstskatten från den löneökningen, utan den ska man skicka till andra ställen? Feminist ja, det är lätt att säga, men det är uppenbarligen mycket svårare att vara. 32 () replik: Jag kan ha fel i olika frågor. Jag kan tänka fel. Men det beror aldrig på att jag har läst på dåligt. Jag läser alltid på. Det står så här: Försäljningen bör ske successivt. Dagens konjunkturläge gör det svårt att göra en exakt prioritering av vilka företag som bör säljas först. Ni vet alltså inte. anser att följande företag bör säljas så snart respektive marknad är lämplig. När är den det? Hela det statliga innehavet i , innehavet i (Nordbanken), (bl.a. ), , , , , , SAS Gruppen, , , , m.fl. Ni säger inte vad som ska säljas, men ni vet att ni kommer att få in en summa som ger exakt i en minskad räntebetalning för det svenska folkhushållet . Men ni vet inte vilka företag, ni vet inte vilka marknader det gäller: Ni har huggit till en siffra bara rakt ut i luften, och med den finansierar ni skarpa förslag om sänkta skatter. Det är så man förstör offentliga finanser. Det är exakt så man bär sig åt. Sedan får det bli vad det blir. Det är inte bra att lägga in det på det viset. Vad gäller skatteutjämningssystemet har vi inte ett färdigt förslag. Vi har ett utredningsbetänkande som går på remiss och ska remissbehandlas. Det finns problem i skatteutjämningssystemet. Det finns de som vill ta bort det. Det kritiseras skarpast av , ett av de partier som skarpt kritiserar skatteutjämningens effekter för . Men vill detta i så fall dra undan pengar från de kommuner som får, och vad kommer då att hända? vill detta minska statsbidragen till kommunerna. Man skriver på fullt allvar i sin motion att det finns kommuner som skatteplanerar så hårt att vi tar tillbaka från dessa kommuner oklart vilka och hur det här rättsligt ska gå till. Man sitter och dömer ut kommuner. Är det som koncern som ska mista medel? Vilken kommun är det som ska drabbas av ett indrag på ? 33 () replik: säger att han inte är dåligt påläst. Då finns det ingen annan slutsats att dra än att han talar mot bättre vetande eller naggar sanningen i kanten. läser han upp något som gäller hela treårsperioden. Vi har på många andra ställen uttryckligen talat om exakt vad vi vill sälja med start , om vi hade haft den möjligheten. Jag har också sagt det muntligt här. Kan han nöja sig med det beskedet och i stället tala om vilka företag regeringen och tänker sälja? Det finns inte minsta antydan om vilka företag som budget bygger på att man ska sälja, för . Det vore klädsamt om han kunde tala om det i stället för att stå här och tala mot bättre vetande. Jag ställde frågan hur man ska kunna minska de orättvisa löneklyftorna ifall skatteutjämningssystemet helt motverkar det. Vi fick inget som helst svar på det. Det är lätt att säga att man är feminist men det är svårare att genomföra i praktiken. När det gäller skatteundandragandet, den kommunala skatteplaneringen, handlar det bland annat om . och många andra kommuner ägnar sig åt det. Det är precis vad det handlar om. säger att han har rest i . Gjorde han möjligen den iakttagelsen i att kvinnors företagande är nästan det lägsta i hela landet? har den absolut lägsta andelen privat driven vård. Som av en händelse har de nästan lägsta kvinnolönerna. Är det möjligen så att , när han var där, gjorde denna iakttagelse? I så fall, är det möjligt att också skulle kunna dra någon slutsats av det? 34 () replik: Vad vi nu har att diskutera är statlig utförsäljning när det gäller vår politik. Jag hoppas att vi ska slippa sälja för 15 miljarder. Vi har tagit upp det som en post, men det är ingen önskepost. Om det behövs för att klara de finansiella målen och sparandet har vi den optionen. har vi inte behövt utnyttja den posten. Vi har klarat de finansiella målen ändå. Det