prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Enligt den värderingsom nu görs - jag vill inte påstå att jag har sett någotvärderingsintyg på innehavet - sägs det att våra före-tag skulle vara värda i storleksordningen 300 miljar-der. Och det schabblar man inte med. Det kan maninte hantera på det sätt som ni från de borgerligapartierna föreslår. Vi måste vara rädda om våra före-tag, och det står vi socialdemokrater upp för.Sedan lite om öppenheten. Det har sagts att det ärväldigt mycket hemlighetsmakeri. Jag förmodar attdet kan vara så att det har före-kommit obetänksamma inslag i negativ riktning -detta med dagordning och så vidare - mendet står faktiskt i de instruktioner som regeringen harupprättat när det gäller de statliga företagen att manska ha en stor öppenhet.Senast i måndags när näringsministern höll ett sty-relseseminarium för styrelserna i de statliga företagentog han upp just frågan om att inte försöka mörka iföretagen utan att försöka hålla öppet så mycket sommöjligt och att göra bolagsstämmorna mer öppna ochöppna dem för allmänheten. Det var ett direkt beskedtill de statliga företagens styrelser. Och det är klart atten instruktion från ägaren måste efterföljas. Jag tyck-er att det är en självklar sak, . Jagförespråkar den allra största öppenhet när det gällerdet statliga företagandet. Där ska det inte vara någonskillnad mot det privata näringslivet.Jag tror också att det är en fördel om man öppnarbolagsstämmorna för allmänheten. Jag tror att detskapar ett större intresse för de statliga företagen. Jagtror att det skapar ett större intresse för det statligaföretagandet. Jag tror inte att ni kommer att få supportför er uppfattning att vi så att säga ska avveckla före-tagen när vanligt folk får reda på att staten bedriversådan verksamhet till nytta för medborgarna och tillnytta för statskassan. Jag tror att det är feltänkt. Nitror att ni genom att man har dessa bolagsstämmoröppna skulle få stöd för tanken att staten ska avvecklasitt företagsägande. Det är totalt fel.Herr talman! Jag ska säga lite grann om jäm-ställdhet. Jag tycker att det är ganska märkligt. Vi varöverens i utskottet om att vi skulle öka det kvinnligainslaget i bolagsstyrelserna, att vi skulle få flerkvinnliga ordförande och att vi skulle få fler kvinnor iledande ställning på vd-poster och i ledningsgrupper.Men likafullt skriver ni i en reservation om saker ochting som vi är överens om. När det gäller målet 40 %har vi inte räknat än eftersom alla bolagsstämmorännu inte är inrapporterade. Men regeringen har förhoppning om att målet ska kunna uppnåsi och med att man har summerat bolagsstämmornaoch styrelsevalen under våren.Det behövs fler kvinnliga ordförande, fler kvinn-liga styrelseledamöter, fler kvinnor i bolagens led-ningar. Där har regeringen nu effektuerat en beställ-ning. Statens största företag, Posten med över 40 000anställda, har numera en kvinnlig ordförande. Dettaska jämföras med det privata näringslivet. De har nåttupp till knappt 10 %.Det länder staten till fördel att vi ligger så passlångt före, och vi ska också gå före. Det är helt klart.All kompetens när det gäller styrelsearbete och led-ning av företag ska tas till vara, och från socialdemo-kratiskt håll anser vi att det finns en god rekryterings-bas för att få in fler kvinnor i företagen.Styrningen av de statliga företagen är viktig, ochdär finns ganska klara instruktioner. Något eller någraföretag har misslyckats, förbisett eller missförståttinstruktionerna och inte på alla punkter följt de regleroch beställningar som regeringen utfärdat. Det gällerlöner till företagsledare, bonusprogram och incita-mentsprogram, vilket finns tydligt beskrivet.Regeringen har också sagt att man måste gå ut ochtydliggöra detta ännu mer. Näringsministern har klartoch tydligt sagt att man utkräver ansvar av företags-ledarna för de beslut de fattar. De ska kunna gå ut ochförsvara alla sina program, de löner de sätter, de för-måner i form av pensionsavtal och annat som bestämsoch så