prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Det ekologiska jordbruket fungerar som en föregångare på miljöområdet, för att visa på möjligheter för en hållbar utveckling inom hela jordbruket. Målet om ekologisk odling är ett av de få miljömål som vi verkar lyckas uppfylla, och det är mycket positivt. Stora satsningar på forskning kring ekologisk odling har också gjorts . Det är många viktiga politikområden inom vårt utgiftsområde. Dessutom har vi i den här debatten också en viktig skrivelse som behandlar landsbygdspolitik. Det övergripande målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Mål som hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt får inte bara bli vackra ord. Det traditionella odlingslandskapet har ju till stora delar försvunnit eller starkt utarmats . Merparten har omvandlats till ett modernt odlingslandskap präglat av rationell jordbruksdrift eller omvandlats till skog. har lagts ned. Av de jordbruksmark som fanns 1945 har cirka en tredjedel lagts ned. Nedläggningen av jordbruksmark märks särskilt tydligt i landets norra delar och i skogsbygderna. I förlängningen kan en utveckling med nedläggning av jordbruksföretag samt igenväxning och ökad ensidighet i odlingslandskapet leda till ett minskat intresse för att vistas och bo där. Om vi ser på de årliga mätningarna så går strukturutvecklingen snabbare i norra delen av landet än genomsnittet för hela landet. Det är nog ganska klart att de nationella stöden, miljöersättningar och kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, har bidragit till att upprätthålla ett öppet odlingslandskap och ett ganska livskraftigt jordbruk i norra . Det är viktigt att vi alla följer denna utveckling noga. I detta sammanhang vill jag betona vikten av småskalig produktion och förädling. finns det omkring 3 000 företag med småskalig livsmedelsproduktion och ca 600 gårdsbutiker i . Många av de här företagen utnyttjar Bondens egen marknad som försäljningskanal direkt till kund. De har genom detta påtagligt ökat sin omsättning. Det är bra om jobben kan skapas där jobben behövs. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jag givetvis står bakom samtliga reservationer, men för att underlätta för kammaren vill jag yrka bifall bara till reservation 25 om småskalig livsmedelsproduktion. 182 () replik: Först och främst skulle jag vilja ge helt rätt i en sak. Vi är fullständigt överens, , att vi inte ska ge stöd till djurtransporter. För egen del kan jag inte förstå varför man inte i större utsträckning när det gäller längre transporter av kött faktiskt gör dem i form av kött i stället för i form av djur. Det kan vi inte lösa här. För övrigt uppfyller med råge sin del av s, v och fasa. En sak som jag skulle vilja uppehålla mig vid lite grann handlar om det svenska skogsbruket. Jag tror också att vi är överens om att det svenska skogsbruket har varit den genom historien absolut ojämförligt största grunden till vårt välstånd, eftersom vi har dragit in så pass mycket exportintäkter på just skogen. Jag skulle vilja fråga : Är det den enskilt ägda skogen eller den statligt ägda skogen som har bidragit mest till den svenska välfärden? 183 () replik: Det är bra att jag och är överens om åtminstone några saker här, bland annat att vi inte ska ge stöd till djurtransporter. Vi har haft det uppe i utskottet och fått bra information om det. Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga för regeringen att driva. Vi ger en massa exportbidrag, slaktbidrag och allt möjligt. Det är ganska mycket pengar. Det är viktigt att driva den här frågan. De långväga transporterna är inte bra, varken ur ett etiskt perspektiv eller för samhället. Det är stora kostnader. Det är bra att vi är överens om det. När det gäller skogsbruket äger jag inte själv skog, men jag har många kompisar som äger skog. Jag kan se att många av dem som är privata skogsägare, som har mindre marker på kanske , sköter det på ett väldigt bra sätt. Jag kan som socialist säga att det nog kan vara bra att ha lite skog. Var och en skulle ha lite skog. Det är en bra rekreation att vara ute i skogen. Jag tror också att det är viktigt att vi värnar vårt samhälle. Jag är av den åsikten att många av de privata skogsägarna gör en bra insats. Jag sade också i min inledning att jag tror att det är viktigt att staten tar ett ökat ansvar, men också de stora bolagen, att de stora privata bolagen tar ett lite bättre ansvar. Här är mycket att göra. Vi behöver tillföra mer resurser till en förbättrad skogspolitik. 