prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Vi menar att det är skolan somska anpassas efter eleven och inte eleven som skaanpassas efter skolan. Skolan måste ändra sitt sätt attarbeta så att den anpassas till den mänskliga varia-tionsbredd som finns och så att alla elever hittar sinsjälvklara trygga plats i skolan.Barn och ungdomar med utvecklingsstörningskulle jag vilja prata lite grann om. Det är en mycketheterogen grupp med mycket varierande behov ochförutsättningar. Vi är starkt medvetna om att för dessabarn, likaväl som för andra barn med någon typ avfunktionsnedsättning, finns det inte en lösning. Detfinns inte en modell som löser problemen, utan detmåste finnas en variation.Vi är dock bekymrade över några saker som vi ti-digare har motionerat om men som inte finns med iden här motionsfloden. En är att vi behöver en analysav orsakerna till den kraftiga ökningen av elever isärskolan. /02 gick närmare 20 000 ele-ver i särskolan. Det är en ökning /93, och den ökningen går inte att förkla-ra med att elevantalet i stort har ökat.Andelen pojkar bland särskoleeleverna har ocksåökat med ett par procent . Vivet inte om det beror på att det nu föds fler pojkarmed begåvningsmässiga funktionshinder eller omförklaringen är att pojkar är mer utagerande och där-för uppmärksammas mer.Vi kan även se att det relativt sett är ett stort antalelever med invandrarbakgrund som tas emot isärskolan. De flesta av dem är pojkar.Vi kan också konstatera genom för-träffliga rapportering att särskolan tillåts kosta olikamycket i olika kommuner. är skillnaden mel-lan kommunerna när det gäller kostnaderna försärskolan mycket stora, trots att resurserna i allakommuner redovisas i en särskild anslagspost. Detblir alltså väldigt tydligt.Det finns också stora skillnader mellan olikakommuner när det gäller antalet barn i särskolan, ochdå menar jag i förhållande till folkmängden i övrigt.Vad det beror på vet vi heller inte riktigt. Vi tror ossveta att kommunaliseringen av skolan har gjortsärskolan mer avdramatiserad. Den har faktiskt ihögre grad blivit accepterad som en alternativ skol-form. Det kan i och för sig vara någonting positivt,och det kan också ha sin betydelse för det ökade elev-antalet.Många mindre glesbygdskommuner tar nu självahand om sina särskolebarn i stället för att skicka i vägdem som man gjorde tidigare.Vi vet dock också att de stora besparingar i kom-munerna som framtvingades i början och mitten av90-talet innebar att stödet till elever med svårigheter,även inom den reguljära skolan, minskades drastiskt.Undervisningsgrupperna blev större och lärartäthetenminskade. Ett tänkbart sätt, är vi rädda för, att lösaproblemet med att få särskilt stöd var att flytta elevermed lindrig utvecklingsstörning och barn med bete-endestörningar till särskolan, som kan erbjuda justbättre arbetsro, mindre klasser, bättre tillgång tillspeciallärare och mindre utanförskap och mobbning.En annan sak man kan fundera över är att kravenhar ökat i och målen blivit tydligare,vilket kan ha inneburit problem för barn med behovav särskilt stöd.Under 90-talet har också en förändring skett så tillvida att elever i större utsträckning flyttas till särsko-lan . Man kan fundera påom det är föräldrarnas ökade inflytande som har in-neburit att de från början väljer vid skol-starten men sedan finner att det blir omöjligt ochtycker att övergången till särskolan blir någontingnaturligt i grundskolan.Vi vet också att andelen barn med olika beteende-störningar, ibland i kombination med lättare utveck-lingsstörning, har ökat. Dessutom har enligt forsk-ningen intresset för att ställa diagnoser på elever sombeter sig annorlunda ökat. Det bekräftas i en mängdolika studier. Det förefaller nu som om de medicinskaförklaringarna har fått tolkningsföreträde gentemot desociala, och det känner vi oss ibland väldigt undrandeinför.Vi tycker att det har skett en