prot · GQ0995 · 2003-04-29 00:00:00 — Och vi vet ju att även allmännyt-tiga bostadsföretag betalar ansenliga belopp i fastig-hetsskatt.Jag har ofta hört statsrådet påtala kommunernasansvar för markpolitiken. Och visst har kommunernaett stort ansvar för sin markpolitik. Men det har väläven staten för den statliga markpolitiken med tankepå att man skulle kunna bygga väldigt mycket bostä-der även på statlig mark. Men det gör man inte heller.När nu statsrådet har utlovat en diskussion om mark-politiken tycker jag att det vore angenämt att få hörafrån statsrådet hur han ser på det statliga markinneha-vet.Anf. 87 ():Fru talman! Jag kan till att börja med konstateraatt bostadsministerns och regeringens förslag inteheller är någon särskilt lysande läsning. För min delkänns det som om det är samma gamla lösningar somman presenterar igen fast i lite annan skepnad. Och pånågot sätt känns det som att det är dessa gamla sub-ventionslösningar som har skapat det haveri som viupplever . För mig är subventioner kortsiktiga,kostnadsdrivande och snedvridande och inte alls delösningar som jag skulle vilja se för att få i gång ettökat byggande. Snarare handlar det om förändringar ihyressättningssystemet, sänkta skatter, ordentligalösningar på trafikproblem och infrastrukturproblemmen också en starkare konkurrens på byggmarkna-den.Men jag fick i alla fall svar på min första fråga, såför min del väntar jag med spänning på svaret frånbostadsministern på min andra fråga, det vill sägavarför byggföretagen inte bygger.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Jag har dilemmat att jag ska svara påmånga frågor. Men tiden är begränsad, så jag får tafrågorna lite grann efterhand.Jag ska knyta an till det sistnämnda, men det be-rörde även . Jag har med väldigt stororo sett hur byggentreprenörföretagen har koncentre-rat sitt byggande på de dyra och exklusiva bostads-rätterna. Jag tror att vi har över 1 000 tomma lägen-heter i nyproduktionen i i dag.Det är dyra bostadsrätter som det inte finns någonefterfrågan på. Så är det i min egen hemkommunMalmö också. Och det handlar om en helt avregleradmarknad. Det är ju en helt avreglerad marknad där detinte finns något samband mellan pris och kostnad.Det är ett marknadsmisslyckande som byggentrepre-nörföretagen står för. Det leder mig till slutsatsen attdet är fel att samhället träder tillbaka från bostadspo-litiken, att kommunerna lättvindigt säljer undan mar-ken till högstbjudande och att kommunerna inte för-söker påverka bebyggelsen i planprocessen. Det harvarit en fri marknad. Byggföretagen har byggt ochstår nu med väldigt många tomma lägenheter i nypro-duktionen därför att det inte finns någon som efter-frågar dem.Jag menar att produktionen nu måste styras om.Och jag hoppas att byggföretagen klarar av det ochatt de inte har köpt på sig marken så dyrt att detvunget måste exploatera den till den mera exklusivaproduktionen i ett annat konjunkturläge än det som viför närvarande befinner oss i. Jag är väldigt orolig förden utvecklingen.Jag tror att vi har gemensamma uppfattningar omatt konkurrensen måste skärpas och att vi också måstefå fram mindre och medelstora aktörer som ger destora en match. Vi ser ju på andra håll i landet att detgår att bygga bra hyresbostäder till rimliga kostnader.Duvkullen i har äntligen, med den nyamajoriteten i , fått marktilldelning också iHammarby Sjöstad och kommer att kunna bygga tillbetydligt lägre kostnader. I bygger enprivat byggmästare kvalitativt utmärkta bostäder tillfullt rimliga kostnader, så de här mindre och medel-stora måste vi stimulera fram. Jag ser en möjlighet attvia investeringsstödet faktiskt göra det. Jag ser ocksåen möjlighet genom det byggkostnadsforum som vihar inrättat på och som ska stimulera framdenna utveckling.Tiden börjar rusa i väg igen, och jag har någrafrågor till att svara på. Jag berörde tidigare hur jag serpå läget just nu när det gäller byggrätter och denproduktion som vi har av bostadsrätter.Jag tänkte också beröra uppdrag.Det som