prot · GQ09112 · 2003-05-27 00:00:00 — Beredning av frågan pågåralltså fortfarande inom och jag villunderstryka att det är först i samband med överläm-nandet av en proposition som regeringen slutligtkommer att ta ställning i frågan.Trots detta vill jag ändå framhålla följande.Direktivet innebär ingen utvidgning av möjlighe-terna till patent. Genomförandet innebär att gränsernaför genpatent kommer till tydligare uttryck i lagstift-ningen. Särskilt de etiska gränserna när det gällerpatent på mänskligt biologiskt material blir tydligare.Kraven för genpatent förtydligas. Det sker blandannat genom att det slås fast att en specifik industriellanvändning av sekvensen måste anges i ansökan föratt patent ska vara möjligt. Detta förtydligande i lag-stiftningen bidrar också till att gränsdragningen mel-lan upptäckt och uppfinning blir tydligare.Jag vill påpeka att det bland remissinstansernafinns en stor enighet om att möjligheten till ett effek-tivt skydd för bland annat genetiska uppfinningar ären nödvändig förutsättning för att utveckla exempel-vis läkemedel.Några remissinstanser uttrycker oro för att ett allt-för starkt och brett skydd kan få negativa effekter förhälso- och sjukvården samt för forskningen. Jag villframhålla att jag tar denna oro på allvar. Det är enligtmin mening viktigt att patentsystemet inte öppnar förett alltför starkt och brett skydd. Det måste finnas enrimlig balans mellan intresset av ett effektivt skydd åena sidan och övriga allmänna och enskilda intressenå den andra. Verktygen för en balanserad utvecklingligger inte minst i tillämpningen av de grundläggandeförutsättningarna för patent. Särskilt viktigt är att maninom hälso- och sjukvården får tillgång till exempel-vis genetiska tester på rimliga villkor samt att negati-va effekter för forskningen undviks. Detta är frågorsom omfattas av den beredning som pågår och somjag inte vill föregripa. Jag vill påpeka att enav patentsystemets centrala funktioner är att kunskapom ny teknik görs tillgänglig för andra än uppfinna-ren. Patent hindrar heller inte experiment på denskyddade uppfinningen. Utan möjligheten till patentskulle kunskapen bakom biotekniska uppfinningar istället skyddas som företagshemligheter.Jag vill understryka att den nödvändiga balansenmellan olika intressen måste upprätthållas. Det måsteskapas förutsättningar för en tillräckligt restriktiv ochbalanserad utveckling när det gäller bland annat gen-patent. Gränserna till skydd för människans värdighetoch integritet bör slås fast. Det är med dessa utgångs-punkter som vi arbetar med genomförandet av direk-tivet. Det är vidare så att utvecklingen också eftergenomförandet av direktivet förstås måste följas no-ga, så att vi vid behov kan vidta ytterligare åtgärder.Allt detta är frågor som omfattas av den pågåendeberedningen. Ställningstagandena kommer alltså attredovisas i den proposition som kommer att lämnas ihöst.När det sedan gäller fråga omriksdagens ställningstagande till principiella frågorom patent på bioteknikområdet är det självklart så attkonventioner som kräver lagändringar eller annars ärav större vikt får ratificeras endast om hargodkänt detta. Direktiv som kräver lagändringar kangivetvis inte heller genomföras i svensk rätt utanriksdagens medverkan. Innan direktiv antas inom EUsker samråd med . Så skedde exempel-vis inför antagandet av det nu aktuella direktivet.Dessutom ger regeringen fortlöpande information iEU-frågor till respektive ansvarigt utskott för sakfrå-gan. ger till exempel fortlöpan-de information till lagutskottet om förhandlingar sompågår inom EU om immaterialrättsliga frågor.