prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — De har en marknadsandel på , vilketinnebär att marknaden totalt omfattar över 100 mil-jarder enbart i banksystemet. Till detta kommer sä-kerheter för andra transaktioner.Om man räknar på förändring motsvarar detminst 50 miljarder. Detta är det stora ingrepp sompropositionen handlar om, men det nämns inte där.Det innebär att när det beslutas om ett sådant ingreppmåste man veta hur man ska täcka förändringen isäkerheter. Vem ska täcka den? Är det staten?Vi kommer snart att få ett förslag om statliga kre-ditgarantier. Det skissas på en volym om 300 miljo-ner till en kostnad av 16 miljoner. Förslaget är bra,men det är en droppe i havet när det gäller att täckaförändringarna på 50 miljarder - det som vi nu dis-kuterar. Det handlar alltså om 300 miljoner mot 50miljarder!Om reformen ska utvärderas på det fantastiska sättsom bland annat varit ute i pressenoch lovat måste det finnas personella och ekonomiskaresurser i varje län för att ta hand om det. Var finnsdessa resurser? För den genomsnittlige småföretaga-ren med en eller två anställda innebär det sannolikt attom han vill behålla sina fakturor och äga maskinpar-kerna blir han tvungen att öka den ekonomiska insat-sen med ett par . Alternativet äratt ställa borgen eller motsvarande privat säkerhet.Har företaget tio anställda blir den genomsnittligainsatsen mångfalt större. Var ska dessa pengar häm-tas? Vi rycker nu undan förutsättningarna för befint-liga företag och ger dem med förslaget kostnadsök-ningar retroaktivt.Dessutom vet de flesta små företag ute i landetinget om detta. Det vittnar också den debatt om somhar brutit ut om. Det slår rakt in iföretagens möjligheter när hälften av säkerheternaryker.De flesta små företag, åtminstone i ,har litet eget kapital och låg lönsamhet. Vill vi inte hakvar företag som inte kan ta ut en lön på mer än20 ? En del resonemang i proposi-tionen tyder faktiskt på det. och lönsammaföretag ska klara sig ändå, sägs det.Det sägs också att förmånsrättsreformen ska på-skynda regeringens analys av svårigheterna för före-tag att få lån och riskkapital. Det hoppas jag verkligenatt regeringen har sysslat med . Det har åtmin-stone varit påkallat mycket länge.Måste man radikalt försämra situationen innanman är beredd att göra något åt en situation som re-dan nu är krisartad? Dessutom vet vi att det hela snä-vas åt med direktiv från EU just nu.Anf. 235 ()replik:Fru talman! Det är besvärligt nu med kreditsitua-tionen, säger , och det blir ännuvärre. Visst är det besvärligt . Det är därför det skatillskapas ett system som förbättrar situationen.Staten har en förmånsrätt som bringar många fö-retag i konkurs. Vi tycker att den ska bort. I ställetska företagen få sitta ned med bankerna som harincitament för att hitta nya möjligheter att utvecklaföretaget.Aldrig förr har småföretags och medelstora före-tags kreditsituation följts upp i vårt samhälle såsomdet lovas i detta betänkande. Det är nu vi kommer attfokusera på det. Det står mycket tydligt i betänkandetatt åtgärder ska vidtas om det visar sigvara erforderligt.Det finns en knepighet i debatten över huvud ta-get. Här tillskapas något för att vi vill ha livskraftigaföretag. Vi vill att företag ska komma vidare. Jagnämnde också inledningsvis att samhället inte ärstatiskt när det gäller olika möjligheter.Jag uppskattar att av alla småföretagändå är leverantörer till större företag. Det är inte såatt ett stort företag struntar i om deras underleverantö-rer har en tillfällig konjunktursvacka eller produk-tionssvacka.Det finns många olika sätt. Detta ökar möjlighe-terna. Hur tänker egentligen när det baramålar upp svartbilder?Anf. 236 ()replik:Fru talman! av företagen går i konkurs. Dettaförslag kommer att drabba alla företag. Det är denstora skillnaden. Det är därför som vi är så bekymra-de.Yvonne säger att man vill ha livskraf-tiga företag. För att få livskraftiga företag drar manundan hälften av deras kreditvärdighet. Det rimmarinte riktigt