är alldeles utmärkt. Vi har säkerhetsmarginaler och inte andra osäkra finansieringar som de borgerliga partierna har. Om man för låt oss säga hade sålt Vin & Sprit hade det varit en kraftig förlust för statskassan, eftersom företaget har gett mycket bättre avkastning än den ränteeffekt man skulle ha fått vid en försäljning vid det tillfället. Värdet på företaget har stigit dramatiskt. Vi ska heller inte förskingra folkegendom och statlig egendom genom att sälja till underpriser när den förväntade framtida avkastningen är långt högre än vad en försäljning skulle ha gett. Det är svaret på den frågan. Vi har sålt några företag där vi har ansett att staten inte längre har haft intresse och vi har bedömt att det är ekonomiskt riktigt. Staten ska helt enkelt agera både som en socialt kännande ägare och som en god kapitalist. Det är ingen motsättning i ett demokratiskt ägt företag. Vad gäller skatteutjämningssystemet kan jag inte låsa fast mig för tekniska lösningar. Jag anser att grundprincipen ska vara att vi ska jämna ut. Vissa kommuner växer och har en god skattekraft. Det behöver inte alltid vara politikens förtjänst. Då ska inte de politikerna ha extra nytta av det. Naturligtvis ska det också löna sig att växa. Det nya systemet innebär en viss sådan komponent i det hela. Framför allt måste vi förstärka de statliga insatserna i systemet. Det gör vi också när vi nu lägger alla kommuner på av skattekraften. 35 (): Vi har i en diskussion kring tillväxt. Alla pratar mycket om mer tillväxt. Få pratar om vad för tillväxt, på vilket sätt och för vem hur ser tillväxten ut? Jag vill ta ett exempel, för vi behöver få perspektiv när vi diskuterar tillväxt och inte bara stirra oss blinda på att tillväxten ska öka i siffror. Dagens utsläpp från trafiken leder till en kostnad för samhället på mer än 1 miljard. Det är enbart de skador på jordbruksgrödorna som bilutsläppen leder till. Bilutsläppen leder till marknära ozon. Det skadar både jordbruk och skog. Kostnaderna för skogen är inte uppskattade. Men kostnaderna för jordbruket är . Sedan finns det också andra kostnader, för hälsan till exempel. När man diskuterar tillväxten måste man se till att tillväxten minskar miljöförstöringen och användandet av naturresurser och energi. Annars kommer vi att få mer miljöproblem, och det kostar . Det är framtida generationer som får betala för det. Det kommer att öka spänningarna i världen, också i ekonomin. Vi kommer att få välfärdsproblem om vi inte har tillväxt på ett hållbart sätt. Ett led i en hållbar tillväxt för oss är att man har en grön skatteväxling. Den gröna skatteväxlingen har blivit mytomspunnen. Det finns så många skrönor ute i samhället om effekterna av den gröna skatteväxlingen. En skröna som har tagits upp är att den skatteväxling som har skett i har varit dålig för glesbygd och för låginkomsttagare. Det är helt fel. Flera ledarskribenter i har skrivit det. Sedan har och andra debattörer sagt vad ledarskribenterna har skrivit, utan att kolla upp bakgrunden. I en bilaga till den nya har professorerna och filosofie doktor gjort en studie av miljöpolitikens kostnader. Där hävdar de att en grön skatteväxling drabbar låginkomsttagare hårdare än höginkomsttagare och att glesbygdsbor är förlorare på den gröna skatteväxlingen. Det har skrivits om detta på flera ledarsidor. Men den gröna skatteväxling som tillsammans med och Socialdemokraterna har genomfört har varit positiv för låginkomsttagarna. Låginkomsttagarna har varit vinnare på den gröna skatteväxlingen. Den har också varit positiv för glesbygdsborna. Det beror på hur vi har genomfört skatteväxlingen. Vi har höjt miljöskatter. Vi har gjort skatteväxlingen så att inkomsttagare i stort sett har kompenserats med höjda grundavdrag. Det gör att låginkomsttagare har kompenserats