prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — har varit ett före-gångsland men det känner inte många till och så vida-re. Det finns mycket att göra. Jag skulle vilja betonaforskningens betydelse på området . Vibehöver kunna mycket mer om fiskets förutsättning-ar.Anf. 128 ():Fru talman! Under det gångna riksdagsåret harfisket och havets resurser stått i fokus. Främst är detförslaget om att stoppa torskfisket i som harinitierat debatten. Att tillståndet i havet är mycketoroande kan vi nog vara ense om. För vissa fiskbe-stånd i är läget mycket dåligt. I Västerha-vet, i och , är det närmast kata-strof.Den debatt som förts har rört om vi ska vidta na-tionella eller internationella åtgärder. Det är väldigt fåsom hävdar att vi inte behöver göra någonting.Alla kan vi vara överens om att ska vi nå en kraft-full framgång inom fiskepolitiken är överenskommel-ser på det internationella planet självklart mest effekt-fulla om man kan enas om tillräckligt skarpa förslag.Men ibland har man inte tilltro till den internationellabeslutskompetensen, och då driver man frågor ensi-digt. Det kan vara fiskefrågor eller, som harlyft fram, PSSA i . Det gäller också fråganom tilltron till den internationella beslutskompeten-sen.Viss framgång har vi ändå nåttden internationella vägen. Man kan anta att densvenska ståndpunkten hjälpt till när det gäller attöppna ögonen utanför våra gränser.För några veckor sedan fick vi i samarbete medDanmark och igenom ett förlängt sommar-stopp för trålfisket i , vilket ska spara en delav det juvenila beståndet av torsk - alltså ungfisken,som här talade om.Häromdagen kom kommissionen med förslag tillåtgärder i - och -och i . En återhämtningsplan presenterades.I dessa hav är fiskbestånden i betydligt sämre skickän de i . De finns lite längre från Stockholmmen är, som sagt, i ett sämre skick. Därför var dettaen välkommen åtgärd från kommissionen.Fru talman! Ett av de stora problemen inom fiskethandlar om selektering, det vill säga att vi fiskar ochfångar den storlek och art som är tänkt och på så sättundviker dumpning av undermåliga fiskar. Bara iNordsjön kastas fisk. Vi i Sverigeligger långt framme vad gäller att skapa redskap meden bra selekteringsförmåga. Problemet består oftast iatt övertyga andra nationer om vikten av att införadessa redskap.Som exempel kan jag nämna att vid trålfiske efterkräfta på har fiskare och H-labbet,Havsfiskelaboratoriet, tagit fram en trål med en se-lekteringsförmåga som gör att i stort sett all bifångstförsvinner. När kräftfiskarna och deras kolleger iSkottland drar kräfta får de bland annat un-dermålig kolja som dumpas i havet - koljasom färdigvuxen kunde bli fin matfisk!Att vi lyckats övertyga övriga nationer om värdetav att införa selektiva redskap som är anpassade tillett ökat minimimått på den fiskart som fiskaren är uteefter är nog väl så viktigt som minskade kvoter. Menäven om internationella överenskommelser är viktigafår det inte frånta oss rätten och möjligheten att vidtanödvändiga åtgärder nationellt.Fru talman! Som en del av detta är det vi nu skaavhandla vissa ändringar i fiskelagen. Senare i årkommer vi att få ta ställning till en proposition omkustfisket i stort.I utskottets betänkande föreslås förändringar i fis-kelagen att gälla även fiskets bedrivande. Uppgifts-skyldigheten utökas till att gälla allt fiske som skertill försäljning. Vidare klargörs ochlänsstyrelsens tillsynsansvar. När det gäller möjlig-heterna till sanktioner mot överträdelser av fiskelagenblir det en skärpning. Straffmaximum höjs, och möj-ligheten införs att återkalla yrkesfiskelicens och far-tygstillstånd. Jag återkommer senare till vissa delar avförslaget.I förslaget ingår att ge möjlighet attutfärda yrkesfiskelicens även för visst fiske. Detta ärett mycket positivt förslag som kan ge möjlighet tillviss nyrekrytering till fiskarkåren. Det ger också defiskare som vill gå i land möjlighet att kombinera detmed fiske. Detta är inte minst viktigt för att få enbrygga mellan äldre och yngre fiskare så att