har redovisat tycker jag ärväldigt intressant. Han redovisar väldigt klara ambi-tioner från merparten av kommunerna i attkraftigt öka sitt bostadsbyggande. Det finns nu väl-digt tydliga ambitioner att ta ett kommunalt ansvarför ett ökat bostadsbyggande i regionen.Sedan är det klart att det i alla fall för en del avbyggandet krävs infrastrukturinvesteringar. Ni somsitter här vet att regeringen ska lägga fram eninfrastrukturplan. Vi ska ta ställning till de remissersom nu är ute via och och läggafast en infrastruktur. Då ska vi naturligtvis väga inockså bostadsbyggandet.Sedan har vi markfrågorna. Jag berörde tidigareden privata marken. Statliga markinnehavare ska följakommunernas planintentioner för bebyggelse. Tul-linge är ett lysande exempel. Där finns det ett mycketgott samarbete mellan och kom-mun. Självklart uppfyller Vasallen de intentioner somBotkyrka kommun har för exploateringen av detområdet.Anf. 89 ():Fru talman! Det är lite trist att inte få svar på frå-gor som ställs, så jag gör väl som frågar igen: Tillhör bostadsbiten socialpolitiken -eller? Och hur ser ministern på bruksvärdessystemet?När det gäller det här bostadsbyggandets hinder-bana tycker jag att det vore bra om vi kanskeliksom kunde ta ett kliv och komma förbi några hin-der. Det är precis som jag tidigare sade, nämligen får lov att både ge och ta. Det handlar mycketom attityder.Kommunerna har ett ansvar. Även enskilda har ettansvar. Till exempel måste möjligheten att överklagatill en rad instanser bort. Sådant gagnar inte demo-kratin, utan det bara förhindrar byggloven. Jag vet attPBL-utredningen är på gång. Men jag hoppas att vinågon gång ska kunna säga att vi är eniga här. Just nuär det ett oerhört bra läge för att reformera bostads-marknaden. Det är ju så många som är intresserade avdet, och vi får så många tips. Man är ständigt intresse-rad.I går på TV till exempel visades hur bruksvärdes-systemet slår i landet. Lägenheter i ärdyrare än lägenheter mitt inne i just pågrund av bruksvärdessystemet.Jag menar också att det finns möjligheter att få tillstånd politiska samförståndslösningar. Hyresgästföre-ningen kan ju komma överens med och fastig-hetsägarna. Trots att man i valrörelsen faktiskt spyddegalla över oss på den borgerliga sidan är man nuberedd att diskutera vad vi då föreslog. Det tycker jagär bra men det är bråttom. För måste vi få igång tillväxten i landet. Jag menar att bostäder tillhörsocialpolitiken. Utan bostäder stannar Sverige.Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Tiden tog slut även i förra inläggetmen jag ska nu försöka svara på de frågor som ställts.Rigmor knyter an till socialpolitikenjust när det gäller byggmomssänkningen. Frågan är,har jag uppfattat, om det inte är möjligt att göra engenerell byggmomssänkning. Mitt svar på den fråganär nej. Vi har undersökt detta väldigt noga. EnligtEU:s mervärdesskattedirektiv är det tillåtet att göra ensänkning av byggmomsen om det är specialdestinerattill en viss typ av byggande. Social housing brukarman tala om ute i Västeuropa.Att genomföra en rejäl byggmomssänkning baraför ungdomsbostäder hade väl gått. Att göra det baraför servicelägenheter för äldre hade möjligen ocksågått att göra. Men att göra en generell byggmoms-sänkning är inte möjligt enligt EU:s mervärdesskatte-direktiv. Vi har undersökt den saken väldigt noga.Vi i har ju bedrivit en annan bostadspoli-tik än man haft i många andra länder och har intebyggt "rena socialbostäder", utan vi i har settpå boendet på ett annat sätt. Naturligtvis kan vi hävda- enligt regeringformen är det också så - att det ålig-ger samhället att svara för bostäder. Det gäller dåsamhället i vid bemärkelse, alltså kommuner, stat ochandra intressenter. Det är dock inte möjligt att göra engenerell byggmomssänkning. Jag är heller inte såsäker på att det hade varit särskilt bra därför attbyggmomssänkningen hade så att säga gått direkt tillentreprenörerna. Den skulle nog inte komma dem tilldel som flyttar in i bostadsrätterna iHammarby Sjöstad. Men det vet jag inte säkert; där-om kan vi tvista.Också jag ser ett behov av att göra en översyn ochen reformering av bruksvärdessystemet. Vi har tillsatten utredning som har på sig, och vi räknar medatt kunna reformera bruksvärdessystemet - att gällafrån den 1 januari 2005.Vidare lägger vi fram en lagrådsremissom tredimensionell fastighetsbildning, med ikraftträ-dande . Vi är alltså överens om mycketmen på en del punkter har vi olika uppfattningar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:269 omStatens bostadsnämndAnf. 