bättre än höginkomsttagare, om man tittar på hur många procent av inkomsten som man betalar för konsumtion av el. Här är alltså en felaktig skröna. Det är likadant när det gäller glesbygden. Det man tittade på i var om man skulle höja skatten på bensin. Då skulle det bli en försämring för glesbygdsborna. Vi har i den gröna skatteväxlingen hitintills inte höjt skatter på bensin. Vi vill göra det , men då vill vi göra det på ett sådant sätt att vi beaktar glesbygdsbornas situation. Vi har lagt fram en hel del olika förslag. När den dagen kommer och vi har bensinskattehöjningar som en del av den gröna skatteväxlingen kommer vi att se till att varken glesbygdsbor eller låginkomsttagare är förlorare. De har inte varit förlorare och kommer inte att bli det. Jag vill ändå fortsätta att prata om den gröna skatteväxlingen. Den är otroligt väsentlig för framtiden, om vi ska ha en hållbar tillväxt i samhället. Varför ska vi ha ett skattesystem som gynnar slöseri med energi och resurser när det är så dyrt att anställa människor i skolan och vården? Det är betydligt bättre om kommuner sparar pengar genom att effektivisera energiförbrukningen i sina lokaler än genom att säga upp personal. i borde hylla skatteväxlingen å sina medlemmars vägnar. Det är rimligt att de som belastar miljön mer också betalar för det. Då gynnas de som bor i lägenhet rejält. Det är mer miljövänligt att bo i lägenhet. Man kan säga att man delar med sig av värmen till sina grannar. Alla som ser globalt och långsiktigt på samhällets utveckling borde också kräva mer skatteväxling. I ett globalt perspektiv och ett rättviseperspektiv, om vi verkligen vill ta ansvar, är det helt orimligt att vi fortsätter att förbruka naturens resurser i den takt som vi gör . Om alla i världen skulle leva som vi gör skulle jorden kollapsa. Växthuseffekten kostar också människoliv. Vi vet att vi har ett mer extremt klimat på grund av växthuseffekten, och det extremare klimatet kostar människoliv även i . Men oavsett om det är i eller i som växthuseffekten kostar människoliv är det oacceptabelt. Vi kan inte med säkerhet säga att just det här extrema klimatet, den här översvämningen eller den här orkanen är en konsekvens av växthuseffekten, men vi vet att vi har ett mer extremt klimat på grund av växthuseffekten. Det är ett faktum. Det här extrema klimatet kostar också människoliv, och det kommer att bli dyrast i den fattiga delen av världen. Vi i den rika delen av världen har ett ansvar. Därför måste vi fortsätta med den gröna skatteväxlingen. är faktiskt nästan näst sämst i EU på grön skatteväxling. Vi är bra på att ha höga skatter, men vi är mycket dåliga på att ha höga skatter på resursförbrukning och miljöförstöring i ett EU-perspektiv. Totalt uppgår skatterna på arbete till av alla skatteinkomster eller av BNP, medan skatterna på miljöförstöring och förbrukning av resurser motsvarar av alla skatter eller av BNP. har skatterna på arbete tredubblats, från till av BNP, medan skatterna på energi och miljöförstöring ligger kvar på praktiskt taget oförändrad nivå. Det är därför det är så viktigt med en fortsatt grön skatteväxling. gör vi viktiga insatser för att gynna alternativa drivmedel. Till exempel har vi befriat dem från skatt. Arbetskraftsutbudet är en väldigt viktig diskussion. Många går i arbete först vid , och de flesta slutar jobba innan de är . En anledning till att många slutar jobba är att de inte orkar jobba. Här tror vi att friår och arbetstidsförkortning är viktigt för att få människor att orka jobba längre. Många människor som har gått i pension ångrar sig efter tre, fyra, och skulle vilja jobba igen efter att ha vilat lite. De behövde vila för att orka med ett arbete. Varför kan de då inte göra detta tidigare? Vi är glada att vi kommer att införa friår i hela . En annan