kunskapkan överföras på ett bra sätt.Det är främst det småskaliga fisket och utveck-lingen av turistverksamheten inom fisket som ioch med denna åtgärd kan få en möjlighet att vidare-utvecklas.Tillägget i lagen om fiskets bedrivande kommeratt ge möjligheter att införa regionala kvoter, vilketkan stimulera att fartygskapaciteten kan behållas runtvåra kuster. Förslaget innebär också att Fiskeriverketkan kvotera fångsterna inom vissa tidsperioder samtatt fisket får bedrivas inom vissa bestämda områden.Vi kommer då ifrån det inom fiskarkåren så kalla-de olympiadfisket - att ta en så stor del av kvoten såfort som möjligt innan någon annan fångar den. Dettahar inneburit lägre priser och att en hel del matfiskgått till fiskmjölsfabrikerna. Dessutom har vi fått endålig förvaltning av bestånden. De flesta - bortsettfrån - torde inse att detta är ett resurs-slöseri med så bra livsmedel.Till skärpningen av straffpåföljden finns det fleraanledningar. Först och främst är det viktigt att straf-fen inte är så låga att det lönar sig att bryta mot lagen.Skärpningen är också ett led i att vi närmar ossnivåerna för straffsanktioner inom EU.Under höstens och vinterns debatt är det kanskekontrollen och straffsatserna som har varit mest ifokus. Ofta har det då handlat om andra länders kon-troll, övervakning och straffsatser.Fru talman! Inte minst viktigt är att vi först soparframför egen dörr.Som ett led i detta vill majoriteten i utskottet stär-ka möjligheten till tillsyn genom att även befattnings-havare inom och ska habefogenhet att bereda sig tillträde och få upplysning-ar.Naturligtvis är det viktigt att tillsynen fungerar påett för medborgarna så enkelt och effektivt sätt sommöjligt samt att det klargörs vilken eller vilka myn-digheter som utför kontrollen och att ingen ska behö-va utsättas för fler kontroller än nödvändigt eller förkontroller av fler myndigheter än nödvändigt.Fiskeriverket och har under år2002 träffat en formaliserad överenskommelse i syfteatt utveckla den svenska fiskerikontrollen genomfördjupad samverkan mellan myndigheterna ochgenom en utvecklad samsyn på kontrollens inrikt-ning, omfattning och genomförande, ett långsiktigtgemensamt kvalitetsarbete och en ökad effektivitet ikontrollverksamheten.I förslaget ingår också möjligheten att återkallafiskelicens och fartygstillstånd.Tanken på att ingripa med en återkallelse som enomedelbar reaktion för att undvika långa handlägg-ningstider och för att få en bättre förebyggande effektgick tyvärr inte att genomföra i det här skedet. Menatt införa möjligheten att återkalla ligger iförslaget. Även detta bör ha en förebyggande effekteftersom brottet inte behöver vara lika grovt som när licens och fartygstillstånd återkallas perma-nent.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets förslag i betänkandet och avslag på allareservationer.Anf. 129 ()replik:Fru talman! tar upp många in-tressanta frågor av övergripande karaktär om fisket,fiskevården och fiskeförvaltningen. Han är väldigtkunnig på området. Jag delar mycket av det som har sagt. Dialekten avslöjar också attdet här är verkligheten och mycket kunskap somgäller.Jag vill fråga om en sak i betänkandet som mer ären av detaljfrågorna. Det handlar om myndighets-kontrollen, som också var inne på.Utskottet skriver i betänkandet: Utskottet som givet-vis delar synpunkterna i MJ14 från Kristdemokrater-na om vikten av enkelhet och effektivitet i tillsynenoch tydlig rollfördelning mellan berörda myndigheterär emellertid inte berett att tillmöteskomma motio-nens yrkanden 3 om utvärdering av den utökade till-synen och kontrollen. Motionen avstyrks också, vilketJan-Olof här förstärkte.Det är inte särskilt tungt argumenterande för attavslå ett förslag om utvärdering. Har du något bättreargument i bakfickan vill jag gärna höra det.Anf. 130 () replik:Fru talman! Som jag sade i anförandet har och utvecklat ett samarbeteför att samordna kontrollverksamheten, effektiviseraden och göra den så smidig som möjligt. Vi förutsät-ter att när man gör en