91 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förtydliga direkti-ven till Statens bostadsnämnd.Frågan ställs mot bakgrund av uppgifter om attKristinehamns kommun avser att riva tomma bostä-der i stället för att sälja dem och att det skulle orsakasav den ersättning man får för att avveckla bostädernaenligt kommunens avtal med Statens bostadsnämnd.Statens bostadsnämnd har i uppgift att medverkatill omstrukturering av de kommunala bostadsföreta-gen i de kommuner som har allvarliga problem medvakanser i bostadsbeståndet.De överenskommelser som nämnden träffar medrespektive kommun går ut på att se till att det kom-munala bostadsföretaget ges långsiktigt hållbara eko-nomiska förutsättningar. I de allra flesta fall innebärdetta bland annat att en del av bostäderna måste tasbort från bostadsmarknaden. Det finns helt enkelt förmånga tomma bostäder som inte kommer att efterfrå-gas inom överskådlig tid. Det är kommunens ansvaratt genomföra den nödvändiga minskningen av bo-stadsbeståndet, och kommunen kan själv välja attutveckla bostäderna till annan användning eller attavveckla dem.Statens roll är att medverka till att hitta en hållbarlösning på problemen och att bidra med ekonomisktstöd eller andra åtgärder om kommunen inte självmäktar med att genomföra de nödvändiga åtgärderna.En viktig utgångspunkt för de åtgärder som genom-förs är att de ska bidra till att stabilisera de lokalabostadsmarknaderna och att de inte får skapa konkur-rensfördelar för någon part. Bland annat som en följdav detta har Statens bostadsnämnds och tidigare Bo-stadsdelegationens arbete mötts av en bred acceptansfrån lokala fastighetsägare och boende.Om en kommun, trots avtalet med av något skäl ändrar sig och vill att detomma bostäderna blir kvar på bostadsmarknaden, tillexempel genom att sälja bostäderna för fritidsboende,motsätter sig inte staten detta. Det står kommunenfritt att omförhandla avtalet och genomföra en för-säljning.En sådan lösning kan dock av flera olika skäl intebygga på statens ekonomiska stöd. De bostäder somblir bostadsrätter för fritidsboende kommer i prakti-ken att finnas kvar på bostadsmarknaden. Även omde initialt upplåts för fritidsboende finns det ingetsom hindrar att de i ett senare skede kommer tillbakapå den vanliga bostadsmarknaden och återigen skaparvakanser. En försäljning för fritidsboende innebäralltså inte någon varaktig lösning på problemet medett för stort utbud av bostäder.Samtidigt är det viktigt att notera att ett inflöde avturister och fritidsboende naturligtvis är väldigt posi-tivt för de regioner som har problem med avfolkningoch minskande underlag för service och näringsliv.Jag är därför angelägen om att medverka till att hittaformer för hur detta kan ske utan att det bryter mot deprinciper som måste vara vägledande för nämndensverksamhet.Regeringen har tidigare fått bemyndi-gande att bilda ett eller flera särskilda bolag för attbland annat hjälpa till med utveckling av kommuner-nas tomma bostäder till annan användning. Vi har nuför avsikt att bilda ett sådant bolag. Det är möjligt attdet genom detta bolag kommer att gå att hitta enframkomlig väg för att möta ett seriöst intresse förfritidsboende och turism i de aktuella kommunerna.Anf. 92 ():Fru talman! är vi inne på ett annat problem,nämligen överskott på bostäder. Jag tackar för svaretav bostadsministern. Det är ett intressant svar ur flerperspektiv, och jag är glad att jag ställde en interpel-lation och inte bara en