prot · GR0913 · 2003-10-15 00:00:00 — Detta är ekonomisk tillväxt, så ekonomisk tillväxt ger bättre miljö. Vi ser ju exempel. På andra sidan av den järnridå som en gång fanns och som inte längre finns såg man vad som hände när man inte tog nämnda hänsyn. Ekonomin räckte inte till också för miljön. 16 () replik: Jag tror att vi är fullständigt överens om att inte införa något system som liknar det som man för hade i . Vad jag försöker göra är just att föra ihop debatten om tillväxt med debatten om livskvalitet för både människor och djur men också för att bevara miljön. Det gäller att föra ihop de debatterna i stället för att, som man ofta gör, hålla helt isär dem. Det här med djurskyddsfrågorna är egentligen bara ett exempel. Det finns många fler. På de svenska pälsdjursfarmarna håller man en mängd djur för pälsproduktion. Djuren har inte den här lagstadgade möjligheten att utöva sitt naturliga beteende. Det är små ytor och bristande möjligheter för djuren att få utlopp för sina behov. Det leder till att de här djuren plågas . Lönsamheten i pälsproduktionen tycks ha vägt tyngre än djurskyddslagen när man gjort de här föreskrifterna. Därför undrar jag om är beredda att arbeta för att djurens rätt till naturligt beteende blir inte bara en vacker mening i lagen utan också verklighet i praktiken, även om det innebär att uppfödning för pälsproduktion i så fall måste upphöra. Var går gränsen för tillväxtsträvandena? Vad är man beredd att offra? Det är ju ingen poäng med att skapa ekonomisk tillväxt på ett sätt som gör att vi till exempel sliter ut människor , att vi förbrukar jordens resurser i en alldeles för snabb takt eller att vi plågar djur. Sedan tror vi att vi med de pengar vi får in ska kunna köpa tillbaka allt som vi har förstört. Så fungerar det inte, utan de här sakerna måste gå hand i hand även då den ekonomiska tillväxten skapas. 17 BO () replik: står för planering. En gång hade minkar mer rörelseutrymme i sina burar. Sedan infördes regler om minimiytor. Då gick även de som hade större ytor ned till de ytor som fastställts i planen. Planering är inte alltid bra. Vidare är ett antitillväxtparti. Det är ett parti som när vi behöver fler som arbetar lyckas få med Socialdemokraterna på att införa friår, så att de som arbetar ska betala för den som inte arbetar. Det är ingen bra politik för ! 18 (): samlades vi senast till partiledardebatt här i kammaren. räcker det med en så som för att se viktiga tendenser. Det är inte mycket som har gått regeringens väg . Svenskarna har sagt nej till euron och den extra långsiktiga tillväxtstimulans som den skulle ha inneburit. Kostnaderna för sjukskrivningarna och förtidspensionerna har fortsatt att växa lavinartat. Arbetslösheten har ökat och sysselsättningen minskat. Antalet företagare har minskat. För mig är det mycket tydligt att står inför ett antal akuta problem. De som mer än några andra har ansvaret för att lösa dem är handlingsförlamade. Det råder brist på politiskt ledarskap i . Jag tycker att det var ett mycket bra anförande med långsiktiga visioner som höll. Men den här gången, alltså när jag jobbade med mitt anförande här , kände jag att vi just nu står inför några problem som är så akuta att alla krafter måste inriktas på att hantera dem, så att vi över huvud taget har några möjligheter att se framåt och att se långsiktigt. Jag kan illustrera detta med en siffra. Antalet förtidspensioneringar, som jag var inne på, har ju ökat mycket kraftigt. Apropå en sak som nämndes här tidigare om skulder som politiker bygger upp framgår det av budgetpropositionen att bara de nybeviljade förtidspensionerna innebar ett slags ny statsskuld. Med det menar jag att de här människorna ska ha sin pension från det de förtidspensioneras tills det de går in i den vanliga pensionen vid till exempel 65. De nybeviljade förtidspensionerna innebär en statsskuld på nästan . Då talar jag alltså bara om de förtidspensioner som nybeviljades under ett enda år. Det