184 () replik: Det är rörande att vi är överens på ytterligare en punkt, nämligen att det enskilda skogsbruket är välskött det är klart att det finns undantag. Vi ser ett värde för landet i det enskilda skogsbruket. Det gläder mig. säger att staten måste ta ett större ansvar, staten ska bli bättre på att vårda de miljövärden som finns i skogen. är vi överens om att det enskilda skogsbruket förmodligen är bättre än det statliga. ingår i den majoritet som fortlöpande socialiserar skog. Blir det inte schizofrent, , att befinna sig i den världen intellektuellt när verkligheten ser ut på ett helt annat sätt? 185 () replik: Om man ser på de senare åren har det gjorts en hel del. Jag tror att till exempel certifiering av skog kan vara bra, att man arbetar på ett målinriktat sätt. Men här finns mycket mer att göra. Det gäller både de statliga företagen och de privata. De vänner som jag känner som har skog ser verkligen till att de får kunskap. De är ute i sina marker. De lär sig och blir motiverade. Det är väldigt viktigt att man också har möjlighet till rådgivning och att vi i samhället satsar på det, som generaldirektör påpekar. Det behövs mycket resurser till rådgivning och informationsinsatser. Vi har en uppgift här, också att få ut budskapet om hur viktig skogen är som rekreation och hur bra den är i de sociala sammanhangen. I den här debatten nämner vi ibland klippare. Jag tror inte att det är så vanligt, men det förekommer klippare. Det förekommer rovdrift. Sådant bör vi ju bekämpa på olika sätt. Jag hoppas att regeringen kommer med en proposition snart, kanske , och att vi i vårt utskott kan diskutera de här frågorna på ett bra sätt. 186 () replik: Jag hade egentligen inte tänkt ta replik, men ju mer jag lyssnade ju mer fundersam blev jag. Jag tyckte att det fanns en underton i anförande som växte, en underton av misstänksamhet och misstro mot svenska jordbrukare som grupp. Det började med motiven för . står också bakom införandet av en djurskyddsmyndighet för att ta ett samlat grepp på djurskyddet. Men syftet var enligt att höja etiken och moralen när det gäller djurhållningen i . Vilka är det som har så dålig etik och moral? Är det de svenska jordbrukarna som missköter sig så? Sedan började han tala i svepande ordalag och med negativ attityd till rationell jordbruksproduktion, om att höja upp småskalig livsmedelsproduktion som det optimala. Jag tycker också att det är fint med småskalig livsmedelsproduktion. Men jag har varit i det var i det sammanhanget som nämnde detta och besökt gårdar, unga familjer som har investerat och bedriver det man kan kalla ett rationellt jordbruk, mjölkproduktion med mjölkrobot. Det är ett högkvalitativt jordbruk med mjölkproduktion. Hur många mjölkkor ska man få ha i om det rationella är dåligt och det småskaliga fint? 187 () replik: Först ska jag säga till att jag på inget sätt hyser misstro mot svenska jordbrukare som grupp. De gör ett väldigt fint arbete. Det är nog snarare som inte har lyssnat tillräckligt. När jag pratar om djuretik i vårt samhälle gäller det oss som konsumenter, att vi också ska vara observanta och se vad vi köper. Det är viktigt att vi satsar på kvalitet. Inte minst i detta med djurtransporter som vi hade uppe kan vi se ett etiskt förhållande. För min del tror jag att det är bra att veta att till exempel det kött vi handlar är av bra svensk kvalitet, att där inte finns så mycket antibiotika eller andra medicinrester, att djuren har fått gå ute, att