skriftlig fråga när jag fick höratalas om vad som hände i . Det ger migen möjlighet att närmare få utrett vad ministernegentligen menar i sitt svar.Jag vill ha förtydliganden på två punkter.Ministern säger att det är viktigt att notera att ettinflöde av turister och fritidsboende naturligtvis ärväldigt positivt för de regioner som har problem medavfolkning och ett minskande underlag för serviceoch näringsliv. Av den anledningen är ministern ock-så angelägen om att hitta former för hur detta kan skeutan att det bryter mot de principer som måste varavägledande för Statens bostadsnämnds verksamhet.Min egen reaktion är: Borde inte nämnden ha i si-na direktiv att man ska göra en helhetsbedömning avsituationen på respektive ort för att i första hand seom det finns andra mycket positivare åtgärder attvidta än att med statliga pengar riva hus som är möj-liga att använda till fritidsändamål? Kommer folkettill bygden som fritidsboende är det en stor risk eller,skulle jag mycket hellre vilja säga, en stor möjlighetatt de blir kvar.Vi har diskuterat problemet medatt det är bostadsbrist i mer än 100 kommuner i Sve-rige , och alla varken kan eller, som jag tycker,ska bo på samma plats i . Bör det inte ingå idirektiven för nämnden att man ska se till helhetsbil-den i och som en sista åtgärd, när alla vägarär prövade, ge stöd för att riva hus? För oss i Center-partiet är det viktigt att vi kan få ett helt , attvi kan få tillväxt i hela landet. Det är inte intressantbara för en enstaka kommun, utan det borde varaväldigt intressant också för den svenska regeringen.Den andra punkt som jag reagerade på i svaretgäller det sista i ministerns svar, att regeringen har föravsikt att på nytt bilda ett statligt bolag för att hitta enframkomlig väg för att möta ett seriöst intresse förfritidsboende och turism i de aktuella kommunerna.För mig framstår det som ytterligare ett statligt ingri-pande parallellt med att man har en statlig bo-stadsnämnd. Är det inte detta onödigt krångel ochbyråkratiskt?Anf. 93 ():Fru talman! Jag har besökt ,och där ställde jag frågor. På de frågorna fick jag inganöjaktiga svar. Därför tar jag tillfället i akt och ställerfrågorna till bostadsministern i stället och hoppas atthan är mer välvillig till att svara mig.Jag har fyra frågor.För det första: Efter vilka kriterier bedömer de kommuners ekonomi somansöker om stöd?För det andra: När stöd har beslutats av SBN, ärdet huvudsakligen på grund av ekonomin i det kom-munala bostadsbolaget?För det tredje: Tas det hänsyn till kommunernasskattesats?Slutligen: Bedöms värdet i och av andra kommu-nala bolag än bostadsbolagets?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Jag är helt överens med RigmorStenmark om att man i första hand ska se på möjlig-heterna att använda tomma bostäder till andra verk-samheter. Det kan gälla kontor, fritidsboende, det kanibland till och med gälla att flytta bostäder - det harförekommit i vårt land. Det är naturligtvis ett neder-lag att behöva riva undan ett bostadsbestånd, menibland kan det vara nödvändigt om man har så mångatomma lägenheter att man får en mycket stor kom-munalekonomisk belastning och riskerar att försämramöjligheterna att uppfylla andra välfärdsåtagandenfrån kommunerna. I första hand ska man naturligtvistitta på möjligheterna att använda bostäderna tillandra ändamål.I fråga om finns det ett problem isammanhanget med att bara gå in med statliga medeloch se till att bostäderna blir fritidsbostäder initialt.Det är det att om man dumpar priserna den här vägenvia statliga medel, så rubbar man förutsättningarna påhela den lokala bostadsmarknaden. Det drabbarmarknadsvärdet på de övriga bostadsrätterna som ärbebodda. Det drabbar villorna. Alla bostadsrättshava-re och alla villaägare riskerar att hamna i en nedåtgå-ende spiral där bankerna säger upp lånen, ochmängder av privata människors ekonomi havererarom man via statliga medel går in och dumpar ettutbud av bostäder på den lokala orten. Det skulleockså direkt slå mot privata