prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Betyg upp-muntrar inte till kritiskt tänkande eller till att kommaihåg det man har lärt sig efter provet.Och så det kanske allra viktigaste: Är betygen ettbra mått på kunskap? Det är det vi måste fråga oss.Lärandet är som jag ser det en komplicerad process.Den sker kontinuerligt och utgår frånett inre växande och en sann längtan efter kunskap.Det finns mycket stora brister med att sammanfattalärande och utveckling hos en människa i en bokstav,eller för all del en siffra. Betygen säger, som vi serdet, helt enkelt för lite.Betygen har visat sig vara dåliga mätinstrument.Det visar sig att olika lärare sätter olika betyg påsamma prestation. Samma lärare kan till och medsätta olika betyg vid olika tillfällen på en och sammaprestation. Betygen har alltså alltför stor felmarginal.Betygen tolkas olika av olika lärare på olika skolor.Det finns en stor risk att betygen leder till att under-visningen inriktas enbart på mätbar kunskap och attkunskap som inte går lika enkelt att mäta därmed blirmindre värd.Betygen har också en stor betydelse vid antag-ningen till högre studier. Då man vet om betygensbrister som mått på kunskap måste man fråga sig omvi inte i stället bör koncentrera oss på att utveckla nyametoder för antagning. Man bör i stället, som vi serdet, grunda lämpligheten på tidigare utbildningar,samtal, intervjuer, prov och förberedande kurser ivissa fall. Vi tycker att man måste utreda hur man skaförändra dagens antagningssystem till ett bättre änden nuvarande koncentrationen på betyg.Sedan måste man också fråga sig på vilket sättbetygen påverkar vardagen och studiesituationen förelever i dagens skola. Betygen påverkar ju i hög graduppläggningen av studier och kurser liksom elevernassituation. Det är en alltför stor koncentration på betygi undervisningssituationen vilket leder till stress ochökad ohälsa hos barn och ungdomar. Betygshetsen påvissa program på gymnasiet är enorm och leder till enjobbig situation för många elever. Det tenderar att blistörre koncentration på betygen i sig, på att hitta desmartaste vägarna till högre betyg, än på kunskapen.Glädjen att lära sig nya saker riskerar att helt tappasbort i den vardagliga hetsen för att kanske klättra ettpinnhål högre på denna samhällets måttskala.Det är klart att alla har rätt att få information ochuppföljning. Det håller jag med om. Men informationkan faktiskt ges på fler än ett sätt. Frågan är om bety-get är det bästa sättet.Med all den negativa kunskap vi faktiskt har - niockså om ni tar till er den forskning som görs - ombetygens effekter är det lätt att tala om att avskaffabetygen. Desto svårare kan det vara att kommunicerahur ett alternativ ska se ut. Hur ser en skola utan ettbetygssystem liknande det vi har ut? Är det en krav-lös flumskola vi skapar, vilket en del har påstått? Nej,poängen är att skapa en skola som på ett betydligtmer seriöst sätt värderar kunskap och sätter lärande-processen i centrum, en skola som fortsätter att sti-mulera nyfikenhet och lust att lära efter de förstaårens positiva och nyfikna attityd.Jag menar att man i stället ska utveckla utveck-lingssamtal och utvärderingar. Vi tror från Miljöpar-tiet att en kombination av samtal, utvärderingar ochomdömen skulle ge en mer heltäckande bild av ele-vers kunskaper. Det skulle minska fokuseringen på ettenskilt betygssteg och därmed minska stressen. Mankan till exempel se på liknande system som det somfinns i , där man kan ge skriftliga om-dömen som ger en heltäckande information till eleveroch föräldrar om läget. I ett sådant system kan manockså bättre få med en utvärdering av elevens ut-veckling gentemot strävansmålen.Om ni andra vågade vara lite nytänkare kanske viskulle vara överens om att pröva ett annat system i enregion, som vi föreslår i vår motion, för att sedanutvärdera detta och utreda alternativa an-tagningssystem till högre studier.Slutligen vill jag säga att vi i varje fall är glada attSkollagskommittén nu föreslagit en rätt att överklagabetyg. Det är ett krav har haft under långtid. Så länge dagens betygssystem finns kvar måstedet ges en rätt att överklaga även denna typ av myn-dighetsutövning.Jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 149 () replik:Fru talman! säger att be-tyg skapar stress och ohälsa. Enligt min erfarenhet,både som pedagog och som morsa, är det som skaparstress och ohälsa otydligheten. Man vet inte var manbefinner sig. Man har en dimmig uppfattning om denegna utvecklingen i kunskapens värld. Man har enmycket dimmig bild av vissa