för mina öron.Självklart är stora företag viktiga för små företag,och små företag är viktiga för stora företag. Men jagtycker inte riktigt att det hör till den här diskussionen.Det är en annan diskussion. Den kan vi ta när vi talarom stora och små företag.Anf. 237 ()replik:Fru talman! Det finns något som inte går ihop förmig. Hur klarar sig företagsamheten i de länder sominte har företagshypotek över huvud taget? Det är välinte så att vi är helt ställda i vårt land för att vi sänkerjust den här delen och gör förändringar för att skapamer av livskraft och mer av hjälp och stöd åt småfö-retagare?Tror ni inte i att det ska finnas någotbanksystem som är beroende av att låna ut pengar ochatt ha finanser som ska stödja företagsamheten? Detär väl fullständigt självklart. Det är möjligtvis bara såatt man måste göra vissa förändringar som anpassastill samhället.Det är förvånande för mig, och det var egentligenanledningen till replikskiftet. Vad har förförslag? Ni säger att det är väldigt besvärligt , ochdet kommer att gå åt skogen sedan.Vad har ni för förslag? Jag har inte sett enda kon-kret förslag på bordet. Vi höll på en hel vår i lagut-skottet med detta. Ni kommer inte med ett enda för-slag. Det gör inte heller, för övrigt, och sompaketlösning har inte heller och Folk-partiet kommit med något förslag. (Tredje vice talmannan: Jag får påminna om attrepliken gäller )Anf. 238 ()replik:Fru talman! Jag kan inte tala för alla länder sominte har företagshypotek. Men jag kan till exempeltala för . Jag kan bekräfta att det i Finlandfinns ett mycket stort statligt institut, Finvera, somservar företagen med krediter. Det har vi inte i Sveri-ge.Det blir kanske tvunget att vi bygger upp det. De300 miljonerna som vi nu ska börja med är ingentingatt komma med i sådana sammanhang. Då behövs detbetydligt större summor. Det handlar om miljarderoch inte miljoner i så fall.Vad vi nu framför allt vill är att förslaget ska ut-värderas i sina konsekvenser för små och medelstoraföretag, och särskilt för små företag. Man kan intekomma med förslag om genomgripande förändringarutan att ha utvärderat det för små företag.Detta har vi predikat tillsammans ochde borgerliga partierna. Vi är jätteöverens om att allaregler som drabbar småföretag ska utvärderas först.Vi har sagt att under den här mandatperioden ska allaregler utvärderas.Varför då inte utvärdera en sådan här otroligt storoch viktig förändring innan man sjösätter den? Såmånga remissinstanser har sagt att det antagligenkommer att drabba småföretagen väldigt hårt.Anf. 239 () replik:Fru talman! sade att hon underflera år hade varit bekymrad över detta och att honunder hade deltagit i diskussioner om hur detskulle påverka företagen och riskkapitalförsörjningen.Med stort intresse kastade jag mig därför in i riks-dagsprotokollet från . Jag tänkteatt det där måste finnas sida upp och sida ned medvarningar och brandtal från därhon fullständigt skulle sabla ned lagutskottets dåva-rande betänkande om att Förmånsrättskommitténsförslag skulle genomföras.Jag bläddrade och bläddrade. Det dök inte upp enenda miljöpartistisk invändning i riksdagsdebatten förmindre än när beslutade attregeringen skulle återkomma med ett förslag om attFörmånsrättskommitténs förslag skulle genomföras isin helhet.Det kanske alltid är så tyvärr att vak-nar fem över tolv när tåget har gått. Det är svårt att blilyssnad på när man ingenting säger. Chansen fannstill exempel den 5 juni 2002.Jag tycker att det känns trist att harlånat ut sig till att gå bankernas ärenden och har gåttpå skrämselpropaganda. Vi villgenom förslaget rädda fler företag från konkurs.På fråga: Vad har Miljöparti-et för eget förslag? kom det ingenting från IngegerdSaarinen. Jag upprepar frågan. Vad vill du göra för attförhindra att fler företag ska gå i konkurs?Anf. 240 ()replik:Fru talman! Att jag inte var här och protesteradevilt kan ju bero på att vi inte har någon i lagutskottetoch inte är representerade där. Det är inte så himla lättatt hänga