framgår av budgetpropositionen att tar man alla förtidspensionärer och räknar hur mycket pengar de ska ha fram tills den vanliga pensionen tar över är det en extra statsskuld . Med sådana förutsättningar blir utrymmet för andra reformer mycket litet. Det brukar sägas att om vi inte får ordning på sjukskrivningsexplosionen kommer andra välfärdsutgifter att hotas. Ja, men sanningen är att sådana utgifter försvinner . De besparingar som pågår i kommuner och landsting och de nedskärningar som har gjorts i statens budget beror på att har tappat kontrollen över den här utvecklingen, och de som skulle komma med förslagen gör ingenting, de är handlingsförlamade. För sedan sade de privata facken och arbetsgivarna att det här inte går. Den tredje sjuklöneveckan är vansinnig, man måste göra verkliga saker, riktiga saker, vi vill ta över den här försäkringen. Ja, sade regeringen. Kom med ett sådant förslag, sade man. Sedan har månaderna gått, och det kommer inget förslag, det blir ingen privat försäkring. Regeringen står återigen tomhänt. Vilken ynkedom egentligen att inte reda ut den här statliga försäkringen själv utan säga att den enda lösningen är att den privatiseras, något som Socialdemokraterna alltid har talat emot. På den punkten håller jag med, för de sociala försäkringarna ska vara för alla. Om de börjar skena måste naturligtvis vi politiker ha kraften att ta itu med problemen, se var det finns felutnyttjande och överutnyttjande och angripa det, se där det finns vårdköer och angripa de vårdköerna så att folk får vård och inte behöver leva på försäkring . Det var ett nyhetsinslag på TV om ett privat företag som känt sig tvingat att köpa vård för sina anställda för att få ned sjukskrivningskostnaderna och bortovarokostnaderna. En av dem som hade fått hjälp med detta sade att det var jättebra, men det är inte så här det ska gå till. Vi har ju betalat skatt för att få vård, och ska man inte behöva tillgripa saker som att gå förbi köerna genom att köpa tjänsten privat. Den tredje punkten i ett åtgärdsprogram för att verkligen komma åt de skenande sjukförsäkringskostnaderna är att genomföra ett stort antal egenmaktsreformer. Varje ny utredning om detta visar ju att människor blir sjuka för att de inte har makt över sin egen tillvaro. Det är bristen på inflytande på jobbet, bristen på kontroll över det egna livet som gör att man tar till den här nödutgången i många fall. Där skulle det behövas en rad liberala reformer i som stärkte människor, ökade människors egenmakt och valfrihet. Men ingenting av detta har vi sett från regeringens sida. Jag brukar inte citera eller bygga resonemang på vad han sagt, men han sade en sak i en intervju som uttrycker någonting som jag känner väldigt starkt för, och därför vill jag göra det . Han fick frågan vad som ger honom ångest. Svaret var: Ångest får jag av den accelererande motsättning som finns mellan en miljon invandrare och vita svenskar. Vi bryr oss om broar, elektricitet och vilken valuta vi ska ha, men den stora frågan är invandrarproblematiken. Jag delar den här ångesten att så få politiker tar det problem som den växande segregationen innebär på riktigt fullt allvar. Verkligheten i betongförorterna med brist på framtidstro, växande kriminalitet, gängkriminalitet, ökande arbetslöshet och en växande känsla av utanförskap är så katastrofal att den, precis som sjukskrivningsexplosionen, hotar grundvalarna för det svenska välfärdssamhället. Och politikerna har varit mycket passiva inför denna situation. Här kommer man in på bristen på jobb, bristen på tillväxt. är det bara det att de nya svenskarna är med och bygger det nya , att de människor som redan bor här känner att de som kommer hit är med och bygger någonting gemensamt, som skapar en samhörighet i samhället. Har man inte chansen att få en plats på arbetsmarknaden förnekas man den rätten. Det skulle behövas mycket radikalare grepp för att få fart på jobben, för att få fram en jobbgaranti så