kunskapsfält. Då är manolycklig. Då finns det ingen möjlighet att upplevaarbetsglädje i skolan.Det finns andra element som skapar stress ochohälsa i den svenska skolan. Mina barn har gått helaskolan och varit lyckliga bara på gymnasiet, på SödraLatin. Där var det en mycket bra atmosfär. Betygenfanns där men förstörde inte någonting för dem. Minabarn har sagt att det är oron i klassrummet,det faktum att alla talar i munnen på varandra helatiden, som gör det väldigt svårt att koncentrera sig. Ärman inte koncentrerad har man inte möjlighet attuppleva någonting - ingen kommunikation, ingendialog med läraren.Vad är det alltså som skapar stress och ohälsa iden svenska skolan?Anf. 150 ()replik:Fru talman! Vi diskuterar nu det enkla lilla red-skap som talade om i sitt anförande,vad vi har för syfte med det redskapet och om det ärdet bästa. De stora orden och de känsloladdade talenhar kommit från annat håll . Jag uppskattarCenterpartiets senaste inlägg, som var något mernyanserat.Jag tror absolut att detta bidrar till att skapa stress.Jag tror inte att det finns en enda orsak. Jag tror attdet finns en mängd andra saker som vi behöver ut-veckla och förbättra i skolan. Men det är en stor foku-sering på betyg som leder till en hetsig och stressigsituation för många elever.Sedan känner jag inte riktigt igen bilden av som elev i dagens skola inte har en aning om varman befinner sig. Min erfarenhet, med risk för att vialla blir lite personliga här , är att det är tvärtom.De flesta elever har oerhört god koll på hur de liggertill. När man i betygssamtal, de här ständiga informa-tionsutbytena man har, frågar elever vad de själva troratt de ligger på för betyg träffar de alltid rätt. De haren oerhört god kunskap om var de befinner sig. Jaghar alltså en helt annan bild av skolan än vad du har.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det är självklart att vi har helt olikabilder av skolan. Annars skulle vi inte ha en polemiskdiskussion just . Jag tror också att vi har en annansyn på kunskap och en annan syn på människan. Imin syn på människan ingår en enorm respekt förvars och ens begåvning och för den energi som varjemänniska kan mobilisera i sökandet efter kunskap.Betyget kan vara ett redskap i det här sammanhanget.Det är väldigt viktigt hur man jobbar med betyg.Jag har också sett skräckexempel, och tyvärr har jagsett dem på . Bland de värsta saker jaghar upplevt var ett sådant möte på teatervetenskapligainstitutionen där det förklarades för oss att man skulleskriva små frågor på lappar, blanda ihop lapparna ochså skulle man vara klar att svara på vilken fråga somhelst - som om teaterprocessen skulle kunna styckas itusen små bitar. Det är självklart inte detta jag talarom.Men kritiskt tänkande behöver framför allt en godplattform av säkerhet och trygghet att stå på. Kan jaginte multiplikationstabellen har jag ingen möjlighetatt tänka kritiskt i matematiken.Anf. 152 ()replik:Fru talman! Självklart ska vi ha respekt för be-gåvningar, och det tror jag att man kan ha även utandagens betygssystem. Vi ska inte överdramatisera dethela. Jag tror inte att skolan står och faller med justdet betygssystem vi just nu råkar ha.Det är faktiskt precis med den utgångspunktensom vi föreslår ett annat, mer uttömmande sätt att geinformation. Vi tror inte att det komplexa i begåv-ningen och utvecklingen hos en enskild människa sålätt låter sig fångas i en bokstav eller två. Vi tror attdet behövs ett mycket mer utvecklat system för att geinformation på ett fylligare och mer heltäckande sätt.Anf. 153 ()replik:Fru talman! Låt mig först instämma med : Det är just otydligheten som skapar stress iskolan - inte tydlighet, inte hjälp i tid.Sedan är det positivt att talarom en skola där det är positivt att lära sig, där flerelever får känna glädjen, lusten, stimulansen ochkänslan, där fler elever får se lågan tändas i varandrasögonen när man gemensamt upptäcker någonting, närman har kommit över hindret på vägen mot kunskap.Det är just därför som det är så lätt för oss att varaöverens om att det är bra att jobba för en sådan skola.Men hur går det ihop med det andra som MikaelaValtersson talade om? Jag blev även här en smulaförbryllad.Mikaela talar som om skolan vore den-samma som , , ,. Hon talar som om skolan inte har utveck-lats. Låt mig säga, fru talman, att skolan harkvalitativa betyg. Det är inte kvantitativa betyg. Detska inte vara en skola där betygssättningen skerutifrån hur många kungar eller multiplikationstal mankan räkna upp. Det är fel. Vi har kvalitativa betyg iskolan . Vet inte det?Vi har