sak som är väldigt viktig att diskutera och som väldigt få har diskuterat konkret är frågan om diskriminering på arbetsmarknaden. Om vi inte hade diskriminering av människor som är invandrare i skulle vi ha 119 400 fler människor i jobb 119 400 fler människor i jobb om vi inte hade haft någon diskriminering! Det här är en katastrof! Det är faktiskt också värre i än i många andra EU-länder. En anledning till detta är att folk tror att diskriminering är samma sak som att ha rasistiska åsikter. Nej, det är det inte. Diskriminering är inte samma sak som att ha rasistiska åsikter. Tyvärr är diskrimineringen väldigt utbredd i , även bland de politiska partierna, ja, överallt i samhället. Här måste vi ta stora krafttag. Här är vi glada över att vi har satsat på att bygga upp lokala antidiskrimineringsbyråer i hela landet liksom att vi ser till att bygga upp det nya nationella centret och ger det mer resurser. Men det viktigaste är att kommer antidiskrimineringsklausuler att krävas vid alla offentliga upphandlingar. Det här kommer att göra att företag som diskriminerar inte kommer att få delta i offentlig upphandling. Pengar är makt! Det här tror vi kan påverka företagens inställning. 36 () replik: Jag skulle vilja ta upp två saker med . Jag är den första att hålla med om att det är väldigt viktigt dels att vi går vidare med skatteväxlingstanken, dels att vi verkligen bekämpar växthuseffekten. Det finns dock ett problem med den modell som ni nu har valt. Det har ju varit olika modeller olika år. Till exempel har det här med kompetenssparande och de pengarna helt försvunnit i något svart hål, så det var ju en svartväxling och ingen grön skatteväxling. har ni valt en modell med höjda grundavdrag. Det är säkert så att låginkomsttagare i absoluta tal, så att säga, blir bra kompenserade, men däremot kommer ju barnfamiljer i kläm med er skatteväxlingsmodell. tar nu också upp att man ska bo i lägenhet i stället för i småhus. Jag tror att ni måste tänka om ordentligt om ni vill ha ett barnvänligt samhälle i det här landet, vilket vi verkligen behöver ha. Då kan man inte klämma åt barnfamiljerna ekonomiskt och säga att de inte ska bo lika bra som sina föräldrar. Min andra fråga hänger också ihop med det här. Ni i är väldigt bra på att ta upp frågan om miljöskuld, men det handlar ju också om den ekonomiska skulden för framtiden vad vi har rätt att lämna efter oss till våra barn och vad våra föräldrar har rätt att lämna efter sig till oss. Jag skulle vilja höra kommentera det faktum att ni nu vill att staten ska gå med mycket stora underskott för att sedan, med er modell, gå med rejäla överskott. Det kommer ju att innebära att ni behöver höja skatterna på arbete mycket kraftigt eller dra ned på de utgifter som gäller barnfamiljer och vanliga människor. Det står här att utgifterna för pensioner, vård och omsorg måste stiga och att inkomsterna ökar långsammare därför att andelen som arbetar kan förväntas minska. Någonstans måste ni ju inse att detta inte går ihop. Om allt färre ska försörja alltfler kan de inte dessutom betala mer och mer i skatt. Kan vi inte komma överens om att vi måste lägga om målen för budgetpolitiken så att vi får en hygglig fördelning mellan generationerna? 