med i vad ni gör alla gånger. Men när detkommer ett sådant här förslag som är färdigt, klappatoch klart och icke utvärderat ur småföretagens syn-vinkel så måste man bli lite upprörd, tycker jag.I näringsutskottets debatter har jag många gångernämnt företagens svårigheter att få lån. Det är en saksom jag vanligtvis tar upp i våra näringspolitiskadebatter. Det handlar inte om att jag värnar bankerna.Jag värnar företagen. Bankerna har tydligen varitganska lama i sina deklarationer, som vi hörde i de-batten. Jag har inte pratat med dem, men de har alltsåvarit lama i sina uppvaktningar av lagutskottet. Detberor ju på att detta inte spelar så stor roll för dem.De kommer att se till att de ändå klarar sig lika bra.Det är inte för bankerna som detta är ett farligt för-slag. De kommer att ta sina säkerheter ändå. Det härär ett farligt förslag för företagen, som inte kan ställaupp med säkerheterna.Anf. 241 () replik:Fru talman! fick vi ytterligare ett fantastisktbesked från ett av de partier som inte tycker om för-slaget. Man hade helt enkelt inte tid att engagera sigförra gången debatterade denna otroligtviktiga fråga, som vi har hört av en så fantastiskt negativ påverkan på företagen.Men då hade man alltså inte tid.När vi diskuterar utvärderingen är det flera talaresom har hänvisat till den så kallade verkligheten. Detär precis det som lagutskottet menar att vi måste göra.Vi måste låta reformen komma ut i verkligheten ochbörja fungera. Hur ska utvärderadet här? Ska hon gå och fråga hurden tänker göra med räntorna och villkoren om vigenomför det här? Vi vet ju redan svaret. Bankernasäger att de kommer att försämra villkoren, höja rän-torna och försvåra kreditgivningen. Det är väl ingenutvärdering! Det måste väl börja gälla först.Anf. 242 ()replik:Fru talman! Jag ska inte glömma mina yrkanden.Jag yrkar på återremiss av förslaget i första hand. Iandra hand, om återremissen inte får stöd, yrkar jagavslag på propositionen i enlighet med vår motion2002/03:L10, yrkande 2.Som jag sade sitter inte i lagutskottet.Jag förstår att det kan vara svårt för en socialdemo-krat, som inte har upplevt hur det är att vara några fåpersoner som ska sköta hela politiken, att förstå hurdet är att bevaka utskott som man inte ens sitter i.Men jag har som sagt nämnt detta med företagenssvårigheter att få lån åtskilliga gånger i näringsut-skottets debatter.Niclas pratade om . Jaghar inte pratat med , och jag tyckerabsolut inte att det är den som ska utvärdera förslaget.Vi har ju tillsatt en Simplexgrupp som jag hoppasfungerar och som ska utvärdera förslag. Jag har hörtatt den gjorde en hafsig och summarisk utvärderingav detta. Gruppen frågade den näringslivsorganisationsom ändrade sig innan den hade ändrat sig. Det varden utvärdering man gjorde, och det tycker jag ärskandalöst. Jag väntar mig mer av Simplex. Eftersomvi samarbetar i dessa frågor - eller gjorde i alla fall -så hoppas jag att vi ska ta itu med utvärderingen avreglerna för småföretag väldigt seriöst och väldigtsnart.Anf. 243 PER () replik:Fru talman! Jag vill erinra omatt före valet satt det en arbetsgrupp inom lagutskottetdär också hade en representant och gavklartecken för innehållet i propositionen. När propo-sitionen sedan kommer så backar . Jagkan nämna för att det var som satt i den arbetsgruppen. Därefter sväng-de man alltså.Det som gjorde mig lite konfunderad är när säger att den här typen av företag iVästerbotten uppe i har ett väldigt litet egetkapital. Just det - det är precis det som de har! Ettväldigt litet eget kapital kan bero på två saker: väldigtstor belåning eller liten tillgångsmassa. Då frågar jagIngegerd Saarinen: Vad betyder ett företagshypotekför ett företag som har en liten tillgångsmassa eller enväldigt hög belåning? Vad betyder det om företagetdessutom har en viss tillgångsmassa och den ligger imaskiner som kanske är fastsatta i en fastighet? Vil-ket värde har den typen av säkerheter? Tror inte att bankerna vet om vad den säkerhetenär värd? Är det inte så