att nyanlända människor i verkligen fick den förankring på arbetsmarknaden de behöver. Det behövs också helt andra grepp för att öka invandrarnas kunskaper i svenska. Där har vi stora problem. Det sker alldeles för lite. har sfi utretts återigen. Man pekar på de problem som finns, men de reformer som skulle förändra den här situationen lyser fortfarande med sin frånvaro. Jag kan citera finansplanen. Där står det så här: Över en miljon människor är beroende av sociala ersättningar för sin försörjning. De kan inte påverka sin inkomst och levnadsstandard. Till följd av otillräcklig utbildning, hälsobesvär, ålder eller diskriminering har de hamnat utanför arbetslivet. Detta, mina vänner, är den akuta utmaning som vi måste ta itu med. Den berör sjukskrivningarna och den berör segregationen. Ofta är det så att den som är sjukskriven eller förtidspensionerad från ett jobb skulle kunna klara ett annat jobb om det jobbet fanns. Men om vi har hamnat i en situation där nya jobb inte tillkommer därför att företagandet trycks ned, då bara fortsätter de här problemen att växa. Jag vill tala om ett tredje akut problem. Jag vet att en del av er tycker att jag är tjatig. Ska han aldrig sluta? Nej, säger jag. Jag har väckt en interpellation till om det här, men han har skickat över den till en annan minister, men tar jag upp det här i stället. Jag anser att situationen i den svenska skolan i allmänhet och i gymnasiet i synnerhet är ett stort, akut och avgörande samhällsproblem. Gymnasiet präglas av en omfattande utslagning, massor med elever hoppar av. Många av dem som ändå går kvar får alldeles för dåliga betyg, en del får inga betyg alls. har man diskuterat det här mycket inom socialdemokratin: Vad ska vi göra? De hade en kongress i . Men är det så att majoriteten av Socialdemokraternas väljare och det är i själva verket därför aldrig vill tala om detta helt stöder skolpolitik: mera kunskaper, mer ordning och reda, betyg. Men de som är intresserade av skolfrågor inom det socialdemokratiska partiet avskyr detta, de vill inte ha betyg, de tycker inte att det är riktigt med ordning och reda, de vill inte ha den tydliga kunskapsfokuseringen. På kongressen i drev de igenom att Socialdemokraterna återigen skulle vara emot betyg: Betyg behövs inte för att ta in folk på gymnasiet. Då var de så lyckliga över att just i fanns skyltfönstret, modellen som man kunde bygga på. Där hade betygen avskaffats som krav för att komma in på gymnasiet. är det skyltfönstret krossat. Modellen ligger i spillror. Socialdemokraterna i säger nu: Det här fungerar inte längre. Kommunalrådet låter som när han säger: Vi trodde att vi var snälla mot eleverna när vi inte ställde krav, men ser vi ju att vi inte var det. Om eleverna inte känner tydliga krav minskar deras motivation, och då försämras också resultaten. Vi måste återinföra betygen. Det värsta av allt var att det inte bara var den socialdemokratiska partikongressen som lät sig förföras av detta, utan också den utredning som har lagt fram förslag om hur ett nytt gymnasium ska se ut. Den utredningen köpte också modellen att man ska få komma in på gymnasiet även om man inte har klarat de viktigaste ämnena i . varnar som dessutom är en tung socialdemokratisk politiker i tillämpa Västeråsmodellen i hela landet. Därför är det en fråga av nationellt intresse vad statsministern som dessutom är före detta skolminister anser om vad som ska hända med förslag. Har Socialdemokraterna förmågan att frigöra sig från den interna klick som driver den flummiga skolpolitiken och i stället lyssna på sina väljare, på och på förnuftet och inse att en bra skola måste bygga på ordning och reda, tydlig kunskapsfokusering och ha betyg som ett pedagogiskt instrument? Vågar ni stå för det? Vågar ni säga att man naturligtvis måste ha klarat för att komma in på gymnasiet? Att säga någonting annat är att lura våra unga. Det skulle vara ledarskap att inte bara lämna över den här frågan som en interpellation till utan att sätta ned foten och säga att detta är vad som från och med nu ska gälla i socialdemokratisk skolpolitik. Det är inte bara som ska låta som , utan det borde också göra. Min sammanfattning är att befinner sig i en situation där vi är i starkt behov av tydligt och kraftfullt politiskt ledarskap. Den socialdemokratiska regeringen har på en rad områden visat att den är oförmögen att utöva det ledarskapet. Det måste ändras. är värt en bättre regering. 