samhället har givit bidrag till ett öppet landskap och att djuren har haft det bra. Det är på sätt och vis etik. Etik är också att vi kan hålla kvar en bra veterinärstandard och att vi har en bra forskning. Det tror jag att vi ska satsa på. Och när vi diskuterar detta måste det gälla hela samhället, inte lantbrukarna som grupp. Jag tror att en mycket stor majoritet sköter sitt arbete som lantbrukare på ett mycket bra sätt. 188 () replik: Jag tackar för det svaret, även om jag tyckte att det slirade ganska rejält runt själva formuleringen som ändå hade om att skulle bidra till att höja etiken och moralen när det gällde djurhållningen i . De som håller djur i är ju framför allt jordbrukarna, i alla fall i större skala. Sedan var han inne på funktion och lite alla möjliga olika grupper, men just när det gäller att roll är att höja etiken och moralen fick jag nog inte riktigt kläm på vad han menade. Jag accepterar dock att han ändå tycker att svenska jordbrukare har hög standard och sköter sig bra. Sedan var det den rationella jordbruksproduktionen och att man i särskilt skulle eftersträva det småskaliga. Hur ser på möjligheterna att bedriva rationell jordbruksverksamhet i och i övriga ? 189 () replik: Om vi tittar på den strukturomvandling som har skett kan vi se att vi bara hade ungefär 20 000 mjölkföretag. har vi 10 000. Det är alltså en halvering. Detta har naturligtvis märkts betydligt mer i och också i vissa delar av . I ett längre tidsperspektiv kan man väl säga att förutsättningarna för att driva de mindre lantbruken inte har ökat utan snarare minskat. Där tycker jag att vi bör göra mycket mer och vara observanta. Om vi vill ha en levande landsbygd och en regional balans måste vi satsa på de här områdena. Och det gäller inte bara lantbruksföretag. Det gäller att samhällena kan vara någotsånär intakta, att det finns skolor, affärer, postservice och så vidare så att människor kan bo kvar. Det gäller också att man kan ha kvar sina arbetstillfällen. Där tror jag på detta med småskalig industri och förädlingsindustrier. Ta till exempel Eldrimner i som besökt utskottet! De gör ju ett lysande arbete men riskerar nu att mista ersättningen. Där tycker jag att vi ska arbeta på ett bra sätt och synliggöra allt de gör. När det sedan gäller tror jag nog att de här personerna kommer att göra ett mycket bra arbete för att få upp de här sakerna till diskussion och synliggöra det hela. Jag tror nämligen att detta gäller alla i hela samhället. Vi har nog en ganska bra standard i rent allmänt. Vi har inte mycket djurvanvård, men det förekommer. Vi behöver den här diskussionen för att bli bättre och också för att ge signaler till övriga och världen. 190 (): Jag vill i denna debatt om de areella näringarna innan jag går in på sakområdena börja med att slå fast en viktig iakttagelse, och det är att regeringen sviker. Regeringen sviker när det gäller att ge svenskt jordbruk likvärdiga konkurrensvillkor med övriga europeiska länder. Gång på gång på gång har statsministern stått i den här talarstolen och lovat likvärdiga villkor när det gäller konkurrens. Gång på gång på gång har det löftet svikits. Det har svikits av Socialdemokraterna, det har svikits av regeringen och det har svikits av statsministern. När kommer man att leverera likvärdiga konkurrensvillkor? Det är en av de enskilt viktigaste faktorerna för ett fortsatt levande svenskt lantbruk. När jag sedan går in på enskildheterna i vårt budgetförslag kan jag först konstatera att vi även på det här utgiftsområdet har principen att det som är ett samhälleligt intresse ska samhället också betala. Det är inte upp till enskilda att stå för de kostnaderna. Detta kan man kan till exempel se när det gäller ersättningen för viltskador, där vi höjer anslaget. Det finns ett samhällsintresse, som jag delar, av att vi ska ha en livskraftig rovdjursstam. Men det är inte upp till enskilda människor att stå för kostnaderna när det gäller detta. Då är risken, precis som vi har diskuterat tidigare, att