en läroplan, vi har kursplaner som talar omkunskap, mångfasetterat, fakta, färdigheter, förtro-genhet, förståelse och så vidare. Det är glasklart, frutalman, att den skola som beskri-ver hör hemma någonstans i historien. Det är intedagens skola. Det verkar som om lös-ningar ska användas på en gammaldags skola, enskola som inte ska finnas. Vilken skolbild haregentligen ?Anf. 154 ()replik:Fru talman! Min skolbild kanske tar lite längre tidatt utveckla än de jag har på mig just ,så den kanske vi kan återkomma till. Men för att intetotalt mista historielösheten känner jag som historie-lärare att min syn inte bottnar i hur skolan var på1700-talet, innan vi ens 1842 hade fått folkskolestad-gan i det här landet. Det var kanske lite att ta i åter-igen i den här debatten, som får lite stora svängar, trorjag.Självklart vet jag om att vi har kvalitativa betyg.Jag är mycket glad över att vi har kvalitativa betygsom i varje fall är ett steg bättre än det vi hade innan.Men det finns också, det tror jag att du vet, väldigtmånga lärare som vittnar om svårigheterna med debegränsningar som dagens betygssystem har. Ävenom det står att vi har kvalitativa betyg och att vi skavärdera även för djup kvalitativ kunskap är det svårt.Det finns en tendens med dagens betygssystem ser mer på de kvantitativa kunskaperna. Det ärlättare att fastna i det än det skulle kunna vara i enannan typ av utvärderingssystem med skriftliga om-dömen som är mer heltäckande. Där kan man på etthelt annat sätt berätta om plus och minus, styrka ochsvaghet hos elever och vad de har för kunskaper, klädet i fler ord än vad som ryms i ett VG eller ett G.Anf. 155 ()replik:Fru talman! Jag ska inte fästa mig vid att MikaelaValtersson sade att vi inte skulle vara rädda för att blihistorielösa eller något sådant. Det var nog en felsäg-ning. Som historielärare tror jag att vi kan vara över-ens om att det är viktigt med historia. Men då förstårjag inte varför det blir så dramatiskt, varför detta medbetyg blir så oerhört stort.Vi kristdemokrater vill på intet sätt påstå att allt ärperfekt eller att allt är bra i skolan. Vihar en skolpolitik som vi på många sätt kan diskutera.Det brukar vi ju göra i den här kammaren. Men närMikaela talar om att det är svårt att sättabetyg och löser det med att ta bort betygen vill jagpåpeka att vi kristdemokrater vill göra precis tvärtom.Vi vill ha nationella prov som stöder, som hjälper,som ger klara och tydliga signaler till eleverna, tilllärarna och till föräldrarna. Vi vill stödja och hjälpa.Vi tror inte att man löser någonting genom att strykaett streck över det och kasta ut det genom fönstret.Sedan är det tydligt att interiktigt får ihop det när hon pratar om betydelsen avskriftliga omdömen. Vad är betyg, fru talman, ominte ett skriftligt omdöme? Det är en liten lapsus där.Hur går det ihop? I stället kunde vi kanske ägnakraften åt att diskutera hur vi ska få tydligare ochbättre instrument för att hjälpa våra elever att lära sig,för att få tydliga signaler och inte på det lite drama-tiska sättet som gör kasta ut ettbetygssystem med hjälp av att hänvisa till en skolasom inte längre finns, med påståenden om att våralärare inte skulle veta vad de gör.Anf. 156 ()replik:Fru talman! Återigen måste jag påpeka att det ärni som står för de stora orden. Jag har inte pratat omatt kasta ut något. Jag har inte pratat om att dra ettstreck över något. Jag har pratat om att utveckla. Dethandlar inte om att gå tillbaka till någonting som varpå 1700- eller . Det handlar om att gå vida-re till en skola vi ännu inte har haft. Det har ännu inteprövats i . Det handlar om att vågatänka nytt och utveckla.Det är inte att stryka ett streck och sedan finns detett tomt intet, ett svart hål. Det var därför som jagförsökte förtydliga och tala om hur vårt alternativ tilldagens betygssystem ser ut. Det är inte så att vi utanbetyg har intet. Utan betyg har vi, som vi ser det,någonting annat som är fylligare, som ger en merheltäckande information till elever och föräldrar. Detfinns inte något som helst konstigt i att man kan sägaatt man inte vill ha betyg men mer utvecklade skrift-liga omdömen. Jag säger ju att betygen vill vi inte hadärför att de säger för lite. Det går inte att fånga enkomplex kunskap i en siffra eller en bokstav utan vivill göra det mer heltäckande.