att just de företagarna helt måste förlita sig på att ställa upp med per-sonlig borgen?Mina erfarenheter är att just så är det. Om på något sätt kan ta upp resonemangetnär hon själv säger att företagen har ett väldigt liteteget kapital så ger hon mig rätt i den beskrivningen.Hur förslaget så till den milda grad skulle äventyradetta är för mig helt obegripligt.Anf. 244 ()replik:Fru talman! Det stämmer att job-bade med den här frågan. Jag kan inte säga något merom det, för jag var faktiskt inte inkopplad på det heladå. Hade jag varit det så hade jag kanske sagt någon-ting. Ur näringssynvinkel är detta inte bra. Men jagbeklagar att jag inte kände till frågan då.Per pratar om tillgångsmassan. Sakenär ju den att företagen kommer att få en sämre situa-tion med det här förslaget. Det kommer att bli svåra-re. Om det redan är besvärligt för företagen - varförvill vi då göra det svårare? Värnar vi inte de småföretagen?Anf. 245 PER ():Fru talman! Då vill jag erinra att jag överlämnade ett exemplar av betänkande till henne närvi diskuterade frågan. Det har funnits all tid att sättasig in i den och att inte minst här i kammaren ta uppfrågan om man har en annan uppfattning. Som sagt såkanske det är dags att se efter i partiet så att den enahanden vet vad den andra gör.Jag frågar återigen: Hur kan lånesituationen för-ändras för ett företag som har ett väldigt litet kapitaloch det beror på att tillgångsmassan är väldigt liten?Kan förklara för mig hur ett före-tag i stort sett utan tillgångar eller med tillgångar sominte har någon andrahandsmarknad över huvud tagetpåverkas när företagshypoteket försämras? Förklaradet för mig på ett sätt så att jag någotsånär kan förstådet!Finns det ingen tillgångsmassa så finns det ingetunderlag för ett företagshypotek. Finns det inte någotunderlag för ett företagshypotek så har det ingenbetydelse om du sätter det till noll - då är det person-lig borgen som gäller. Det är precis den problemati-ken som är de allra minsta företagens stora problem.Förklara för mig! sade själv i sittanförande att företagen har ett väldigt litet eget kapi-tal. Förklara då för mig hur den här förändringen kaninnebära de stora problem som jag får höra om fråntalarstolen!Anf. 246 ():Fru talman! Jo, det är sant att jag kom till Per Ro-sengren och frågade om det här ärendet förra vårenoch att jag fick en utredning. Men så himla fort gårdet inte att sätta sig in i sådana här frågor att man ärdirekt klar med slutsatser. Jag kan säga att jag blevintresserad av den när jag hörde talas om den.Om företag har lån i bank eller har svårt att få låni bank och man försämrar deras situation genom attförändra företagshypoteket så blir det ännu svårareför dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Registrering av hyresförmedlareFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU18Registrering av hyresförmedlare (prop. 2002/03:71).Anf. 247 ():Fru talman! Det är ett ivrigt drickande i kamma-ren , men jag tycker att vi verkar vara nyktraoch skötsamma trots allt.Det betänkande som vi nu ska diskutera behandlarregeringens proposition rörande registrering av hyres-förmedlare samt två motioner som väckts med anled-ning av propositionen.Regeringen föreslår i propositionen vissa ändring-ar av fastighetsmäklarlagen innebärande att fastig-hetsmäklare som endast förmedlar hyresrätter, medvissa undantag, också ska registreras. Syftet medlagen är att genom registrering av mäklare som baraförmedlar hyresrätter få en bättre samhällskontrolloch ett bättre konsumentskydd.Fru talman! Vi moderater delar regeringens analysatt oseriösa hyresförmedlare har stor betydelse förden svarta bostadsmarknaden. Men tyvärr gör reger-ingen alltför lite för att komma till rätta med de verk-liga problemen på bostadsmarknaden som är självagrunden för den svarta marknaden. Regeringen trorinte heller själv att registreringen av hyresförmedlarelöser frågan om den svarta handeln med hyresrätter.Regeringen säger att det är en viktig markering frånsamhällets