37 () replik: När det gäller frågan om svartväxlingen, som kallade den, var det så att första gången vi hade skatteväxling fick vi inte igenom sänkt arbetsgivaravgift som vi ville ha. Vår modell är och står det också inskrivet att detta är hur , Vänstern och Socialdemokraterna tillsammans ser det att den sektor som får en höjning också ska få en sänkning. Är det en höjning av miljöskatterna som drabbar företagen ska företagen få en sänkning, och är det en höjning som landar på hushållen ska hushållen få en skattesänkning. Det är den modell som vi ska ha framöver. Det står nu inskrivet. När vi däremot första gången ville ha en sänkning av arbetsgivaravgifterna fick vi inte igenom det. Jag kan säga att jag har stridit stenhårt innan vi första gången fick s och v att gå med på en sänkning av arbetsgivaravgiften, och det var inte lätt. har det skett två gånger. Där har det alltså skett en förändring. Vi ville inte ha kompetenssparandet. Tyvärr har den frågan gått i stå; det är jag den första att erkänna. Vi hoppas kunna lösa den . Men sedan den skatteväxlingen har skatteväxlingen varit en ren grön skatteväxling med sänkta skatter motsvarande de höjda miljöavgifterna. Det har alltså blivit bra efteråt. Sedan gällde det frågan om barnfamiljer och skatteväxling. Att låginkomsttagare inte ska drabbas tycker vi är viktigt. Att barnfamiljer inte ska drabbas tycker vi också är viktigt, men det går inte att lösa inom ramen för skatteväxlingen. Det får vi lösa inom ramen för den barnpolitik som vi har. Där har vi gjort väldigt mycket för barnfamiljerna. Vi har förlängt föräldraförsäkringen, höjt barnbidraget och gjort många viktiga insatser för barnfamiljerna. Det är inom den ramen man får se de frågorna. 38 () replik: Det var ett mycket långt och slingrigt svar som handlade om att inte ville ta ansvar för de riksdagsbeslut som hon är med och fattar och gör upp om i en gemensam koalition. Men är det så det funkar. Man kan inte stå här och försöka skylla ifrån sig med att säga: Det var inte vi som ville detta. Ni måste ta ansvar. Det är ni som är majoriteten. Det är bra att ni har kommit ett steg vidare med att det ska vara i samma sektor, men det är ju så med statistik: Står man med ena foten på spisen och den andra i kylskåpet får man ha himla långa ben. Det räcker inte för barnfamiljerna att det i genomsnitt går på ett ut. Ni förlänger föräldraförsäkringen, men man kan inte betala elräkningen med det. Man kan inte betala räkningen för oljan till sin villa. Jag kan inte förstå varför ni i inte kan stå för att man ska ha en skatteväxling där det inte är just barnen och barnfamiljerna som drabbas. Studenter i studentlägenheter fine, de kommer bättre ut. De får en positiv ekonomisk utveckling i och med att de har liten energikonsumtion och att grundavdraget får fullt genomslag fast man har mycket låg inkomst. Jag tror att ni får tänka om lite där. Det som helt och hållet lämnade därhän var den långsiktiga statsbudgetfrågan. Om de som förvärvsarbetar ska arbeta mer, konsumera mindre och betala mer skatt om tio för att vi ska kunna konsumera mer och arbeta mindre vill jag hävda att det är en ordning som faktiskt inte håller. Här tycker jag att borde vara först med att ställa upp tillsammans med för att vi inte kan lämna räkningarna efter oss till barnen, utan de generationer som finns nu måste ta ansvar för den ekonomiska politiken och inte låta någon annan städa upp efteråt. Det kommer inte att gå ihop i längden. Är det för den delen några som borde vilja det är det 40-talisterna, för när folk inte orkar ställa upp är det de som kommer att bli drabbade. 39 () replik: Det är ingen sanning att alla barnfamiljer är förlorare. Att däremot kompensera för att vissa barnfamiljer får betala mer i höjda miljöavgifter än de får i sänkt skatt är inte någonting vi kan lösa inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Det kan inget politiskt parti lösa inom ramen för den gröna skatteväxlingen. En sak som kommer att underlätta för hushållen , och det vi har önskat tidigare, är att man kommer att börja beskatta industrin i större utsträckning än den har beskattats hitintills. Då behöver man inte lägga så stor del av skatteväxlingen på hushållen. Det är någonting vi har önskat tidigare, men det har tyvärr inte varit möjligt av olika skäl. När det gäller skatteväxlingen skyller jag inte ifrån mig.