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeSoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.Punkt 1 (ochfinansering)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp)4. res. 4 (kd)5. res. 5 (c)Förberedande votering 1:31 för res. 422 för res. 5258 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:41 för res. 231 för res. 4239 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:47 för res. 141 för res. 2222 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:133 för utskottet48 för res. 1130 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 3 vFör res. 1: 48 mAvstod: 41 fp, 31 kd, 22 v, 21 c, 15 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 29 (Legitimering av utländska läkare)1. utskottet2. 42 (v)Votering:267 för utskottet42 för res. 4240 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 48 m, 38 fp, 31 kd, 21 cFör res. 42: 1 s, 1 fp, 25 v, 15 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 9 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 35 (Legitimation och föreskrivningsrätt föralternativmedicinare)1. utskottet2. 51 (mp)Votering:295 för utskottet16 för res. 5138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 40 fp, 31 kd, 25 v, 21 cFör res. 51: 1 fp, 15 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 41 (Utländska kvinnors rätt till abort i )1. utskottet2. 55 (v, fp, c, mp)Votering:203 för utskottet102 för res. 556 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 45 m, 30 kd, 1 cFör res. 55: 1 m, 41 fp, 25 v, 20 c, 15 mpAvstod: 3 s, 2 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpLena Ek (c) anmälde att hon avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU11 Överenskommelse mellan staten och lands-tingen om vissa ersättningar till hälso- och sjuk-vården för år 2003Punkt 1 (Uppföljning av överenskommelsen)1. utskottet2. 1 (kd, m)Votering:227 för utskottet80 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 41 fp, 25 v, 21 c, 14 mpFör res. 1: 48 m, 31 kd, 1 mpFrånvarande: 18 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 2 (Vårdgaranti)1. utskottet2. 2 (kd, m, fp, c)Votering:170 för utskottet141 för res. 238 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 v, 15 mpFör res. 2: 48 m, 41 fp, 31 kd, 21 cFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 6 (Översyn av donationsverksamheten)1. utskottet2. 6 (kd, m, fp)Votering:191 för utskottet120 för res. 638 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 v, 21 c, 15 mpFör res. 6: 48 m, 41 fp, 31 kdFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 11 (Rehabilitering m.m.)1. utskottet2. 11 (kd, fp, c)Votering:211 för utskottet98 för res. 1140 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 42 m, 25 v, 15 mpFör res. 11: 5 m, 41 fp, 31 kd, 21 cFrånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpAnne () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU12 Samverkan mellan kommuner och lands-ting inom vård- och omsorgsområdetPunkt 1 (Förslaget till lag om gemensam nämnd inomvård- och omsorgsområdet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:222 för utskottet48 för res. 140 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 31 kd, 25 v, 21 c, 15 mpFör res. 1: 48 mAvstod: 40 fpFrånvarande: 14 s, 7 m, 8 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 2 (Formerna för proportionella val av ledamö-ter i gemensamma nämnder m.m.)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:267 för utskottet43 för res. 339 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 31 kd, 25 v, 21 c, 13 mpFör res. 3: 41 fp, 2 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 3 (Tilläggsdirektiv till offentlighets- och sek-retesskommittén)1. utskottet2. 4 (m, fp, kd, c)Votering:168 för utskottet140 för res. 42 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 25 v, 14 mpFör res. 4: 48 m, 41 fp, 31 kd, 20 cAvstod: 1 s, 1 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 5 (Lagen [1991:11369] om försöksverksamhetmed primärvård, m.m.)1. utskottet2. 6 (m, fp, c)Votering:201 för utskottet110 för res. 638 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 31 kd, 25 v, 15 mpFör res. 6: 48 m, 41 fp, 21 cFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU31 Kommittéberättelse 2003Kammaren biföll utskottets förslag.UbU19 Förskolan (förnyad behandling)Punkt 2 (Mångfald inom barnomsorgen)1. utskottet2. 2 (fp, m, kd, c, mp)Votering:151 för utskottet156 för res. 242 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 25 vFör res. 2: 48 m, 41 fp, 31 kd, 21 c, 15 mpFrånvarande: 18 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU11 GrundskolanPunkt 3 (Skolbarnsomsorg för barn till arbetslösa ochföräldralediga)1. utskottet2. 