19 () replik: Jag tänkte ge samma möjlighet som jag gav att reflektera lite grann över EMU-valet och vad ett nej egentligen står för. inledde sitt anförande med att säga att det just nu inte verkar gå regeringens väg, och så nämnde han folkomröstningen om EMU. Nej, det gick inte heller väg. Det gick inte den väg som de fyra partierna , stod för. har uttryckt att detta kunde vara Socialdemokraternas fel, och sade han att det inte går regeringens väg. Kan det vara så att svenska folket faktiskt står för en annan demokratisyn, att man utgår ifrån ett underifrånperspektiv? De unga, kvinnorna och de LO-anslutna röstade nej. Hur reflekterar över att en majoritet av det svenska folket sade: Vi vill ha demokratin väldigt nära. Vi vill behålla makten i över vissa viktiga ekonomiska redskap. Hur tänker och förvalta det ansvar som åligger oss alla i politiska partier att lyssna till ett folk som så samstämt och med en så stor majoritet har sagt nej. Vi kan inte lämna med den kortfattade analysen att det var Socialdemokraternas fel. Vi ska kanske lyssna på vad folket, kvinnorna, de unga, LO-arbetarna och ett antal av väljare har sagt. Hur funderar kring detta? 20 () replik: Vi ska inte bara lyssna till folket. Vi ska naturligtvis göra det som folket har bestämt. Så enkelt är det ju. Folket har bestämt att vi ska vara utanför eurosystemet och så kommer det att bli framöver. Jag beklagar det. Jag har naturligtvis en del av ansvaret. Att jag har uttryckt mig som jag gör både och tidigare beror på att jag anser att Socialdemokraterna har det största ansvaret. Sedan köper jag inte resonemanget att svenskarna sade nej därför att de är för demokrati. Det ligger en sådan oerhörd anklagelse i detta mot holländarna, portugiserna och de andra som har infört denna valuta. Att holländare inte skulle vara för demokrati är inte den erfarenhet som jag har av de holländare som jag känner. Jag vill gärna be att utveckla frågan om holländare struntar i demokrati. 21 () replik: Jag tror inte att holländarna struntar i demokrati, men såvitt jag vet har de väl inte haft någon folkomröstning. När vi ser på valanalyserna av folkomröstning ser vi ju att man i första hand angav demokratin som skäl till att rösta nej. Det är min grund för att säga att demokratiskälet vägde väldigt tungt, vilket också valanalyserna visade. Alla partier sade redan från början att vi skulle ta ansvar för ett nej och följa folkomröstningens resultat. Men det är intressant att lyssna till de partier som säger att det var det ena eller andra partiets ansvar eller till de som uttrycker det som att folket tänkte fel. För mig innebär ansvaret att lyssna på det som folket sade. Folket sade nej, och det hade man bevekelsegrunder för att göra. Till att börja med sade folket nej av demokratiskäl. Man ville behålla beslutandemakten nära det svenska folket. Detta med räntepolitik och penningpolitik var också viktigt liksom välfärden som var det tredje skälet. Där har och jag ett politiskt ansvar att lyssna på folket och inte peka ut vems felet var. Folket har sagt sitt, och ska vi lyssna på det. Svenska folket vill ha demokrati och välfärd. 