vidare. Detta sätter press på företagsstyrelsernaatt hantera frågorna i överensstämmelse med de reglersom finns.Man har från regeringens sida också sagt att destatliga företagen verkligen inte ska gå före när detgäller storleken på arvoden, pensionsavtal och bonus-program, utan i stället vara återhållsamma. Vi tyckeratt det är riktigt att hantera det hela på det sättet.Herr talman! Jag ska inte säga mer. Jag yrkar bi-fall till utskottets förslag i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 98 () replik:Herr talman! Det fanns när halva dennavärldsdel dominerades av politiker som bekände sigtill doktrinen att allt ägande borde vara statligt. K GAbramsson bekänner sig inte till den doktrinen. Detvar därför han blev socialdemokrat och inte kommu-nist.Man kan ha synpunkter på den kommunistiskadoktrinen, men den var i alla fall i någon meningkonsekvent. K G Abramsson lanserar i stället någonsorts K G Abramsson-doktrin som innebär att detstatliga företagandet bör vara vad det är . Hansäger att han har en pragmatisk inställning, men isjälva verket har han inte det. Han säger nej till deborgerliga kraven på att staten, regeringen, för varjeföretag ska motivera varför företaget i fråga ska be-drivas i statlig regi. Det vi begär är att vi ska få denredovisningen. Sedan är vi beredda att ta en diskus-sion med Socialdemokraterna om skälen för och emotfortsatt statlig drift.Nu får vi inte den redovisningen, men vi kan välta den muntligt i stället. Vad finns det för skäl att göradet till en viktig statlig uppgift att kränga vin och spritoch ägna sig åt spel och dobbel? Vård, skola, omsorgär ett mantra som vi känner igen. Men här gäller detspel, el, sprit. Varför är detta en viktig statlig angelä-genhet, K G Abramsson?Anf. 99 ()replik:Herr talman! Jag tror att missa-de något av det jag sade. Jag sade att vi har en prag-matisk inställning till statligt företagsägande. Jagtycker att staten väl kan upprätthålla den företagsvo-lym man har och skulle för den delen gärna seatt man också ökade den. Köpa och sälja ska varamöjligt. Däremot ska man inte dogmatiskt säga att viicke ska syssla med statlig verksamhet som ju är tillgagn för svenska folket.Många av de företag som staten äger har mycketväl redovisat sina syften. Staten har alltså redovisatsyftet med att äga ett antal företag. När det gällervissa företag är detta inte utpräglat beskrivet men vi,och alldeles särskilt jag, anser att det är tillåtet att ägaföretag för att tjäna pengar åt svenska folket. Detanser däremot inte och . Dessa företag tillför pengar i statskassan, vilketär bra eftersom vi då kanske slipper en och annanskattekrona som vi annars skulle behöva ta ut avsvenska folket.Att tala om vin och sprit, spel och dobbel och såvidare är naturligtvis ett sätt att rejält skamfila oss.Vin & Sprit är ett bra företag. Det tjänar pengar åtstaten. Vi hämtar hem ungefär en halv miljard tillstatskassan från Vin % Sprit. Det ska ses motbakgrund av att vi där inte har laddat in särskiltmycket pengar.När det gäller vårt spelbolag är det självklart att viska äga det. Hur skulle det se ut för till exempelsvensk idrott om vi inte hade ? Tala omför mig hur det skulle se ut, . 100 ()replik:Herr talman! Problemet är att K G Abramssoninte är ett dugg pragmatisk. Är det några som ärpragmatiska så är det väl de borgerliga partierna somsäger till Socialdemokraterna: regeringen kommatill och för varje statligt företag redovisaskälen för att företaget ska kvarstå i statlig regi så skavi pröva de skälen och se om det finns någon anled-ning att bedriva verksamheten i statlig regi i ställetför i privat regi. Då säger K G Abramsson att han intetycker det. Han tycker att dagens volym av statlignäringsverksamhet är lagom och skulle till och medkunna tänka sig att den var större.Därmed gör K G Abramsson volymen till en hu-vudfråga. För oss är syftet bakom företagsamhetenhuvudfrågan, inte volymen. Det är för oss inte ettsjälvändamål att ha en viss procent statlig närings-verksamhet. Vi tycker att