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Biotekniken er-bjuder fantastiska möjligheter men också stora riskerekologiskt och etiskt. En av de stora frågorna är möj-ligheten att patentera såväl enskilda gener som helaorganismer. Förändringen av patenträtten under desenaste åren är i många avseenden något av en tystrevolution. Tveksamheterna runtom i motbiopatentdirektivet är omfattande. Även i hartunga remissinstanser, forskare och debattörer fram-fört allvarlig kritik. Men sammantaget tycker jag attdet har varit svårt att få en offentlig debatt. Och dethar varit svårt att få regeringen och justitiemi-nistern ut på banan.Jag känner en oro för att regeringen tänker köraigenom tidigare presenterade förslag till ändringar ipatentlagen. Men jag ska ge justitieminis-tern ett erkännande för att det nu är en ödmjukare ton.Det är formuleringar i svaret som gör att jag uppfattaratt justitieministern har tagit till sig en hel del av dekritiska synpunkter som framförts på direktivet, ochdet är bra.Centerpartiets utgångspunkt är att vi ska ha klaragränser mot en icke acceptabel kommersialiseringoch monopolisering. Människokroppen ska inte undernågra omständigheter kunna patenteras. Där är vikompromisslösa.Ett genomförande av EG-direktivet innebär attpatent på liv blir tillåtet. Det är fullständigt oaccepta-belt. En viktig grundprincip är att patent ska avseuppfinningar och inte upptäckter. Justitieministernsäger att patentlagstiftningen gör åtskillnad. Jag på-står motsatsen. EG-direktivet är formulerat så att engen eller en gensekvens är patenterbar så snart denisolerats, det vill säga tagits ur kroppen. Konsekven-sen kan bli att man öppnar upp för alltför breda pa-tent. Justitieministern aviserar ett förtydligande ävenhär. Det är bra.Jag tolkar justitieministerns svar som att regering-en avser att implementera EG-direktivet i svensk rättoch att uppmaningen att omförhandla EG-direktivetinte har fallit justitieministern på läppen. Justitiemi-nistern tycker att behandling och påverkanär tillfyllest. Jag har en annan uppfattning.Jag skulle vilja ha ett besked om jag har tolkatsvaret rätt.Jag vill avsluta med att ställa en fråga, och jaghänvisar till kommissionen. I dess första årsrapport iden här frågan som avgavs och somhandlade om direktivets utformning sade kommissio-nen att man ansåg att direktivets utformning passarilla för bland annat patent på gener. Och en expert-grupp har tillsatts för att analysera frågan. Det äruppgifter som jag har fått.Min fråga till justitieministern är: Känner minis-tern till detta? Följdfrågan är: Är det inte lämpligt attväga in det analysarbete som aviseras i den här ex-pertgruppens arbete innan genomför ettolyckligt utformat direktiv?Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! Det handlar om svåra avvägningar.Det måste finnas klara och tydliga gränser, och denavvägning som behöver göras måste göras på rätt sätt.Ytterst kan det bli en tvångslicens om man skulletycka att den här avvägningen blir fel.När det gäller direktivet arbetar vi alltså med attimplementera det. Jag känner till expertgruppen ochföljer det som sägs där.Jag vill också säga att direktiv som kräver lagänd-ringar naturligtvis kräver medverkan. Detkrävs också samråd med som jag sade imitt svar.Men som jag sade i svaret kan jag inte ge någraexakta besked därför att vi arbetar med den härfrågan, och den är så oerhört viktig att det skulle varafarligt för mig att nu ge mig ut i några längre resone-mang innan vi har tagit slutlig ställning. Men vi ar-betar med det, och vi hoppas att kunna göra det tillsommaren.Anf. 48 ():Fru talman! Som jag sade redan inledningsvistycker jag att ärendet har kommit ett steg framåt i ochmed att det är formuleringar i svaret som är tillmötes-gående för den massiva kritik och den stora oro sominte minst vi som engagerar och intresserar oss för deetiska frågeställningarna har fört fram. Jag hoppasockså att det ska leda till det slutliga resultatet i formav propositionen som kommer.Jag menar, och jag upprepar det, att det krävs enåtskillnad mellan upptäckt och uppfinning. Jag påståratt det saknas, och det är en allvarlig brist. Patent skaavse uppfinningar och inte upptäckter. Det är tydligtatt lagförslaget innebär att så snart en gen lyfts urmänniskokroppen och isoleras i ett provrör blir denpatenterbar.Man ska noga granska