22 () replik: Svenska folket vill ha demokrati och välfärd och röstade därför ja till Europeiska unionen. Men det struntar i. År fortsätter ni att tjafsa emot. Det är ungefär samma logik som har använt sig av här. Jag har min åsikt. Jag tror på euron, men jag har inte fått svenska folket med mig på det, så därför kommer vi att stå utanför. Återigen till detta med . Holländarna har infört euron. Men de har inte folkomröstat om det, säger . Men var det då en statskupp? Är inte en demokrati? Det är klart att det holländska folket har euro därför att det politiska systemet är en demokrati. Min poäng är att de 400 miljoner människor som har euro har infört den eftersom de ser det som en bra lösning på viktiga problem, och det beslutet har fattats i demokratisk ordning. 23 () replik: I går hörde vi beskriva hur han vill utveckla samarbetet med på två mycket intressanta områden. Jag tycker bara att det skulle vara väldigt intressant att höra hur han vill utveckla samarbetet med de borgerliga partierna för att åstadkomma ett maktskifte efter nästa val. 24 () replik: Jag är mycket glad för den frågan. Jag skulle möjligen föredra att vi tog det samtalet inför en något mindre publik. Jag var mycket glad över att den tillträdande moderatledaren i går i TV sade att han gärna såg arbetsgrupper mellan de borgerliga partierna. Ska vi vara helt uppriktiga, även om vi nu har en stor publik, är väl ett skäl till att det borgerliga samarbetet just nu har gått en aning på sparlåga just att Moderata samlingspartiet är inne i ett partiledarskifte. Men så fort det är avklarat är det min absoluta förhoppning att vi ska återgå till ett nära, förtroendefullt och konstruktivt borgerligt samarbete. Min övertygelse är, och jag tror att den har framgått, att måste ha en ny regering, och det bästa är förstås om det är en majoritetsregering som bygger på de borgerliga partierna. 25 () replik: När överenskommelsen presenterades sade , inte överraskande, att hans och förstahandsval var en socialistisk regering. sade, av förklarliga skäl, att hans förstahandsval var en borgerlig regering. har ju en av de här parterna fått sin vilja igenom och vi har denna socialistiska regering. Då är min fråga till : Vad är det som gör att de som inte har fått sitt förstahandsval tillgodosett ska vara nöjda med ett andrahandsval? 26 () replik: Det är så i livet att ibland får man inte riktigt som man vill. Det är ju uppenbart att har haft en socialdemokratisk regering alldeles för länge, och jag tycker att det är vår förpliktelse att från borgerligt håll göra allt som över huvud taget står i vår makt för att få till stånd ett regimskifte. Vi ska kämpa inför nästa val, när det nu kommer, för att få borgerlig majoritet. Skulle det av någon anledning misslyckas är det som bekant min uppfattning att det är bättre med en borgerlig regering stödd av än att stöder en socialdemokratisk regering. Vi var ju överens om det i ett inledande skede. Jag tycker att det är bra att kanalerna till hålls öppna. Jag tror att våra väljare förväntar sig av oss att vi ska göra vårt yttersta för att utmana Socialdemokraterna och få möjligheter att skapa andra majoriteter när det är möjligt. har vi gjort det , och det har lett till bra saker. Syftet med det här samarbetet är förstås att få med på ytterligare bra saker som vi alla kan stödja från borgerligt håll. 27 () replik: Jag tänkte reflektera lite över en sak som sade om tillväxt. Han sade att det bara är tillväxt som kan skapa förutsättningar för välfärd. Då tycker jag att man också måste fundera på vad det är som skapar tillväxt i sin tur. Det finns några olika saker som ligger till grund för all tillväxt som vi har på den här planeten över huvud taget. Det är det kapital som kommer från naturen. Det är humankapitalet, människors vilja och förmåga att arbeta. Det är det sociala kapitalet, att vi vågar lita på varandra, att vi organiserar oss att finnas tillsammans och jobba ihop. Och det är realkapitalet, alltså maskiner som vi har byggt upp inom industrin. Många av de här sakerna håller vi på att förstöra. Naturkapitalet förstörs genom att vi har en snabb förbrukning av naturresurser. De förbrukas i snabbare takt än vad de nybildas. Vi förstör miljön genom utsläpp på olika sätt. Humankapitalet håller på att förstöras genom att vi sliter ut människor genom