fastighetsägare. Denuppslutning som vi har haft bakom Bostadsdelegatio-nens och Statens bostadsnämnds arbete på den lokalabostadsmarknaden för de privata fastighetsägarnaskulle omintetgöras i ett sådant läge.Ska vi kunna använda den här möjligheten kan viinte via statliga medel gå in och dumpa priserna föratt få ut lägenheterna för fritidsboende så att de såsmåningom kan komma tillbaka till den ordinariebostadsmarknaden. Vi måste hitta andra utgångar.Det är därför jag antyder i svaret att staten avser attbilda ett nytt statligt bolag som har i uppgift att ut-veckla fastighetsbeståndet. Ett nytt statligt ägt bolagska bildas för att arbeta med omstruktureringen avkommunala bostadsfastigheter. Det av riksdagentidigare beslutade uppdraget, som gav det statligafastighetsbolaget möjligheter att förvärvakommunala bostadsfastigheter för omvandling tillföretagslokaler eller andra lämpliga ändamål, skagenomföras som Vasallen kapitaliserar ettdotterbolag för detta ändamål. Avsikten är att överfö-ra denna verksamhet också till det nya bolaget. Dettaför att vi från statlig sida ska kunna ha ett instrumentför att förädla och vidareutveckla bostäderna till olikaändamål, kanske fritidsfastigheter, i stället för att rivaundan beståndet.På det viset tycker jag att jag har gett RigmorStenmark en positiv vink om att jag ser också ettproblem som har åskådliggjorts bland annat via Kris-tinehamnsfallet. Jag är angelägen om att hitta enlösning på det utan att vi för den skull hamnar i ensituation där vi rubbar förutsättningarna totalt på denlokala bostadsmarknaden, går in med statliga medel,rubbar konkurrensen och sätter folk i en besvärligsituation.Anf. 95 ():Fru talman! Nej, jag tycker inte heller att statenska gå in och dumpa priserna. Det är en väldigt skill-nad mellan att köpa en villa i de traktersom vi talar och att köpa en villa i den region som vijust nu befinner oss i. Det sköter marknaden ganskaväl. Det som är viktigt är att få in människor som serbygden som en väldigt stor tillgång. Vi från Center-partiets sida anser att det är kommunerna, var och en,som måste tillåtas att ta sitt rättmätiga ansvar förutformningen av bostadspolitiken utan statliga pek-pinnar och hinder. De lokala förutsättningarna får pådet viset ett större genomslag. I de kommuner där detråder bostadsöverskott måste kommunerna självakunna ta beslut om omstrukturering och utförsäljningav sina bostadsbestånd. En statlig bostadsnämnd somska övervaka och ge bidrag känns för oss överflödigoch behövs inte enligt vårt sätt att se på situationen.Jag delar uppfattningen att det finns behov på vis-sa håll av hjälp med att sanera bostadsbeståndet. Närhus står tomma alltför länge förfaller de, och det i sigär ett mycket trist inslag i samhället. Det är inte roligtatt åka genom och se tomma hus, se svartafönster gapa.Husen kan även vara fel placerade i en kommun,så det kan vara omöjligt att få människor att bosättasig där. De minner om en svunnen tid när man engång tog ansvar för att bygga husen där industrin såkrävde det. Så visst finns det problem med ett bo-stadsöverskott. Men att därifrån inrätta en bostads-nämnd och anslå skattemedel till det anser vi är fel,det vill jag återigen poängtera.Det måste gå att med de befintliga myndighetersom vi har ganska gott om komma till rätta med by-råkratin. Det är mycket pengar som anslås i en an-strängd statlig ekonomi. 150 miljoner anslår majori-teten i kommande budgetar. Jag kan glädja ministernmed att vi från är med på en del avpengarna, 30 miljoner. Det är också viktigt att det bliren uppföljning så att vi får en redogörelse av huranslagen används.Jag vill också fråga ministern om en ny modellsom jag vill testa. Skulle ministern kunna tänka sig i stället för bidrag ger en statlig kreditgaranti tillde kommuner som har ett verkligt behov av ekono-misk hjälp för att sanera sina bostadsbestånd? Detskulle ge incitament till att kommunerna prövar allaandra möjligheter innan de lånar pengar av staten.Eftersom den här interpellationen har