den naturliga utgångs-punkten är att staten sätter reglerna för den kommer-siella verksamheten, och sedan får olika aktörer agerapå marknaden.Vi ser en fara i att staten både är domare och spe-lare. Det riskerar att snedvrida konkurrensen. Vi göralltså inte volymen i statlig näringsverksamhet till enhuvudfråga utan vill i stället fokusera på motivenbakom.Om K G Abramsson verkligen vore pragmatiskskulle han tillstyrka reservation 1 som innebär attregeringen för redovisar motiven bakomdet statliga ägandet.Vin & Sprit är ett bra företag, säger K G Abrams-son. Visst är Vin & Sprit ett braföretag. Det har ingen ifrågasatt. Min fråga var: Var-för ska företaget vara statligt? Därför att vi tjänarpengar på det, säger K G Abramsson. Men varför ärdet en statlig kärnuppgift att tjäna pengar på attkränga sprit? Som vi hörde av använ-der man sig dessutom i utlandet av en aggressivmarknadsföring riktad till unga. Det är något som vialdrig skulle acceptera i Sverige.Vin & Sprit är ett bra företag, och det tjänarmycket pengar. Men varför är det en statlig kärnupp-gift att bedriva den verksamheten?Anf. 101 ()replik:Herr talman! Det lönar sig egentligen inte såmycket att förklara för varför vitycker att det är bra med statligt företagsägande.Vissa företag fyller viktiga funktioner, och någraföretag tycker vi gemensamt att vi ska ha i statlig ägo.Men de allra flesta företagen vill borgarna sälja ut.Det är bara att se på den lista som upprättades i bör-jan av 90-talet. Jag vill minnas att Per varindustriminister då. En omedelbar åtgärd var att sättaupp alla dessa företag på listan, vilket skadade detstatliga företagandet.Jag undrar om det redovisades några skäl till var-för staten skulle avveckla dessa bolag. Det fanns endogmatisk inställning till att staten inte ska äga före-tag, utan dessa skulle avvecklas så fort som möjligt.Nu säger att de inte alls är dogmatiska.Om de bara får reda på syftet, och tycker att det ärhyggligt, då kan de ha kvar företagen i statlig ägo.Det där tror jag inte ett skvatt på.Det som redovisas från regeringens sida och frånvår sida är en tillräckligt bra grund att stå på när detgäller statlig företagsamhet. Det är bra att staten harföretag som den tjänar pengar på. Jag tycker att detska vara tillåtet. Dessutom tycker jag att det är viktigtatt staten som företagsägare tar ett långsiktigt ansvar.Det är bra både för verksamheten och för de anställdaoch handlar också om att värna om den tillgång somvi har byggt upp med det statliga företagsägandet. Dåspelar det ingen roll om det är fråga om Vin & Sprit,eller . Jag anser att det ärfullständigt orimligt att föra ett resonemang på detsätt som ni gör som skulle innebära att man avveck-lade stora förmögenhetsvärden till gagn i vart fall inteför det svenska folket.Anf. 102 () replik:Herr talman! Det är ett demokratiskt problem närföretagen på marknaden inte kan lita på att de tävlarpå lika villkor.När ett privat företag har finansiella problem lånardet pengar eller också försätts det i konkurs. När ettstatligt företag har finansiella problem går det tillskattebetalarna och tar deras pengar för att fylla för-lusterna.Anser K G Abramsson att politikerna, när de nuvill leka affärsmän, inte ska behöva göra det på sam-ma villkor som andra affärsmän?Anf. 103 ()replik:Herr talman! Det är faktiskt så att det sker på likavillkor. Om ett statligt företag är på väg att gå i kon-kurs måste man gå till sin ägare: Är det någontingsom ni kan acceptera att företaget ska gå i konkurs, jaeller nej? Vill vi inte det ska vi tillskjuta kapital. Detär i enlighet med det regelverk som allt näringslivjobbar under.Precis som jag sade ska staten ta ett mer långtgå-ende ansvar än vad det privata näringslivet gör. Sta-ten ska gå före med gott exempel, ta ansvar för deanställda och ansvar för viktig verksamhet. Jag utgårifrån när vi kommer att behandla frågan om kapi-taltillskott till SJ att och kommer att säga nej.Sedan en annan fråga som har kommit upp här.Det gäller "förlustkassan" som regeringen har före-slagit ska inrättas i Riksgälden. Det är inte så att detär fråga om en kassa för förluster. Det är en möjlighetför företag som expanderar, behöver investeringska-pital eller konsolideringskapital att få pengar ur denkassan och slippa ha för mycket eget kapital.Det har vi också beskrivit i utskottsbetänkandet.