vi får inte en förvaltning utan en tjuvjaktsförvaltning, just av den anledningen att staten tvingar enskilda att ta ett ansvar som rimligen är statens ansvar. Vidare har vi anslagit ytterligare pengar när det gäller bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, av samma anledning: Det gäller att slå vakt om den svenska modellen. När det gäller säger vi att vi ska ha detta sammanhållet. Det är som är bäst och effektivast i fråga om att sköta detta, och därför har vi ett antal omfördelningar när det gäller de bitarna. När vi kommer in på landsbygdens miljö och struktur gör en kraftfull satsning. Vi ökar anslaget för återskapande av våtmarker, någonting som är till gagn för miljön både lokalt via en bättre biologisk mångfald och även i det stora perspektivet där vi minskar växtnäringsläckaget. Vi ökar anslaget för LFA-områden. Vi tänker då på skärgården, småländska höglandet och de norra delarna av landet. Det är de delar där risken för igenbuskning är störst, där marken först tas ur produktion och där man inte har rättvisa konkurrensvillkor. Vi vill vidare göra den relativt stora hästnäringen till en fullvärdig näring även i statens ögon. Vi har pengar till detta. Tyvärr har regeringen inte lyckats få fram något resultat när det gäller att ta tag i det här. Det var aviserat i den propositionslista vi fick, men vi har inte sett någonting på utskottets bord rörande hästnäringen. Vi vill stärka stödet till nystartare, något jag är helt övertygad om kommer att bli än viktigare med den nya gemensamma jordbrukspolitiken. av jordbrukarna i landet ligger på 65 plus, och det illustrerar tämligen tydligt vad det här handlar om. Nystartandet är jätteviktigt. Sedan vill jag också tangera det vi debatterade tidigare när det gällde skogsvården. Här minskar regering och stödpartier, på sätt som beskrivits här tidigare, så att är tvungen att dra in rådgivning. ökar man på ett annat område länsstyrelsernas anslag för att administrera inköp av mark. Detta tycker jag på ett oerhört tydligt sätt illustrerar var man lägger vikten när det gäller skogsfrågor: Man sänker på rådgivning ut till aktiva brukare och ökar för att köpa in mark till staten. Rådgivningen när det gäller skogsbruket är oerhört viktig. Eftersom vi har lång omloppstid tar det innan man lär av sina egna misstag. Det kan ta 10 eller innan man ser att en föryngring inte fungerar. Därför tycker jag att rådgivning är av ökad vikt, framför allt när vi tänker på de krav som finns på produktion. Regeringen har svikit lantbruket. Jag hoppas att den minskning vi nu ser i skogsvården inte är en början på ett svek även när det gäller skogsbruket. Jag yrkar bifall till reservation 1, även om jag självklart står bakom alla de andra utmärkta reservationerna från . 191 (): Den här budgeten som behandlar bland annat jordbruket är naturligtvis svår att diskutera. Just när det gäller finansieringen av jordbrukspolitiken står vi i den situationen att den helt övervägande delen av de beslut som har fattats om hur vi ska använda pengarna har fattats på annat håll. Det är alltså så att vi här i inte har möjlighet att bestämma hur pengarna för jordbrukspolitiken ska användas. EU har frågan. Jordbrukspolitiken är, sett till pengarna, den absolut största delen, och det förvånar mig att inte några har sagt det. Debatten blir naturligtvis lite konstig. Man kan inte rikta kritik mot jordbrukspolitiken. Vi har inga representanter här som kan diskutera den. När vi har gjort uppgörelser mellan Vänstern, och Socialdemokraterna i regeringen om den här propositionen har naturligtvis frågorna varit låsta. De är inte öppna för beslut eller för förändringar i den samverkan. Så är situationen, och det bör vi konstatera. Jag tror dessutom, om det inte har framgått riktigt av debatten, att det är värt att påpeka att inget parti tycker att svenskt jordbruk ska vara in i detalj reglerat genom en planhushållning som vi vet att vi höll på att ta oss ur genom avregleringen av jordbruket. Det är en