förtydligandet, som justi-tieministern nämnde. Jag upprepar: För mig är detsjälvklart att det inte ska vara möjligt att ta patent påliv.Jag ser också risker för hälso- och sjukvården ochatt man inte får tillgång till tekniken och den inmuta-de genen. Den medicinska forskningen kan drabbas.Det blir säljarens marknad. Vi kan inte förutse hurprislappen kommer att se ut. Genpatent är och kanvara djupt integritetskränkande. Vi har det exempelsom vi har resonerat om här tidigare om bröstcancer-genen och företaget ett par veckor sedan presenterade jag och par-tiordföranden en gemensam rapportom biopatent. Efter debatten tänkte jag be att fåöverlämna den rapporten till justitieministern. Vi hardöpt den till Vem äger livet? Syftet är att få ett ökatengagemang och en ökad aktivitet i denna fråga.Slutsatsen av den rapporten är att vi från Center-partiets sida för det första tycker att vi ska stoppagenomförandet från sida av EG-direktivetom bioteknik. Oklarheterna och de etiska betänklig-heterna är så pass stora att det är motiverat att tafajten att vägra genomföra direktivet.För det andra föreslår vi en omförhandling av EG-direktivet och att tar initiativ där. Ett minimi-krav för att patent på biotekniska uppfinningar skatillåtas är att de inte innefattar genetisk information.För det tredje gäller det att ta fram en svensk na-tionell position i fråga om patent på biotekniska upp-finningar. Vi tycker att regeringen inledningsvis börta fram en proposition och låta ta ställningtill de principiella frågorna och därefter komma till-baka och diskutera EG-direktivets införlivande isvensk rätt.För det fjärde, och slutligen, tycker vi att den härfrågan innehåller så djupa och stora dimensioner attvi skulle vilja se att en parlamentarisk utredning job-bar igenom frågan. Då räcker det inte med en depar-tementspromemoria, som i det här fallet ligger tillgrund för den här diskussionen och som, vill jag på-stå, främst belyser de lagtekniska frågorna. En bredparlamentarisk utredning är alltså vad vi föreslår,liksom att man i det här arbetet väger in vad kommis-sionens expertgrupp kommer fram till.Min enkla fråga är om justitieministern är bereddatt lyssna på så kloka råd som jag här har avgivit.Anf. 49 Justitieminister ():Fru talman! Visst finns det, som jag inledningsvissade, en oro bland annat när det gäller hälso- ochsjukvården. Det är bland annat därför som det kanfinnas skäl att utnyttja tvångslicensens möjligheter.Jag lyssnar gärna på de råd som kan komma ochär tacksam för de synpunkter som förts fram. Jag ärkanske inte beredd att tillsätta en parlamentariskutredning men självklart är det bra att få frågan belystså mycket som möjligt och att man kan utvidga denytterligare när det kanske blir fråga om en proposi-tion.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tackar för den öppenhet som jus-titieministern visar och hoppas att det blir som hansäger också i praktisk handling. Jag hoppas alltså påen signal eller en kontakt när materialet från departe-mentets sida har analyserats - vilket jag hoppas att nigör.Jag är också tacksam för att den här debatten harförts i en anda där det handlar om att hitta konstrukti-va lösningar. Det är nämligen oerhört angeläget att vigör det.Jag har slagit fast utgångspunkter,som jag hoppas ska leda till ett positivt resultat ipraktisk handling. Det alternativa sättet att hanterafrågan - både innehållsligt och i sak - hoppas jag,som sagt, kan leda till fortsatt diskussion.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:385 omersättning till advokaterAnf. 