Överkapitaliserade företag är ingenting vi ska ha iden statliga företagsportföljen.Anf. 104 () replik:Herr talman! När man lånar pengar måste manockså betala tillbaka. Det finns ingenting som sägeratt SJ när det nu får kommer attbetala tillbaka de pengarna.Du tycker att det är viktigt att staten driver företagsom går med vinst, för det är ett sätt att tjäna pengaråt skattebetalarna. Vad anser du att vi ska göra åt destatliga företag som går med förlust? Hur motiverardu att vi äger också de företagen?Anf. 105 ()replik:Herr talman! Det är klart att SJ om det kommer attgå väldigt bra ska betala tillbaka pengar eller ge av-kastning på det kapital som ägaren har tillskjutit. SJär ett väldigt speciellt företag. Vi behöver alla värnadet företaget. Jag tror inte att det i första hand ärvinstmaximering som ligger bakom värnet om Statensjärnvägar.Så till frågan om förlustföretag. Jag undrar hurmånga privata kapitalägare som skulle vara bereddaatt köpa statens förlustföretag. Det är viktigt att prövaom ett företag som går med förlust har ett berättigan-de i samhället, fyller viktiga funktioner och gör sam-hällsviktiga tjänster. Då ska kapitaltillskott prövas.Om det är så att man inte tycker att det är någon-ting att ha ska man naturligtvis avveckla företaget.Det har faktiskt hänt att svenska staten har avvecklatföretag. Vi har för inte så länge sedan beslutat om attSvenska skogsplantor ska avvecklas. Det ska inte skei dag och inte . Men ska vi hatagit initiativ till detta.Jag tycker att staten minst ska agera på nivån i detregelverk vi har och som gäller alla andra företag. Detär där vi ska vara. Vi kan inte tillåta oss andra regel-system, men gärna gå före med gott exempel och varaett gott föredöme.Det har funnits problem. De ska vi ta itu med. Dethar aviserats från regeringen att man ska ta i medhårdare tag där det inte fungerar. Jag litar på att re-geringen kommer att fullfölja det.Anf. 106 () replik:Herr talman! K G Abramsson säger att statens fö-retag går bättre än de privata om man tittar på densammanlagda vinsten respektive förlusten. Han låterlite förvånad. Det förvånar mig att han är förvånadöver detta resultat. Det är nämligen så att en del avstatens bolag har monopol på marknaden. Kan maninte skapa en vinst på det sättet är det i högsta gradförvånande.Dessutom är det så att staten i flera bolag harkonkurrensfördelar vilket borde generera större vins-ter. Ta till exempel SJ, som har monopol på att körapå de sträckor som är mest lönsamma, eller Svenskaskogsplantor, som får ett kapitaltillskott trots attdet finns fungerande konkurrenter som får klara sigpå egen hand.Det är precis det vi säger. När man agerar bådespelare och domare i en verksamhet som är konkur-rensutsatt blir det inte bra. Det är inte att finnas där pålika villkor. Det är att ha fördelar och att frånta andramöjligheter. Det är resultatet och konsekvenserna.Jag är förvånad över att inte de statliga bolagensvinst är än mycket större. Det beror på att de är felskötta, att fel investeringar har gjorts och att det finnsen massa barlast i bagaget. De är inte välskötta. Dethar inte funnits ett långsiktigt tänkande i flera avbolagen. Det är vad vi skådar när vi har kö påbolag som faktiskt är konkursmässiga.Sedan säger K G Abramsson att vi från statenssida ska agera som ett föredöme, eller att regeringenvill agera som ett föredöme. Då har jag en kort frågasom gäller . Är det föredömligt att ha ettstatligt bolag med en sådan hög bonuslön som fallerut och som är mycket högre än i de privata bolageninom samma sektor? Är det att vara ett föredöme attsyssla med kolkraftsproduktion i ?Anf. 107 ()replik:Herr talman! Det är ett ostridigt