internkontroll när man jobbarmed den frågan. Vi behöver inte uppfinna hjulet engång till.Anf. 131 ()replik:Fru talman! Jag vill tacka för svaret, även om detinte gav så mycket mer. har blandannat uttryckt oro för hur detta ska te sig i det remiss-svar man skrev på utredning i frågan.Det finns risk för dubbelarbete, mer kontroller ännödvändigt och gränsdragningsproblem mellan myn-digheter och så vidare.Vore det inte lite smart att ta oron på allvar? Detär väl inte svårt med en utvärdering så attinte myndigheter lägger för mycket pengar, tid, resur-ser och människor på detta i tider då man ska snålamed resurserna på sådant som är onödigt? Kan maninte utvärdera ?Anf. 132 () replik:Fru talman! Först och främst är kontrollverksam-heten inte onödig. Vi har varit överens om att viverkligen behöver stärka den både nationellt ochinternationellt.Den oro som man känner från ärjag helt övertygad om att man klarar upp sinsemellani diskussionerna som är sjösatta och pågår.Anf. 133 Jordbruksminister ():Fru talman! En långsiktigt hållbar utveckling medutgångspunkt i försiktighetsprincipen har under långtid varit vägledande för den socialdemokratiska fiske-ripolitiken. Att vi står inför utmaningar när det gällerfisket har blivit uppenbart för många. Vi känner allatill torskbeståndens utsatta situation i och istora delar av . Det är någonting somredan har framhållits här i debatten.Tyvärr finns det flera arter som ligger i riskzonen.Regeringen har därför i nära samarbete med Vänster-partiet och drivit en politik som baserarsig på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen.Målet är tydligt. Det handlar om att bevara den biolo-giska mångfalden och upprätthålla goda förutsätt-ningar för ett ekonomiskt lönsamt fiske.Det handlar då om fisket med binäringar. Detgäller att säkerställa att konsumenterna får tillgång tilldet värdefulla livsmedlet som fisk är och se till att detfinns förutsättningar för rekreationsverksamhet, tillexempel i form av fritidsfiske men också friluftsliv.De medel som vi använder för att få en effektivfiskeriförvaltning är främst förvaltnings- och åter-hämtningsplaner, begränsningar av fiskeriansträng-ningar, fredande av områden, begränsningar av fiske-flottan, utveckling av redskap och fångstmetoder ochövervakning och kontroll.Fisken är en gemensam resurs. Den känner inganationsgränser. Det är vi uppenbarligen överens om.Det framgår av debatten. Det är därför som vi genomarbetet i EU och genom det internationella samarbetetkan nå längst med att skapa och upprätthålla en lång-siktigt hållbar fiskeripolitik.Sverige har gått i bräschen för en mer ansvarsfullfiskeripolitik. Vi har i olika sammanhang både inomEU och i andra internationella forum verkat för enlångsiktigt hållbar förvaltning av fiskebeståndet bådei våra egna vatten och i på andra ställen.Sverige har varit pådrivande för en hållbar för-valtning av bestånden i . Det är på svensktinitiativ som vi har fått till stånd en aktionsplan förlaxen i . Här kan vi redan nu fullt ut se depositiva effekterna. Även för den omfattande förvalt-ningsplanen för torsken i som finns harSverige varit drivande. Förvaltningsplanen är intetillräcklig. Men det är utan tvekan ett steg i rätt rikt-ning.De initiativ som regeringarna i , Danmarkoch gemensamt har tagit gentemot ledde till det förlängda sommarstoppetför trålfisket i och ett intensifierat arbete föratt utveckla selektiva redskap. Det är ytterligare ex-empel på åtgärder som har vidtagits.Regeringen kommer att fortsätta att driva en kon-sekvent fiskepolitik såväl nationellt som internatio-nellt. Vi driver politiken i förvissningen om att det ärdet enda sättet att nå målen. Det är inga piruetter. Detär en politik som ger respekt i internationella sam-manhang och som också har ett stöd hos en bredallmänhet.Den gemensamma fiskeripolitiken inom EU stäl-ler också krav på . Det finns en skyldighet förmedlemsländerna att reglera fisket och med kontrolloch tillräckliga sanktioner säkerställa att fiskeribe-stämmelserna följs.Jag vill inte sticka