planhushållning som har lett till förändringar av svenskt jordbruk som inte har varit önskvärda. Moderata samlingspartiet brukar säga att man inte ska tvingas leva på bidrag när man kan leva på eget arbete. Det gäller i väldigt hög grad landets bönder . Jag ser att nickar instämmande. Vi från vill alltså se en helt annan jordbrukspolitik. Vi vill ha jordbruket avreglerat, och vi vill se fri konkurrens. Vi vill att bönderna ska få glädjen att återgå till att producera det man är bra på, det man vill göra av god kvalitet och få gå ut i konkurrens på den svenska marknaden, ha möjlighet att sälja gårdens produkter i närområdet och så vidare. Vi vill också att de som så önskar ska kunna få bra information så att de successivt kan gå över till ett ekologiskt jordbruk. Naturligtvis finns det ett litet utrymme ekonomiskt, inte stort under den här budgetperioden, det vet vi, men ett litet, som vi kan utnyttja för att vid sidan av den enorma budget som ligger låst via EU åstadkomma vissa förändringar i en riktning som vi önskar. Vi från kan till exempel med glädje konstatera att vi har fått 40 miljoner till forskning och utveckling av ekologiskt lantbruk. Det har beslutats gemensamt av de tre partierna och föreslagits här. Inom den sektorn kan också nämnas att äntligen har odling ute i fått en halv miljon för sin verksamhet. Den är ju spännande eftersom de var de ursprungliga initiativtagarna inom området och låg väldigt väl framme när det hela började. Det är viktigt att de får möjlighet att fortsätta sitt arbete. Det finns också ett ökat stöd till på 9 miljoner för säkra livsmedel. I det ingår också att de ska titta på möjligheter för småskalig produktion, till exempel mindre slakterier. Det berör det som talade om när det gäller gårdsbutikernas möjligheter till exempel. Det är sådana saker som vi i hälsar med glädje. Och jag tror inte att det finns någon opposition i kammaren från något parti i den riktningen. Många har tvärtom uttalat sig just för de sakerna, bland annat och . Skogen är ett miljöområde där vi har ett tydligt mål. För att nå det krävs att man får stora statliga resurser. Det målet är fastslaget här i , och det gäller nu att leva upp till det. Vi har fått en förstärkning på 400 miljoner det här budgetåret, men det räcker inte till de åtgärder som behövs för att vi ska hålla en jämn takt fram till målet. Det handlar alltså om köp av mark för naturreservat, för biotopskydd, skogsvårdsavtal och annat; det som finns under . Det ingår alltså som en naturlig del i tanken att bevara den biologiska mångfalden. Vi tycker att det är bra, men vi beklagar att det inte har funnits pengar att ta ett lite större steg på det området. När det gäller den biologiska mångfalden finns det en intressant forskningssatsning i anslutning till det här projektet. Det gäller alltså inventeringen av alla de arter som finns i svenska skogar och i andra biotoper. Där har flera forskningsråd kopplats samman. har fått medel för att göra grundforskningsinsatser när det gäller den biologiska mångfalden, studier av arter och arters samverkan inom för landet viktiga biotoper. Formas har när det gäller tillämpningssidan fått ett stort anslag. Och som grund för det hela har Artdatabanken på SLU fått ett bidrag för att gå igenom och göra en inventering av de arter som finns. Det är lite anmärkningsvärt att vi egentligen inte känner till vilka arter som finns i landet. Ska vi ha en ekologisk långsiktigt hållbar utveckling måste vi veta vad som finns i de ekologiska systemen. Det arbetet pågår med full fart. En liten bromskloss är tillgången på taxonomer. Vi har i ett litet underskott på sådana. Där förväntar vi oss att universiteten och kanske Formas och kan hjälpa till så att vi får fram lite fler forskare inom taxonomiområdet. Jag ska säga några ord om fisket också inte mycket, för vi väntar på kustfiskepropositionen som kommer till . Det är presskonferens . Där får vi ett förslag på hur verksamheten för att skydda våra vatten och kuster framöver ska kunna se ut. Grunden i den propositionen kan jag väl avslöja redan nu är en ekologisk grundsyn där man ser till havets och olika sötvattens långsiktiga ekologiska möjligheter att fortleva. Marinbiologisk forskning har fått ett anslag i budgeten. Det är en förstärkning på 10 miljoner, vilket vi naturligtvis också tycker är bra. Jag kan avsluta med att konstatera att blir av. Vi har i budgeten för den verksamheten den som talade sig så varm för och som jag inte har tid att gå in på och också tala varmt för. Det arbetet kommer att sätta i gång och betyda mycket för djurskyddsarbetet i . 