sida att oegentligheter inom området medhyresförmedling inte ska accepteras. Det kan i och försig vara bra att regeringen och markerarmot de företeelser som man tycker illa om, men jagtycker att det vore betydligt bättre om regeringen togitu med de strukturer som gör att människor inte kanfå en bostad när de vill.Under mitt första år i har jag slagits avhur många förslag som kommer från regeringen sominte är annat än markeringar och som inte tar itu medde underliggande problemen. Inom lagutskottetsansvarsområde kan jag nämna två: Redovisning avsjukfrånvaron och redovisningar av könsfördelningeni årsredovisningar. Det är två saker som endast ärmarkeringar.Fru talman! Trots allt tror vi att det, med det sy-stem vi nu har, är en fördel om även de som förmed-lar hyresrätter ställs under en viss kontroll, främst föratt säkra konsumentintresset. Tyvärr är det så attområden med bristande balans mellan tillgång ochefterfrågan drar till sig oseriösa personer, och det ärkonsumenterna som kommer i kläm.Vi har som en allmän princip att då det offentligaoch det privata driver liknande verksamheter skavillkoren vara lika. Vi anser därför att det inte finnsnågra sakliga skäl att undanta kommunala hyresför-medlare och sådana hyresförmedlare som förmedlarstudentlägenheter ifrån registrering. Konsumentin-tresset gör sig lika starkt gällande för dessa grupper.Fru talman! Regeringen föreslår också att vi skabehålla systemet med en av statlig myndighet be-stämd taxa för förmedlingsuppdrag. Som skäl attbehålla systemet med reglerade avgifter anför reger-ingen att den starka efterfrågan på hyresrätter på vissamarknader skulle driva upp ersättningsnivåerna. Detskulle urholka principen att en hyresrätt inte ska kostapengar utöver hyran. Vi delar inte dessa farhågor,utan tror tvärtom att en fri prissättning på ett bättresätt än en enhetstaxa skulle ge oss seriösa fastighets-mäklare som vill förmedla hyresrätter. Det är intehyresrätten man betalar för, utan för förmedlings-tjänsten.Fru talman! Slutligen står jag naturligtvis bakomsamtliga moderata reservationer, men för tids vinnan-de yrkar jag bifall bara till reservation 1 underpunkt 1.Anf. 248 ():Fru talman! Vi i delar regeringensuppfattning att det finns ett behov av att reglera hy-resförmedlingsverksamheten. För vår del är det frågaom ett konsumentskydd för hyresgästerna. Vi finnerdet riktigt och naturligt att inarbeta reglerna om hy-resförmedling i fastighetsmäklarlagen. Vi är alltså istort sett ense med regeringen.Vi har dock två reservationer i det här betänkan-det, och jag står givetvis bakom båda två. Men förtids vinnande yrkar jag bifall enbart till vår reserva-tion nr 2. För att vinna ytterligare tid för kommandetalare avstår jag från att argumentera vidare.Anf. 249 ():Fru talman! I det stora hela står Kristdemokrater-na bakom detta betänkande.Normalt är fastighetsmäklare registrerade hosFastighetsmäklarnämnden som ska se till att de regi-strerade mäklarna i sin verksamhetsutövning iakttarsina skyldigheter enligt fastighetsmäklarlagen. I dagbehöver dock inte de fastighetsmäklare som endastförmedlar hyresrätter vara registrerade hos den härnämnden. Dessa står inte under tillsyn av någon ochär därmed också undantagna från de krav som ställspå registrerade fastighetsmäklare, det vill säga attvara myndig, ej ha förvaltare, ej vara försatt konkurs,ej ha näringsförbud, ha en ansvarsförsäkring, ha till-fredsställande utbildning samt i övrigt vara lämpligsom fastighetsmäklare.Dylika förhållanden motverkar inte precis upp-komsten av mer lindrigt seriös verksamhet. Förslagetatt även de som endast sysslar med förmedling avhyresrätter ska registreras hos tycker vi är bra. Vi delar regeringens upp-fattning att en sådan reglering kan vara till nytta förden seriöst bedrivna verksamheten. Enligt vår upp-fattning bör man vara försiktig med förslag om regi-streringar. Därför anser vi, i likhet med regeringen,att det inte är nödvändigt att till exempel registrera deförmedlare som ägnar sig