under stol med att det från sida har riktats kritik mot den svens-ka tillsynen. Regeringen har därför under senare tagiten rad initiativ för att modernisera och utveckla fiske-rikontrollen.En särskild kontrollavdelning har inrättats vidFiskeriverket. Arbetet med att effektivisera fiskeri-kontrollen har fått hög prioritet. harutvecklat en databas för registrering, lagring ochrapportering av fiskeridata. Man har också utvecklatrutiner för samkörning av rapporter om fiskfångsteroch uppgifter om försäljning av fångst.Införandet av satellitkontroll för större fiskefartygoch arbetet med ett riskbaserat fiskerikontrollsystemär andra viktiga moment. Vidare har nya rutiner in-förts för fiskestopp och ett effektivare system för attfastställa artssammansättning i fångsterna. Ocksåinom ramen för för Östersjönoch i samband med de årliga bilaterala fiskeförhand-lingarna om har aktivt drivit kravenpå förbättrade kontrollbestämmelser.Genom regeringens proposition om ändringar ifiskelagen tas nu ytterligare steg för att anpassa desvenska reglerna till EU:s krav. Det handlar också omatt ge näringen klara spelregler och att utveckla ocheffektivisera lagstiftningen i takt med den teknologis-ka utvecklingen.Det är i detta sammanhang viktigt att överträdel-ser beivras med påföljder som effektivt berövar deansvariga det ekonomiska utbytet av överträdelseneller framkallar effekter som står i proportion tillöverträdelsens allvar.Det är till exempel inte rimligt att bötesbeloppetkan uppgå till några då värdet på denolovligt landade fångsten kanske är hundratusentalskronor. Det är givetvis nödvändigt med ett sanktions-system som skapar respekt för reglerna. Det är i ljusetav detta som de föreslagna straffskärpningarna och deadministrativa sanktionerna ska ses.För mig är det uppenbart att den nuvarande straff-skalan inte speglar förhållandet att vissa av överträ-delserna av fiskelagstiftningen är allvarliga brott. Deär allvarliga med hänsyn till de värden de kan in-bringa, men inte minst också genom den stora skadasom de åsamkar fiskebestånden. Brotten orsakarockså minskat förtroende för när det gäller atti internationella sammanhang verka för ett ansvars-fullt och långsiktigt hållbart fiske.De nu framlagda förslagen innebär att Fiskeriver-kets bemyndigande att meddela föreskrifter för fiske-vården vidgas till att också gälla föreskrifter för fis-kets bedrivande. Jag vill framhålla att detta är ennyhet och någonting som jag tycker är viktigt. Deföreslagna åtgärderna ger möjlighet att tidsmässigtjämna ut landningarna av fisk. Det är till fördel förindustrin som bereder fisken och det gör att man kanundvika att fisk onödigtvis går till foderindustrin ellerkanske till och med dumpas. Det ger också konsu-menterna förutsättningar att få en jämnare tillgång tillfärsk fisk.Jag har svårt att förstå hur en sådan här bestäm-melse skulle kunna innebära ett flagrant ingrepp imarknadsmekanismerna, som det hävdas i en moderatreservation till utskottsbetänkandet. Nuvarande reglerinnebär att yrkesfiskarna kan ta upp hela kvoten mereller mindre . Det är inte alltid möjligt förberedningsindustrin att ta emot de mängder av fisksom det kan vara frågan om. Det som blir över sedanindustrin har tagit sitt går till foder eller kanske rentavdumpas. Detta ger också lägre priser för fiskarna. Närdet sedan blir möjligt för industrin att ta emot fisk avden aktuella arten kan kvoten redan vara uppfiskad.I det här sammanhanget vill jag påminna om attdet inte är ovanligt att vi behöver både spelregler ochtillsyn för att marknadsekonomin ska fungera. Detgäller inte bara på fiskeområdet.Med den föreslagna utvidgningen av Fiskeriver-kets bemyndigande till att även avse fiskets bedrivan-de kan vi också åstadkomma en bättre hushållningmed resurserna och i stor utsträckning se till att merfisk går till mat.Vi har också en regionalpolitisk dimension i detta.Regionala hänsyn kan göra det motiverat att meddelaföreskrifter om särskild tilldelning av fiskeresursereller om att fisket ska delas upp till