faktum, MariaLarsson, att de statliga företagen har gått bättre än deprivata. Det är alldeles oberoende om vi tittar på demsom är börsnoterade eller dem som finns i den statligaportföljen i övrigt.Det beror inte till på att vissa harmonopol eller bedriver viss monopolliknande verk-samhet. Det har inte alls med det att göra. Det är felatt påstå att det är på det sättet.Staten sköter sina företag bra. Staten ska skötasina företag ännu bättre. Jag vill faktiskt påstå attstaten gör det med gott föredöme. Det är inte lönt atttill exempel ta upp frågan om Vattenfall.Vattenfall har gjort allt vad på ankom-mer när det gäller de tyska företag som man har köptoch brunkolsbrytning. Man har följt all den lagstift-ning som finns i och i den delstat där manbedriver verksamhet. Det vet mycketväl.Man kan inte göra om lagstiftningen vartefter manfar fram. Detta gillas av , och detgillas också av den tyska regeringen. Annars skulleman inte ha kommit in på den tyska marknaden.Det talades om att vara både spelare och domare.Det måste ändå vara en stor överdrift att tala om spe-lare och domare. har man inrättat olika företags-enheter både i och i Finansde-partementet åtskilda ifrån den andra hanteringen.Det skulle vara avsevärt fräckt om staten skulleskapa lagstiftning som skulle gynna enbart de statligaföretagen. Det måste vara ett missförstånd från MariaLarssons sida att hon tror att staten genom att stiftalag bara skulle gynna sina egna företag. Jag hoppasatt jag hörde fel.Anf. 108 () replik:Herr talman! Strutsmentaliteten som präglar K GAbramssons svar gör mig något bekymrad. Det är enren lögn att staten sköter sina företag bra. Vi behöverbara ta fram revisorernas rapport och läsa den internakritik som finns inom de statliga bolagsstyrelserna.Posten säger: Vi har gjort felinvesteringar. Vi harinte haft tillräckligt bra ägarstyrning. SJ säger: Vigjorde fel vid bolagiseringen. Det blev tokigt. Vi hargjort felaktiga investeringar. Vi har inte skött vårverksamhet på ett föredömligt och långsiktigt sätt.Det är verkligheten. Om K G Abramsson inte seratt det är problem med de statliga bolagen har vinaturligtvis oerhört svårt att diskutera vidare. OmK G Abramsson står här och tror att allt är frid ochfröjd har han tydligen inte upptäckt att två statligabolag har varit konkursmässiga bara under de senastemånaderna. Man måste se verkligheten i vitögat. Varsnäll att öppna ögonen, K G Abramsson.Jag förstår att K G Abramsson tycker att det är fö-redömligt agerande som har i Tyskland.Det förvånar mig. Jag tycker att det har aktualiseratsatt vi behöver en etisk policy i alla bolag där vi dis-kuterar vad som är rimligt när ett statligt bolag agerar.Lönsamheten i de statliga bolagen kommer frånSvenska Spel, Vin & Sprit och . Det ärsprit, spel, brunkolsbrytning och produktion med kolsom ger de stora vinsterna till den svenska statskas-san.Jag hävdar att vi har behov av en etisk policy i destatliga bolagen. Är detta någonting som faller ocksåK G Abramsson på läppen och som han åtminstonehar en öppning för? Tycker han att det vore rimligt atttitta på verksamheten utifrån de aspekterna?Jag har också en specifik fråga. Av de 3 miljarderkronor som regeringen nu väljer att lyfta i extra ut-delning från de statliga bolagen , när de trots allthar gjort mycket mindre vinster än vad de har gjorttidigare år, ska 2,3 miljarder skjutas in i SJ och Tera-com. Men där finns ytterligare 700 miljoner. Minfråga är: Vilket statlig bolag är tänkt att bli mottagareav dessa gåvor? Det är förmodligen något i en kon-kurrensutsatt verksamhet, som då inte bjuder likavillkor.Anf. 109 ()replik:Herr talman! Möjligen har jag inte sagt det, menjag tror att jag har gjort det. Men jag har inte sagt attstaten har gjort rätt alltid. Det är redovisat öppet har gjort vissa felbedömningar till exempel iPostens verksamhet och i SJ. Men säg vilket svensktföretag i övrigt som inte har gjort fel ochfelbedömningar? Det ska naturligtvis vara möjligt attgöra fel och man ska också ha möjlighet att