4 (v)Votering:284 för utskottet26 för res. 439 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 41 fp, 31 kd, 21 c,13 mpFör res. 4: 25 v, 1 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 3 mpPunkt 4 (Tidpunkt för skolstart)1. utskottet2. 5 (kd, m, c)Votering:168 för utskottet100 för res. 541 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 24 v, 15 mpFör res. 5: 48 m, 31 kd, 21 cAvstod: 41 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 1 c, 2 mpPunkt 5 (Rätt till undervisning och stöd)1. utskottet2. 7 (fp, m)Votering:222 för utskottet89 för res. 738 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 31 kd, 25 v, 21 c, 15 mpFör res. 7: 48 m, 41 fpFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 16 (Skolstyrelser)1. utskottet2. 17 (c)3. res 18 (mp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 17 genom uppresning.Huvudvotering:272 för utskottet21 för res. 1715 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 47 m, 41 fp, 30 kd, 25 vFör res. 17: 21 cAvstod: 15 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 17 (Värdegrunden i kvalitetsredovisningen)1. utskottet2. 19 (kd)Votering:280 för utskottet31 för res. 1938 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 41 fp, 25 v, 21 c, 15 mpFör res. 19: 31 kdFrånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 30 (Elevinflytande)1. utskottet2. 29 (kd)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 32 (Inlärningsmiljö)1. utskottet2. 33 (fp)Votering:222 för utskottet40 för res. 3348 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 31 kd, 25 v, 21 c, 15 mpFör res. 33: 40 fpAvstod: 48 mFrånvarande: 14 s, 7 m, 8 fp, 2 kd, 5 v, 1 c, 2 mpPunkt 64 (En reklamfri skola)1. utskottet2. 67 (v, mp)Votering:268 för utskottet40 för res. 6741 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 48 m, 39 fp, 31 kd, 21 cFör res. 67: 1 fp, 24 v, 15 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 8 fp, 2 kd, 6 v, 1 c, 2 mpTina Acketoft (fp) anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § (forts. från 9 §) Betyg (forts. UbU12)Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag tycker att det som sadeom att man ska uppmuntra nyfikenhet, kritiskt tän-kande och samarbete i skolan var väldigt bra. Jaghåller också med om att dagens betyg ibland kan blistressande. Då måste man fundera över hur manåstadkommer någonting bättre.Någon typ av omdömen eller utvärderingar villockså ha, om jag förstod hennesinlägg rätt. Jag tolkar betyg som omdömen. Så jagvill bara fråga: Är det inte lite av strid om påvensskägg som vi håller på med? det för omdömen och de som förespråkar ettannat system kallar det för betyg. Är inte betyg det-samma som omdömen?Anf. 158 ()replik:Fru talman! Det är trevligt att vi är överens ommycket av grundsynen. Jag uppskattar också att Hå-kan har en något mer nyanserad syn på bety-gen än en del andra förespråkare för de borgerligapartierna.Det är klart att man se betygen som omdömen.Men jag tycker att betygen säger alldeles för lite.Människan är alltför komplex och mångfasetterad föratt fångas i en siffra eller i en bokstav. Vi tror att detär bättre att hitta andra system där man får ett betyd-ligt större utrymme för att utveckla det omdöme ochden utvärdering som varje elev och förälder har rätttill.Det är klart att man inte behöver strida om ordet"omdöme", men vi tror på ett mycket mer utvecklatsystem. Så länge man håller sig till en siffra eller enbokstav leder det till en större stress och en större hetsi skolan eftersom sådana betyg är lätta att jämföra. Ettmer heltäckande omdöme på en-två sidor och som tarupp en mängd olika aspekter blir inte alls lika lätt attjämföra, och det föder inte heller samma konkurrens-och stressituation.Anf. 159 () replik:Fru talman! Vi ska inte överdramatisera detta medbetyg. Det är bra att man, när man går i skolan, får ettklart besked om var man står. Vi vill ha flera stegsom gör det lättare att gå till nästa steg. Men det är juinte det enda sättet att mäta kunskap. Man kan hautvecklingssamtal och mer omfattande skriftligaomdömen, men det är ju kompletterande saker.Går det inte att hitta någon form där man har såvältydliga betyg som kompletterande utvecklingssamtaloch omdömen?Anf. 160 ()replik:Fru talman! Jag håller med om attdet behövs många olika sätt att ge vettig informationpå. Det behövs ett kontinuerligt samtal och kommu-nikation mellan elever och lärare och mellan lärareoch föräldrar. Det är självklart att det måste utvecklasfler system för detta. Det ska vara både muntlig ochskriftlig kommunikation som sker kontinuerligt.Men som betygen är utformade är betygen isig oerhört styrande för upplägget i skolan.