51 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att komma tillrätta med vissa redovisade förhållanden kring advo-katers ersättningar.Som påpekas i interpellationen har jag i december2002 i ett svar på en fråga från ersättning till advokater redovisat vilka reglersom gäller för advokaters ersättningsyrkanden, densärskilda etiska tillsyn som advokater står under ochdet arbete som pågår för att ta framlämpliga åtgärder som kan påverka kostnadsutveck-lingen för rättshjälpsanslaget. Som jag påpekade imitt frågesvar ingår i det pågående reformarbetetbland annat att undersöka vilka åtgärder som kanvidtas för att förbättra utformningen av advokaterskostnadsräkningar i syfte att göra det enklare att be-döma skäligheten av yrkad ersättning.Det uppdrag som regeringen gav tillDomstolsverket om att lämna förslag på åtgärder somkan påverka kostnadsutvecklingen på rättshjälpsan-slaget har redovisats. När det gäller advokatersersättning av allmänna medel föreslår Domstolsverketkrav på en mer detaljerad arbetsredogörelse i kost-nadsräkningen. Vidare föreslås vissa förändringar närdet gäller möjligheten att för statens räkning överkla-ga en domstols beslut om ersättning som ska utgå avallmänna medel. Förslagen bereds inom Justitiede-partementet, och vi avser att behandla dessa i en pro-memoria som ska remitteras under hösten 2003.När det gäller advokaters yrkanden om ersättningför utfört arbete som konkursförvaltare hänvisade jagi mitt frågesvar till det förslag på skärpta krav påarvodering som lämnadei sin utredning Ny konkurstillsyn (SOU 2000:62).Utredningens förslag bereds fortfarande inom depar-tementet.Svaret på fråga är alltså attett arbete redan pågår för att öka kontrollmöjligheter-na kring advokaters ersättningar för utfört arbete. Enöversyn av konkursförvaltares arvodering, åtgärderför att förbättra möjligheterna att bedöma skälighetenav advokaters ersättningsyrkanden och en förbättradtalerätt för staten mot domstolars ersättningsbeslutingår som viktiga delar i detta arbete.Anf. 52 ():Fru talman! Även i denna interpellationsdebatt fårjag tacka för svaret. Tyvärr gav det den här gångeninte så mycket nytt. Jag tycker att det är synd att jus-titieministern, när han nu ges chansen, inte mer kraft-fullt kritiserar dagens system för ersättning till advo-kater.För någon vecka sedan var en känd advokat påandra sidan skranket anklagad för bedrägeri, för att havilselett hovrätten om hur många timmar hon hadearbetat och om ersättningen för sitt arbete. hardom fallit.Tidningen har i en artikelse-rie tydliggjort ett system som i praktiken innebär attadvokater för domstolen bara behöver tala om hurmånga timmar de lagt ned på en rättegång. Sedanbeviljas ersättning utan specifikation.Advokater behöver inte lämna in kvitton för tillexempel hotellrum. De får per mil i bilersätt-ning, medan vittnen får . Advokater får betalt förtidsspillan och även för promenader och bilköer.Domstolar kan pruta - javisst, men det händer intesärskilt ofta. Jag tycker faktiskt att vi har ett mycketbristfälligt system. Det riskerar att uppmuntra tillgirighet, och det retar gallfeber på folk i gemen.När jag tidigare frågat om ersättningarna till ad-vokater har justitieministern bland annat hänvisat tillAdvokatsamfundets disciplinnämnd. Men det funge-rar inte - åtminstone inte tillfredsställande.Den rapport från som ministernnu hänvisar till innehåller vaga förslag. Rättshjälps-biträdet bör specificera "ungefärlig tidsåtgång föråtgärder som inte är rutinmässiga". Självklart skaman specificera tidsåtgången för varje arbetsmoment- rutinmässigt eller inte.En departementspromemoria ska färdigställas un-der . Arbetet med detta är således, såvittjag förstår, tämligen lågprioriterat. Men det krävssnabba åtgärder, ministern! Justitieministern kan jusystemet - för inte så länge sedan har han själv arbe-tat inom systemet.Min uppmaning blir således: Gå till handling, jus-titieministern!Det är uppenbart att det krävs uppstramade lagar,ett skärpt regelverk och förändrade rutiner. Det krävsockså, vilket inte finns med i svaret, utbildningsinsat-ser - inte minst för nämndemännen.En självklar utgångspunkt måste vara att sammaregler ska gälla för advokater som för alla andra.Självklart ska även advokater specificera sinakrav och redovisa kvitton. Självklart ska advokater ipraktiken inte själva avgöra när de ska ha en högretaxa. Självklart måste även detta skrå acceptera