repareradessa fel.Maria gör stor affär av den etiska policyn.Etik betyder rätt eller fel. Vi ska göra rätt så mycketsom det går. Jag tror inte att det finns något företag istatens ägarportfölj som medvetet försöker göra feleller inte handla enligt lag. Men det verkar som om nitror det. Jag vet inte i vilken motion vi såg förslagetom att företagen skulle följa lagstiftningen. Det är juhorribelt att över huvud taget ha en sådan tanke! Dåutgår man ifrån att det är fiffel och båg i de statligaföretagen. Jag tror att det är tvärtom. Alla försöker attgöra så gott man kan och man försöker följa princi-pen rätt och inte fel. Man ska göra gott och inte då-ligt. Det tror jag är det absolut grundläggande.Sedan kan det vara så att man på grund av fel ibedömningar och värderingar har gjort fel, men ab-solut inte medvetet. Det vill jag helt och hållet sägaemot. Som jag har sagt har regeringen senasti måndags i det seminarium som näringsministern harhaft för sina statliga styrelseledamöter och ordförandeaviserat att staten kommer att gå hårdare fram här ochställa högre krav på företagsledningarna och på sty-relserna. De ska kunna svara för sig oavsett vilkaåtgärder de vidtar och vilka beslut de fattar. Man skakunna gå ut offentligt och göra det. Vi ska öppna dethär, och det ska bli mycket bättre!Anf. 110 ():Fru talman! för vi den intressantadiskussionen om våra statliga företag. Det är välegentligen inte så mycket nytt som framkommergenom åren. funderar man på hur intressantoch möjligt det skulle vara om man kunde få en lik-nande diskussion om det övriga näringslivet i Sveri-ge, åtminstone det näringsliv som befinner sig påbörsen. Vi borde få en sammanställning och en dis-kussion om hur man på bästa sätt har tagit vara påmöjligheterna att utveckla i olika samman-hang.Staten, som vi nu ska diskutera, är en stor ochviktig arbetsgivare. Den har 200 000 anställda och ett60-tal bolag. Staten är till och med den största ägarenpå börsen.I betänkandet återkommer de borgerliga partiernamed synpunkter och reservationer om dels det statligaägandet i princip, dels statens ägarutövning. De harockså synpunkter på könsfördelningen i de statligaföretagen.Vi vet genom den diskussion som har förts imånga år och genom vad som framgår av den förstareservationen att de vill ha en plan för utförsäljningav de statliga företagen. De tycker att det ska varatydliga motiv för hur och varför staten ska äga före-tag. Vi har som sagt fört diskussioner förut om detta.Det finns ju upp till 60 företag, men vad gäller någrastycken av dem kan man diskutera vad som skullehända om man skulle ge sig ut på säljarstråt, somföreslås i den borgerliga reservationen.Vi har tidigare diskuterad . Det är ettutmärkt exempel. Det är ett stort bolag och ett bolagsom dessutom tydligen gör många fel här i livet, i allafall enligt . Bolaget är till och med såfräckt att det är ute och köper upp verksamheter påandra ställen i - precis det som de flesta el-bolag håller på med. Men vi kan tänka oss att viskulle börja sälja det stora , som i och försig är stort i men rätt så litet i ochmycket litet om man ser på EU-nivå. Vi vet ju allihopatt de som köper kommer att vara antingenEDF, Eon eller Fortum. Jag frågar mig då: Vad har vivunnit? Om man nu tror att det skulle vara bra att fåen annan ägare till - vad har vi då vunnitom vi låter ännu större elbolag köpa upp vårt statligaVattenfall? Är det inte så att vi egentligen pratar omatt klara konkurrenssituationen och förbättra den?Men i det här fallet skulle det försämra konkurrensavsevärt på hela den nordiska elmarknaden om manskulle få för sig att sälja ut Vattenfall.Vattenfall, Vin & Sprit med flera är ju somnämnts historiskt ägda från statens sida. Det är välalldeles självklart att staten knappast skulle gå in ochköpa Vin & Sprit . Om det nu skulle finnas ettprivat Vin & Sprit som plötsligt var ute till försälj-ning så skulle inte staten köpa det. Men vi har ägt Vin & Sprit , och det är likadant där: Vad vin-ner vi på att sälja ut Vin & Sprit?