attitydförändring närdet gäller synsättet på annorlunda barn. Det är uppen-barligen svårare för annorlunda barn att klara sig iskolan, och det tror vi i större utsträckning beror påden yttre miljön än på att elevernas svårigheter skulleha ökat.Vi kanske borde fråga oss i vilken skola man blirsärskoleelev.Vi kan också se att antalet barn med autism harökat i särskolan. Om det beror på att barn med autismöver huvud taget har ökat eller på att fler barn nudiagnostiseras som autistiker vet vi inte heller. Vi vetatt kommunerna gör olika ställningstaganden, vilketockså påpekas i några av motionerna här, när detgäller att ta emot elever med autism och autismlik-nande tillstånd. Det råder alltså vissa oklarheter närdet gäller bedömningen av vilka elever som ska till-höra den här personkretsen.Lagens bestämmelser om autism och autismlik-nande tillstånd berättigar till särskola om inte elevenbedöms kunna klara av att uppnå mål.Men mottagandet i särskolan ska ske efter noggrannprövning i en särskild utredning. Tyvärr har utvärdering visat att det finns stora brister iutredningsförfarandet.Särvux vet jag också erbjuds i för liten omfattningoch är mycket olika utbyggd i olika kommuner. I endel kommuner fungerar det jättebra, i andra fungerardet inte alls. Men generellt sett kan man säga att del-tagarna i särvux har tillgång till väldigt få undervis-ningstimmar, genomsnittet ligger på två och . sker undervisningen enskilteller i mycket liten grupp. Det försvårar den så vikti-ga sociala träningen.Jag skulle som folkhögskollärare vilja sägaatt det är så sällan man tar upp folkhögskolans ochstudieförbundens verksamheter för just vuxna medutvecklingsstörning. Jag har själv under många årarbetat på en skola i som heter . Där måste jag säga att vi aldrig upplevdenågra problem. Vi såg inte de utvecklingsstörda ele-verna som ett problem. Vi såg dem som en tillgång,både av eleverna som kamrater och av personalen. Devar väl integrerade i skolans totala gemenskap ochdeltog i alla gemensamma aktiviteter. Egentligenupplever jag att det är en brist på god vilja eller enbrist på planering och organisation om man inte kla-rar av det. På får man vara den man är, och dettycker jag är en mycket god utgångspunkt när detgäller umgänget mellan människor.Anf. 235 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var väldigt intres-sant att lyssna till . Det är mångasaker som du säger som jag ställer upp till hundratioprocent på. Självklart ska eleverna inkluderas och inteexkluderas, skolan ska anpassas efter eleverna och deska hitta sin trygga och självklara plats i skolan.Britt-Marie Danestig tar också upp och belyserolika problem som finns, till exempel att många ele-ver med invandrarbakgrund hamnar i särskolan. Detär en fråga som man verkligen kan fundera över.Kanske beror det på att de har fått för lite moders-målsundervisning. Det hoppas jag att vi kommer attkunna se framöver.Britt-Marie Danestig redogör också mycket braför de problem som ökar och undrar lite grann varförde ökar. Förmodligen ökar de på grund av att perso-nal i skolan är mer uppmärksam i dag.Det känns lite grann som om gjort en egen utredning. Då kan jag bara stillafundera: Av vilken anledning ställde inte Vänsterpar-tiet upp på reservationen om stöd till elever med läs-och skrivsvårigheter? Där tar vi just upp problemenmed att de inte får den hjälp de behöver, en hjälp somman kan få i högre studier men inte i grundskolan.Anf. 236 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi är överens i väldigtmycket. Jag har bara försökt att ge vår syn på deproblem som finns, den komplexa bild som finns,som gör att jag känner mig mycket ödmjuk inför dehär frågorna. Det är inte så lätt att veta exakt vilkaenkla åtgärder som bör komma till stånd för att hjälpabarnen med funktionshinder till en bättre utbildning.Jag är säker på att personalen är mer uppmärksam.Det är