inte kan åka i någon form av gräddfil.Jag vill fråga justitieministern om han förstår attmänniskor blir upprörda. Varför prioriterar inte mi-nistern den här frågan? Det bör vara ganska enkelt. Istor utsträckning gäller det administrativa åtgärder -det gäller bara att viljan finns.Anf. 53 Justitieminister ():Fru talman! säger att man inteska vara nöjd med nuvarande system, som behöverstramas upp. Jag håller helt med det. Det har varit en kostnadsutveckling som gjortatt det redan tidigare funnits skäl att reagera, och dethar vi gjort. Det var därför som vi gavRiksrevisionsverket i uppdrag att granska utgiftsut-vecklingen. Och det var därför vi sedan arbetadevidare och gav ett uppdrag till , somnu kommit in med sitt förslag. Vi bereder detta förnärvarande och kommer att läggafram ett förslag.De har tagit upp några viktiga saker. Det gällerbland annat förtydliganden, bättre precisering avkostnadsberäkningar och att flytta över talerätten tillJustitiekanslern eftersom det kan vara svårt för att agera så kraftfullt som man vill gente-mot sina egna domstolar. Det arbetet pågår alltså, ochjag ser ingen partipolitik i det. Jag ser gärna att Ken-neth deltar och kommer med synpunkter.Man ska inte låsa fast sig för någonting.Ersättningar nämndes här. Jag ser inget skäl tillvarför advokater ska ha högre ersättning än vittnen.Dock ska vi kanske hitta ett gemensamt system förersättning. Ersättningen på innebär att ärmoms, och på resterande tillkommer sedanskatt. Och skatt kanske skillnaden inte blirså stor. Men om det finns en skillnad är det självklartatt detta ska stramas upp. Jag tycker också att det kanfinnas all anledning att se över den möjlighet som finns till dubbel ersättning för de allra störstamålen.Nu arbetar vi med en rad olika frågor. Jag väl-komnar förslag och för gärna samtal kring dessa frå-gor. Det ligger inte någon partipolitik i detta. Det är iallas intresse, även advokaters. Det handlar också omallmänhetens förtroende för advokater och därigenomför hela rättssystemet. Vi har ett gemensamt intresseatt hitta det bästa systemet.Nu pågår det arbetet och vi kommer alltså attkunna komma med förslag . Jag villåterigen säga att jag välkomnar synpunkter och gärnaför en helt öppen diskussion om dessa saker för attkunna förbättra systemet.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tackar för öppenheten även dennagång.Jag är missnöjd med tidsplanen. Det handlar omåtgärder som vi vet har behövt vidtas sedan lång tidtillbaka. Enligt svaret ska en departementspromemo-ria presenteras . Den borde ha kommitför länge sedan. tycker jag att det helt enkelt är försent. Jag kräver att åtgärder vidtas möjligt.Över huvud taget har förståelsen från regeringenssida varit alldeles för liten. Kritikenhar dykt upp ibland, sedan fallit åt sidan och därefterdykt upp igen. Jag hoppas verkligen att regeringenoch ministern, och även alla vi andra, den här gångenpå ett tydligare sätt tar allmänintressets - medborgar-nas och skattebetalarnas - parti och ser till att vi fåren annan tingens ordning.Samma dag som hade en artikel omadvokaternas arvoden betalade jag en faktura frånbilverkstaden. Jag fick naturligtvis ett specificeratunderlag på det som jag betalade. Där stod exakt hurmånga liter olja och hur många packningar som hadebytts och annat sådant. Sedan läste jag om en advokatsom fakturerade 40 timmars arbete à , alltsåsammanlagt 45 000 kr.När man med gemene man diskuterar skillnader-na, bristen på specifikationer och bristen på kvitton ärdet helt omöjligt att få förståelse för detta. Och manska heller inte ha förståelse, för systemet är alldeles åtskogen. Därför är det bra ifall vi är överens om att vimåste få en ändring till stånd.När det gäller nämndemännens frustration är detockså ett viktigt område att ta till sig. Jag har flerasådana kontakter där man känner att man inte harkompetens och inte kan göra det man ska, nämligenkritiskt granska och bedöma. Man känner att man äroffside när det gäller den uppgiften. Jag