utgångs-punkt i det som händer i är det lätt attpeka på den stora betydelse som turism och samar-betet med har för i dessa delar av lan-det. Då tycker jag att vi ska möta detta med positivainsatser. Vi ska satsa på vägar och kollektivtrafik ochpå småföretag genom bland annat enklare regler så attmänniskor vågar satsa på turismen. Det leder tillmånga positiva spiraler. Vi vet att turismen är påframmarsch i . Alltfler planerar att stannahemma på sin semester, och det gäller både sommar-tid och . Då är inte minst ett braställe att vistas på. Jag garanterar det.Anf. 96 ():Fru talman! Det klagas ofta på oss politiker att viär flummiga och att vi håller anföranden i stället föratt fråga när vi ska ställa frågor. Jag ställde fyra frå-gor, och jag ber om ursäkt om de var så otydliga attbostadsministern inte förstod dem. Så jag ställer demdärför en gång till:1. Efter vilka kriterier bedömer statens bostads-nämnd de kommuners ekonomi som ansöker omstöd?2. När stöd har beslutats av SBN är stödet då huvud-sakligen beroende av bostadsbolagets ekonomi?3. Tas det hänsyn till kommunernas skattesatser?4. Bedöms värdet i och av andra kommunala bolagän bostadsbolaget?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag säga till att kommunerna har full frihet att hantera dessafrågor. Det är inte så att staten bestämmer över kom-munerna. ingår avtal medkommunerna om man ska ge ett statligt stöd. Men omförhållandena ändras har kommunerna också möjlig-het att omförhandla dessa avtal. Det är inget diktatfrån statens sida.Som jag har upplevt det med de kommuner sombefinner sig i en utomordentligt besvärlig situationhar man varit väldigt nöjd med den dialog som harförts med staten. Det är glädjande att nutillstyrker en del av de medel som regeringen villanslå. Ni har ju varit motståndare till Bostadsdelega-tionen tidigare.Det finns en rad kommuner som har en utomor-dentligt besvärlig situation till följd av att man harmånga tomma lägenheter och som inte kan hanteradem på egen hand. Då måste vi från staten vara medoch hjälpa till för att lösa problemet.Jag delar också uppfattning attvi måste ta till vara turismen och friluftslivet. Värm-land har utomordentligt goda förutsättningar på detområdet. Det vi inte kan göra är att med statligapengar dumpa priserna på bostadsmarknaden. I så fallskulle vi rubba vi de lokala konkurrensförhållandenaoch ställer enskilda människor som bor i det befintli-ga bostadsrättsbeståndet eller i egna hem inför enmycket svår situation. Därför är detta en grannlagafråga att hantera, och vi ska försöka att hantera den påett konstruktivt sätt framöver.Jag har tagit del av -och vänder jag mig till - på dethär området. bostadsberedningtillstyrker i huvudsak samstämmigt över partigränser-na de åtgärder som regeringen nu vidtar för att till-sammans med kommunerna hantera problemet. Detfinns naturligtvis en insikt också hos Kommunför-bundet om att många kommuner inte klarar av dettapå egen hand.Sedan jag försäkra att och den tidigare Bostadsdelegationenhar varit utomordentligt noggranna vid sina pröv-ningar av de ansökningar som har kommit in. Manhar tittat på kommunernas egna ekonomiska förut-sättningar för att kunna hantera problemet.Det rör sig inte om villkorslösa bidrag. Om manhar kunnat tänka sig att gå in med statliga medel harman ställt mycket hårda krav på kommunerna på egnaekonomiska insatser. Det har inte varit något allmäntslöseri med statliga skattepengar, utan det har funnitsen väldigt tydlig modell för hur detta ska hanteras.Det grundläggande kravet är att kommunerna självamåste göra den ekonomiska uppoffring som man kanbegära av dem innan staten har gått in med ytterligaremedel. Då har man sett på kommunernas totala eko-nomi och deras förutsättningar att klara en jämförbarservice inom andra välfärdsområden såsom vård,skola och omsorg i förhållande till andra kommuner.Det har varit en väldigt noggrann prövning. Detfinns många kommuner som tycker att det har variten för hård prövning, om jag uttrycker det så.