192 () replik: Ni ingår som en del av regeringsunderlaget, . erkände själv i talarstolen att som tack för detta får man tydligen emellanåt böja sig hårt för att ingå i majoritetskonstellationen. Det är klart att man inte böjer sig utan att få någon som helst betalning. Den betalning som har fått för att ingå i grupperingen är att man har fått en förläning från president i form av en generaldirektör på den nya i . Jag måste få reda på av på vilket sätt de 61 ½ miljoner kronorna kommer att förbättra tillsynen av djuren. Det är ju tillsynen som har visat sig brista, inte regelverket. Det innebär att man skulle kunna använda i storleksordningen 150 tjänster för tillsynen i stället för att lägga dem på en byråkratisk myndighet i . Kan möjligtvis förklara för oss övriga som inte förstår hur djurtillsynen blir bättre eftersom det är där bristerna finns? 193 () replik: Det är precis som säger, nämligen att det har varit stora brister i tillsynen. Det behövs en samordning av tillsynen av flera skäl, bland annat för att höja kvaliteten. Många kommuner som har hand om den kommunala djurskyddstillsynen har svårigheter med kompetensen på området. Man kan förstå att en liten kommun som ska ha det ansvaret behöver information och stöd utifrån. Det är en viktig del i den nya verksamhet att samla resurserna, göra en kraftsamling på området och hjälpa till ute i kommunerna så att det blir en högre nivå. Vi vill gärna ha en djurskyddstillsyn som är likadan över hela landet. Det är naturligtvis också en uppgift för att titta på. Det är riktigt att tillsynen är en av de viktiga huvuduppgifterna för den nya myndigheten. 194 () replik: säger att det behövs samordning av tillsynen. behövs det dessutom samordning mellan myndigheterna eftersom vi nu får en myndighet till som ska in i detta. har fortfarande en del kvar. Det kommer att ta kraft från tillsynen. Vad jag förstår blir det inte en enda tillsynstimme mer i kommunerna. Det är förmodligen bara som har lyckats förstå hur detta hänger ihop. Vi övriga klarar inte att få ihop detta. Vi är överens på en punkt. sade i sitt anförande att han vill ha fri konkurrens på svenska marknaden. Det är vi fullständigt överens om. Jag anser att vi ska ha en fri konkurrens inom hela , och jag kan därför över huvud taget inte förstå varför just odlare av ekologiska produkter ska ha ett specialdestinerat statsbidrag för att därigenom förvrida konkurrensen. Det går över huvud taget inte ihop om man är för en fri konkurrens. Antingen är det läpparnas bekännelse eller någonting annat. Det som påstår går inte ihop. Låt oss hålla oss till EU. Långt ifrån alla beslut som berör jordbruket fattas av EU. Besluten om de försvårande omständigheterna som det svenska jordbruket lider av fattas här av den majoritet som tillhör. Man försvårar för lönsamma jordbruk. Man hindrar näringstillväxt genom företagskrångligheter, och man gynnar ensidig odling. Dessutom är det en ny djurskyddsmyndighet. På vilket sätt gynnar detta bönder? 195 () replik: Jag kan ta den sista frågan först. Påståendet om att böjer sig är sant när det gäller en fråga, nämligen just EU:s jordbrukspolitik. Där får vi böja oss. Det finns ingen möjlighet att ändra på de sakerna här i riksdag. Vi står inför det faktum att besluten är fattade. Sedan lever tydligen i tron att de svenska bönderna inte har påverkats negativt av jordbrukspolitiken de enorma bidragen som går ut.