hoppas där-för att även nämndemännen ges möjligheter att full-göra sina uppgifter. Där behövs utökade utbild-ningsinsatser.När det gäller - det somjag har tagit del av - tycker jag att den är mycket vag.Min uppmaning är därför att justitieministern skärperunderlaget så att det blir mera bett i de förslag somkommer att presenteras. Det är viktigt att vi är över-ens om att vara aktsamma om skattebetalarnas pengaroch om förtroendet för rättsväsendet.Det är jättebra att debatten om orimligheterna iadvokatersättningarna har kommit i gång. Låt migockså säga att vi här ser ett exempel på vad undersö-kande journalistik kan åstadkomma. Frågan har väcktmycket känslor. Många har hört av sig utifrån detsom skrivits om ersättningarna. Det tyder på att folk,när de tycker att någonting är åt skogen, reagerar ochkräver åtgärder.Det är precis det jag som allmänhetens, medbor-garnas, företrädare vill föra vidare. Jag har tolkatsvaret så att nu kommer åtgärder och vi får en ändringtill stånd. Jag hoppas att så blir fallet.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2002/03:390 ompåföljd vid brott mot barnAnf. 55 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att lagstiftningenavseende grov misshandel av barn skärps. Hon harvidare frågat mig om jag anser att de lagstiftningsför-slag som ligger på bord är tillräckliga föratt barns särskilda utsatthet ska ge utslag vid straff-mätningen.Jag vill inleda med att understryka att allt våldmot barn är avskyvärt och något som vi med kraftmåste bekämpa. Barn som drabbas av brott är på flerasätt särskilt utsatta. Barn har svårare att skydda sigmot brottsliga handlingar. De har också svårare änvuxna att påtala brott och kan till och med ha svårt attförstå att något de utsätts för är brottsligt. Behovet avskydd och stöd till barn som drabbas av brott är up-penbart.Mot bakgrund av detta har regeringen iår överlämnat propositionen Stärkt skydd för barn iutsatta situationer till . Syftet med förslagenär att öka skyddet för barn som far illa. Som CeciliaMagnusson nämner i sin fråga är ett av förslagen attdet i införs en särskild straffskärpnings-grund vid brott där barns trygghet och tillit hotas aven närstående person. Straffskärpningsgrunden om-fattar brott som direkt riktar sig mot ett närståendebarn men också situationer där ett barn till exempelser den ena föräldern misshandla den andra.Visserligen ger brott mot barn stränga-re straff men vi vill genom denna särskilda precise-ring lyfta fram barn som brottsoffer och säkra derastrygghet ytterligare. Vidare kan barns utsatthet genomdenna bestämmelse bättre uppmärksammas i brottsut-redningar om till exempel våldsbrott.Straffskalan för grov misshandel sträcker sig frånfängelse i lägst till högst . Straffskalan ärsåledes mycket vid för att kunna omfatta händelser avolika karaktär och svårhetsgrad. Som ledning fördomstolarnas straffmätning i det enskilda fallet finnsregler i 29 kap. där det bland annat sägsatt det som en försvårande omständighet särskilt skabeaktas om den tilltalade utnyttjat någon annansskyddslösa ställning eller särskilda svårigheter attvärja sig.Som jag sagt har regeringen föreslagit enstraffskärpningsgrund för sådana fall där brottet varitägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn idess förhållande till en närstående person. Samman-taget kommer det således att finnas bestämmelsersom ger domstolarna möjlighet att med utgångspunktfrån samtliga omständigheter i det enskilda falletutdöma stränga straff.Jag kommer noga följa tillämpningen av den nyalagstiftningen och utesluter inte att det kan finnasanledning att vidare analysera om det finns ytterligareanledning att skärpa skyddet för barn i denstraffrättsliga lagstiftningen.Enligt min uppfattning måste emellertid arbetetmed att motverka våld fortgå i ett betydligt bredareperspektiv än enbart utifrån straffrättsliga aspekter. Iregeringens förslag ingår en mängd andra åtgärder föratt stärka skyddet för barn i utsatta situationer.