jättebra. Jag vet också att man i lärarutbild-ningen är mycket mer uppmärksam på de här proble-men, och utbildningen kring funktionshindrade harblivit en vital del i lärarutbildningens program.Vi har mycket medvetet haft den policyn att närdet nu pågår ett antal utredningar vill vi skaffa oss enhelhetsbild. Vi har alltså avstått från att motionera,och vi har avstått från att reservera oss till förmån förnågon av de här motionerna. Det är inte feghet. Det ären ödmjuk inställning. Vi återkommer, men vi vill habättre kunskaper om den här komplexa bilden.Anf. 237 ():Fru talman! Det kan man få genom att påverka.Om man inte ställer upp på vår reservation eller skri-ver egna motioner är min förhoppning att Vänster-partiet kan påverka Socialdemokraterna så att detkommer fram en utredning, så att vi kan få svaren påalla de frågor som vi verkligen måste ha svar på. Somjag ser det gäller det att börja . Det kanske redanär med den sensomotoriska träningen vi måste börja.Du måste kunna krypa innan du kan lära dig att gå.Det behöver vi utreda.Avslutningsvis vill jag bara säga att jag ocksåhåller med om folkbildningen.Den är suverän. Pedagogiken är suverän, inte bara förhandikappade av olika slag. För de elever som i daglämnar skolan utan fullgoda betyg är folkhögskolor-nas och studiecirklarnas pedagogik en framtidsmöj-lighet.Anf. 238 ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen. Folk-bildningsarbetets metodik bygger också på en syn påmänniskan som kapabel, möjlig att utveckla helatiden.Jag tror att vi kommer att komma fram till förslagsom vi kan nå en väldigt bred enighetom här i . Jag har stor respekt för samtligapolitiska partier här, men i de här frågorna också förregeringspartiet och vår samarbetspartner var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2002/03:110 Lag om elektronisk kommunikation,m.m.Motionermed anledning av prop. 2002/03:52 Det internatio-nella fördraget om växtgenetiska resurser förlivsmedel och jordbruk2002/03:MJ17 av ()med anledning av prop. 2002/03:57 Effektivare pant-brevshantering m.m.2002/03:L12 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2002/03:81 Redogörelse förverksamheten inom ministerkom-mitté m.m. och /03:U4 av m.fl. (fp)14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 27 mars2002/03:255 av () till kulturmi-nister i de kommunala musikskoleavgifterna2002/03:256 av () till justitie-minister /03:257 av () till statsrådetBerit AndnorBilstödetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 1 april.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 27 mars2002/03:720 av () till statsrådetUlrica MessingTåg i Bergslagen2002/03:721 av () till stats-rådet i skogsbruket2002/03:722 av () till statsrådet jämställdhetseffekter2002/03:723 av () till socialmini-ster av orsakerna till aborter2002/03:724 av () till social-minister inom det kommunala äldreboendet2002/03:725 av () till utrikesmi-nister i krigets spår2002/03:726 av () till statsrådet för HBT-personers asylansökning-ar2002/03:727 av () till finansministerBosse RingholmAndelsbytessystemets skatterättsliga effekt2002/03:728 av () till miljöministerLena SommestadVeterinärmedicinskt avfallFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 1 april.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 27 mars2002/03:682 av () till jord-bruksminister för svensk fisknäring2002/03:687 av () till statsrådet barn2002/03:690 av () till statsrådetJan O KarlssonSveriges bidrag till fattigdomsbekämpning2002/03:694 av () till näringsmi-nister till redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 1 april.17 § Kammaren åtskildes kl. 21.26.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter till och med 7 § anf. 124 (del-vis),av förste vice talmannen därefter till och med 10 §anf. 170 (delvis)av andre vice talmannen därefter till och med 11 §anf. 208 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.