exempel genomindividuell kvotfördelning eller ske inom bestämdaområden. Härigenom skapas möjligheter att stärka detsmåskaliga fisket. Det tycker jag är viktigt.För att få bättre kännedom om förekomsten avfisk och kunna anpassa fiskets bedrivande till dettalägger regeringen även fram förslag om den utökadeuppgiftsskyldigheten, som har varit uppe till diskus-sion redan, vid det yrkesmässigt bedrivna fisket ochnya regler om utfärdande av yrkesfiskelicens.Fru talman! Vi måste med gemen-samma krafter bevara balansen i ekosystemen. Medtillämpning av försiktighetsprincipen och ekosystem-ansatsen kan vi tillförsäkras att bestånden långsiktigtkan nyttjas bärkraftigt. De förslag till åtgärder somregeringen har lagt fram i sin proposition bidrar till enutveckling i denna riktning.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för atthon är närvarande vid debatten - det tycker jag ärtrevligt!Det har talats mycket om torskfiskestoppet. Enligtmin uppfattning är inte den frågan föremål för be-handling . Frågan var dum då och den är likadum . Här har dessutom regeringen isolerat sig ien fråga som gör att som nation tar skada i defortsatta förhandlingarna, vilket jag beklagar. Dennatyp av självspäkelse som är så typisk för oss i Sverigeför att vi ska kunna ha någon sorts bror-duktig-gloriaska vi hålla oss undan från. Vi ska värna de svenskaintressena.Jag vill återknyta till det som dagens fråga handlarom, nämligen dess bedrivande och den statliga styr-ningen av näringens genomförande som jag anser attdet är att ska kunna tala om var fiskenska landas och vilka tider den ska kunna landas etce-tera. I min värld styrs detta naturligtvis av ett avtalsom ska upprättas mellan den som plockar uppfångsten och den som ska ta emot den. När man dess-utom går ned på detaljnivå i skrivningarna - åtmin-stone i betänkandet - om hur man ska hantera fiskenpå ett visst sätt ombord är det för mig lika orimligtsom om regeringen skulle gå in och via Fiskeriverketbeskriva hur mjölk ska transporteras, när den skaankomma till mejeriet etcetera.När det gäller uppgiftslämningsskyldighetennämnde inte ministern någonting om var gränsen går.Det kan tolkas som att det gäller även privatpersoner.Är det så eller är det inte så?Anf. 135 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Det verkar som om inte har tagit del av debatten om torskfis-kestoppet och inte heller av de resultat som vi har fåtti anslutning till hur frågan har hanterats. Det finns ettstort stöd hos allmänheten för att vi måste ha en fiske-ripolitik som bevarar resurserna. Detta görs för att visedan ska kunna få en tillväxt av bestånden och kun-na ha ett hållbart fiske och en fiskerinäring somblomstrar. Det är syftet. Den hartillsammans med den tyska och den danska regering-en och med stöd av den finska regeringen drivit för-längningen om ett förlängt sommarstopp och fåttgehör hos kommissionen. Kommissionen har ocksånu presenterat åtgärder för som är tämli-gen långtgående också när det gäller en återhämt-ningsplan. Jag vill alltså inte säga att vi är isolerade.När det gäller olika regler för att en marknad skafungera så måste man ibland hitta åtgärder mot de såkallade imperfektionerna. Här har vi en sådan på dethär området. Det har visat sig att näringen inte förmåranvända resurserna på ett sådant sätt att vi kan få etthållbart fiske. Då är det ett ansvar från statens sida attgå in och hjälpa till och skapa sådana förutsättningarför näringen att vi kan få ett fiske som fungerar, enberedningsindustri som får råvaror och konsumentersom får färsk fisk.Vi har fått lagtekniska synpunkter hur vi har defi-nierat uppgiftsskyldigheten. Tanken är att vi i före-skrifter sedan ska utveckla var gränserna går för när-ingsverksamhet. Men jag kan försäkra att detta intekommer att beröra en privatperson. Det handlar omen sådan omfattning och varaktighet att fisket kanbetecknas som yrkesmässigt och som föremål förnäringsverksamhet.Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag vill ta ur jordbruksministern attjag inte skulle ha tagit del av debatten om torskfis-kestoppet. Jag har på ort och ställe i talat medmina kolleger i regionkommittén och fått informationom hur de betraktar utspel i frågan. Jag kangarantera att det definitivt inte har stärkt Sverigesställning i det fortsatta agerandet. Det är detta som jagbeklagar. Sedan är det möjligt att regeringen kan göravissa vinster hos konsumenter som inte har förståtthelheten.Däremot välkomnar jag regeringens ansträng-ningar att via EU skapa gemensamma regler. Detefterlyste vi direkt när frågan kom upp och det väl-komnar jag. Det är där vi är, och där skulle vi ha varitfrån början. Då hade vi behållit vår trovärdighet. Mendet här är bra!Fru talman! Jag blir beklämd när jag hör jord-bruksministerns krav att det måste styras av staten.Vad jag förstår har man inte försökt att skapa en an-nan tingens ordning via resonemang och avtal mellanparterna i industrin, utan man går in med statlig styr-ning här. Det är detta som vi har vänt oss emot.Sedan välkomnar jag svaret att det inte gäller pri-vatpersoner. Jag är måhända skadad i viss mån efter-som jag professionellt har sysslat med skattelagstift-ning . Tillräckligt många oprecisa beslut harfattats i denna kammare som människor får lidaomåttligt av. Det här var på väg att bli ett sådant. Jagutgår nu ifrån att ministerns utfästelse om att man skafriskriva det som absolut inte kan komma i fråga ochdärigenom undvika en massa tolkningsproblemkommer att infrias.Anf. 137 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Vi har olika uppfattningar om effek-terna på värderingen av de svenska insatserna när detgäller torskfiskestoppet. Jag är av den bestämda upp-fattningen att vi har fått respekt för detta och att vårhållning har påverkat utvecklingen, bland annat iÖstersjön men också när det gäller resonemangeninom EU. Vi är helt överens om att det i första handär den internationella vägen vi ska gå och att det ärinternationella åtgärder som behövs.När det gäller frågan om uppgiftsskyldighetenmåste man komma ihåg vad det är för problem vi villlösa. Det här handlar ju också om att bevara resurser-na. landas en stor del av den fisk som landasyrkesmässigt på ett sådant sätt att den inte behöverregistreras. Det är ett problem för oss som vi måsteåtgärda. Det gör vi genom den här regeln om upp-giftsskyldighet. Jag medger att vi har haft problemmed den precisa lagtekniska utformningen. Det löservi nu genom att fylla ut bestämmelsen med föreskrif-ter, något som inte är ovanligt när vi lagstiftar.Anf. 138 () replik:Herr talman! Även jag vill tacka jordbruksminis-tern för att hon är närvarande och deltar i den härviktiga debatten.Jag vill anknyta till lite av det som vi har diskute-rat här förut.Jordbruksministern säger att vi kan gå längst iEU-arbetet och att har varit pådrivande. Dethar inte varit några piruetter, och det ger respekt inomEU.Jag skulle vilja att jordbruksministern utvecklardet här med trovärdighet i de viktiga frågorsom gäller naturresurser i havet mot bakgrunden att vii hade nått det som hadekämpat för i kanske . Vi hade nästanalla länder runt med oss. De hade gått medpå rejäla begränsningar av fisket, större storlekar påfisk och selektiva redskap. Sedan fick de detta bud-skap från de svenska förhandlarna om nolluttag ochatt man skulle kräva det av de andra också. Det skullevara intressant om jordbruksministern utvecklade denfråga som ställde tidigare om vår tro-värdighet mot den bakgrunden att vi sedan fick etthögre uttag än vi hade nått om vi hade hållit fast vidde förhandlingar som pågick.Anf. 139 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Det är uppenbart att vi har ett pro-blem med bestånden i . Vi gjorde en riktigbedömning när vi hade de här förhandlingarna. Vi harfått bekräftat senare att situationen går åt fel håll. Vihar mycket stora problem i , och vi harsäkert ännu större problem i . Man måstetitta på vad det är för problem vi ska lösa. Slutsatsenhar blivit att försöka freda torsken såatt vi kan få bestånden att växa till.