stress och så vidare. Problemen med det sociala kapitalet tycker jag att tog upp väldigt bra i sitt anförande om hur många människor det finns i som lever lite utanför samhället, som inte känner att de är delaktiga eller kan vara delaktiga på det sätt som de skulle vilja. En metod som vi från de gröna partierna runtom i världen driver för att komma till rätta med problemet med att vi föröder jordens naturkapital är att man ska genomföra en grön skatteväxling. Den metoden håller vi också på att arbeta med. Man sänker skatten på arbete och höjer skatten på miljöförstöring och energi. Jag vill fråga : Vad anser du om att ligger näst sist i ligan inom EU när det gäller grön skatteväxling? Vi är alltså näst sämst på miljöskatter inom EU. 28 () replik: Jag har alltid tyckt att grön skatteväxling är en bra princip. Kan vi öka skattetrycket på miljöförstöring och minska det på arbete så är det helt riktigt. har det visat sig att det i praktiken är ganska svårt att komma fram. Det har med saker att göra som att är ganska kallt och behöver mycket energi för att värma bostäder, och vi är ett ganska glest befolkat land och behöver mycket energi för transporter. Men så länge nöjer sig med en principdeklaration kan jag säga att själva grundtanken, att bekämpa miljöförstöring med avgifter och skatter och i stället pressa ned skatten på arbete, är en riktig princip. 29 () replik: Jag tackar för det svaret. säger att den skatteväxling som har skett inte har fungerat. Det tycker jag inte alls stämmer överens med den utvärdering som man har gjort av skatteväxlingen. Man har sett att det har skapats just incitament för att effektivisera energianvändningen genom att man investerar i som också tydligen har gjort bergvärme och värmepumpar och genom investeringar i pelletbrännare för att få bort olja, som bidrar till en miljöförstöring och till den klimatförändring som kostar oerhört stora summor pengar och kanske också redan människoliv i världen runt omkring oss . Grön skatteväxling är en av de metoder som har allra flest företrädare bland dem som arbetar för en mer hållbar ekonomisk utveckling i världen. Man har också sett i utvärderingen att de allra flesta hushåll har gynnats av skatteväxlingen, framför allt de som bor i lägenheter som ju ofta är människor som har det sämre ekonomiskt ställt. Naturligtvis är det på det viset. 30 () replik: Vi behöver inte fortsätta det här, för jag är redan övertygad om själva principen. Vi har stött ett antal av de skatteförändringar som brukar kallas grön skatteväxling. Men det helt avgörande är om vi hittar sådana beskattningsobjekt som klarar ytterligare skattebelastning, och är det väl lite svårt med den saken. 31 Statsminister () replik: Jag hade inte tänkt begära replik, men när jag hör sätt att föra debatten måste jag fråga honom hur han ser på sitt ledarskap. Först folkomröstningen: Vi kommer alla ihåg dagen efter och den dåliga förloraren. Sådant förekommer också här i debatten. Det kan man dra ett streck över. Men sedan kom han in på det borgerliga samarbetet och sökte en förklaring till att det inte fungerar. Ja, det är naturligtvis inte fel, utan det är att byter partiledare. Sedan är det nästa resonemang. Vi skulle gärna föra den här diskussionen vidare, säger han, men inför en mindre publik. Vad är det som inte tål offentligheten, ? är ju det parti som i alla andra sammanhang kräver öppenhet, till och med för riksdagsutskottens sammanträden, men när man ska forma det här samarbetet då är publiken i kammaren för stor. Och när man ska ta ansvar för det som pågår då är det någon annans fel, oavsett om det är folkomröstning eller borgerligt samarbete. Dysterheten finns där. Samhällskritiken finns där också. Men ledarskap, , kräver att man också har ett positivt anslag och att man vågar ta ansvar och se på sin egen insats likaväl som på andras. 32 () replik: Jag hoppas att alla noterade att statsministern inte talade om det svenska gymnasiet och krisen där.