enbart åt för-medling av hyresrätter, eftersom det i de samman-hangen redan finns former för insyn och kontroll.När det gäller punkten ersättning vid bostadsför-medling har vi reserverat oss. Därför vill jag här pas-sa på att yrka bifall till reservation nr 3.Regeringen hävdar i propositionen att en förut-sättning för en seriös och väl fungerande bostadsför-medlingsverksamhet är att det finns goda förutsätt-ningar att driva sådan verksamhet med rimligt eko-nomiskt utbyte, vilket vi instämmer i. kon-staterar regeringen att företrädare för fastighetsmäk-larbranschen har låtit förstå att hyresförmedling är enointressant verksamhet för etablerade mäklare pågrund av att den maximala förmedlingstaxa som fårtas ut är så låg att det inte går att bedriva en seriösverksamhet som är lönsam.För närvarande får ersättning för förmedling tas utmed högst för en lägenhet och för ettrum. I propositionen anser regeringen att nivån påden ersättning som får tas ut vid yrkesmässig bostads-förmedling bör höjas. I departementspromemorianföreslås maximalt för förmedling av lägenhetoch för rum. Det framgår dock ej hur reger-ingen vill ändra beloppen, utan man nöjer sig med attslå fast att efter det att tagit ställning till detnu aktuella lagförslagen avser regeringen att genomförordningsändringar höja nivån på den ersättningsom får tas ut vid yrkesmässig förmedling av hyres-rätter.Vi delar inte regeringens uppfattning att nivån påden ersättning som får tas ut vid yrkesmässig bostads-förmedling även i fortsättningen ska fastställas av enstatlig myndighet. En dylik enhetstaxa tar nämligeninte hänsyn till vilka omkostnader bostadsförmedla-ren har eller vilken servicegrad denne erbjuder. Det ärinte orimligt att anta att både uthyrare och bostadssö-kande kan behöva hjälp med olika saker som tillexempel juridisk rådgivning, upprättande av kontrakteller praktiska sysslor i samband med bostadsbyte.Därför vore det bättre om parterna fritt fick kommaöverens om ersättningens nivå.För övrigt ska det på hyresförmedlare ställassamma villkor som på fastighetsmäklare. Det betyderatt även hyresförmedlaren ska ha en försäkring för atttäcka eventuella skadeståndsanspråk. En fastighets-mäklare som förmedlar fastigheter har dock möjlighetatt ta ut betydligt högre arvoden än vad hyresför-medlaren har och kan därför lättare finansiera ensådan försäkring. Även av den anledningen anser videt olämpligt med en statligt reglerad taxa för för-medling av hyresrätter. I stället bör det här införas friprissättning.Anf. 250 REZENE TESFAZION (s):Fru talman! Hyreslägenheten ska vara en speku-lationsfri bostadsform. Den ska vara till för alla sombehöver någonstans att bo. Så är det tyvärr inte läng-re, åtminstone inte på de orter där bostadsbristen äromfattande. Den olagliga handeln med hyresrätteromsätter mycket stora summor, och skumma svart-mäklare tjänar grova pengar på människors rätt tillbostad. Det finns exempel på så kallade bostadsför-medlare som i realiteten aldrig har haft några objektatt förmedla utan bara haft för avsikt att ta in avgiftersom sedan inte återbetalats.Jag är därför glad att vi kan lägga fram dethär förslaget om att ställa högre krav på företag somgör vinster på att förmedla hyreslägenheter till bo-stadssökande. Det är en käpp i hjulet för alla oseriösabostadsförmedlare, som till dyra avgifter och falskaförespeglingar förmedlar första- och andrahandskon-trakt. Men viktigare ändå är att alla bostadssökandefår ett bättre konsumentskydd med den här föränd-ringen.I korthet innebär förslaget att det ska bli obligato-riskt även för de fastighetsmäklare som bara förmed-lar hyresrätter att registrera sig hos . Så har det alltså inte varit tidigare. På dettasätt kommer samtliga fastighetsmäklare att agera påsamma villkor oavsett om verksamheten gäller hyres-rätter, bostadsrätter, småhus eller lokaler. Alla mäkla-re ställs under tillsyn, somövervakar att mäklarna följer fastighetsmäklarlagenoch granskar företagets akter, bokföring eller andrahandlingar.