prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:80Torsdagen den 27 marsKl. 12.00 - 21.26Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 mars.2 § LedighetAndre vice talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet den28 maj.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare förBarbro Feltzing.3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den26 marsSfU7 IntegrationspolitikPunkt 1 (Mål och grunder för integrationspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (c)Förberedande votering:52 för res. 117 för res. 3232 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:194 för utskottet50 för res. 158 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 25 kd, 25 v, 14 mpFör res. 1: 49 m, 1 kdAvstod: 41 fp, 17 cFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 5 (Utvecklingen av storstadsregionerna)1. utskottet2. 8 (fp)3. res. 10 (v)Förberedande votering:41 för res. 827 för res. 10234 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Huvudvotering:163 för utskottet41 för res. 898 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 kd, 2 v, 17 c, 13 mpFör res. 8: 41 fpAvstod: 49 m, 25 kd, 23 v, 1 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 11 (Bosättningskrav för erhållande av svensktmedborgarskap)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:287 för utskottet14 för res. 131 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 41 fp, 26 kd, 25 v, 16 cFör res. 13: 14 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 13 (Kunskaper i svenska språket)1. utskottet2. 15 (fp)Votering:212 för utskottet39 för res. 1551 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 fp, 26 kd, 25 v, 16 c, 14 mpFör res. 15: 38 fp, 1 cAvstod: 49 m, 2 fpFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 14 (Medborgarskapsceremonier m.m.)1. utskottet2. 17 (kd)Votering:234 för utskottet26 för res. 1741 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 25 v, 17 c, 13 mpFör res. 17: 26 kdAvstod: 41 fpFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU5 Vissa utrikeshandelspolitiska frågorPunkt 2 (WTO-systemet)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:185 för utskottet115 för res. 11 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 m, 24 v, 17 c, 13 mpFör res. 1: 48 m, 41 fp, 26 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 4 mpMona () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 4 (Vissa EU-frågor)1. utskottet2. 2 (m, fp, kd)3. res. 3 (c)Förberedande votering:116 för res. 217 för res. 3169 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:168 för utskottet116 för res. 217 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 25 v, 14 mpFör res. 2: 49 m, 41 fp, 26 kdAvstod: 17 cFrånvarande: 15 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 7 (Exportkreditfrågor)1. utskottet2. 5 (mp, v)Votering:238 för utskottet39 för res. 525 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 49 m, 41 fp, 1 kd, 17 cFör res. 5: 25 v, 14 mpAvstod: 25 kdFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.AU4 Vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringenm.m.Punkt 1 (En allmän översyn av arbetslöshetsförsäk-ringen)1. utskottet2. 1 (c, m, fp, kd)Votering:165 för utskottet132 för res. 11 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 25 v, 14 mpFör res. 1: m, 41 fp, 26 kd, 17 cAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 7 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpSiw () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 2 (Inträdesvillkor m.m.)1. utskottet2. 3 (v)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:27 för res. 314 för res. 4260 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:234 för utskottet27 för res. 340 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 39 fp, 17 cFör res. 3: 25 v, 2 mpAvstod: 1 m, 2 fp, 25 kd, 12 mpFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 8 kd, 5 v, 5 c, 3 mpPunkt 3 (Familjehemsföräldrars rätt till ersättningm.m.)1. 5 (kd)Votering:275 för utskottet25 för res. 52 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 48 m, 41 fp, 25 v, 17 c, 14 mpFör res. 5: 25 kdAvstod: 1 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpTredje vice talman () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha avstått från attrösta.Punkt 8 (Företagarnas ersättningsrätt)1. utskottet2. 7 (c, m, fp, kd)Votering:168 för utskottet133 för res. 71 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 25 v, 14 mpFör res. 7: 49 m, 41 fp, 26 kd, 17 cAvstod: 1 sFrånvarande: 14 s, 6 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.4 § betänkande 2002/03:TU3Transportpolitik.Anf. 1 ():Fru talman! trafikutskott ska nu de-battera frågor som har tagits upp i knappa 40-taletmotioner under den allmänna motionstiden. Alla haranknytning till det transportpolitiska området. Det äralltså ett så kallat motionsbetänkande. I det här fallethar 8 reservationer gjorts.Transportpolitiken rör en mängd olika områden.Som exempel på sådant som vi tar upp här kannämnas frågan om trängselavgifter som ett led i ut-vecklingen mot en långsiktigt hållbar transportför-sörjning, för att finansiera ny infrastruktur samt ut-veckla kollektivtrafiken. Även frågor om annan typav alternativ finansiering behandlas. Trafikens mil-jöpåverkan, exempelvis drivmedelsfrågor och miljö-fordon, buller och frågan om vägsaltets för- ochnackdelar liksom ett stort antal motioner som berörkollektivtrafikfrågor debatteras.Det övergripande transportpolitiska målet är attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång-siktigt hållbar transportförsörjning för medborgarnaoch näringslivet i hela landet kopplat till så stor val-frihet som möjligt inom ramen för det befintliga ut-budet. Delmål finns också, och de innebär att vi skaarbeta för att våra transportsystem ska vara tillgängli-ga, av säker kvalitet, främja en god miljö, stimuleraen positiv regional utveckling, jämställda och inteminst säkra.Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, som vialla är överens om, är att ingen dödas eller allvarligtskadas till följd av trafikolyckor inom transportsys-temet. Här, liksom på de andra punkterna, återstår enhel del att göra.Det är viktigt att se politiken som en helhet. Tra-fikfrågor och transportpolitiska frågor har naturligtvissin givna plats i det sammanhanget. Trängselavgifterhänger ihop med bland annat miljöfrågor, arbets-marknadsfrågor, bostadspolitik och naturligtvis kol-lektivtrafik, som i sin tur handlar om till exempeltillgänglighet och ekonomi. Bilägaren å ena sidan ochmiljövännen å andra sidan, ibland i samma individ, ärmycket intresserad av hur frågan om vägsalt elleralternativ därtill framskrider. Hur kan vi få olikaintressen att samverka?Fru talman! Så kan man fortsätta att para ihoptransportpolitiken med alla tänkbara andra områden,och det är väl det som gör att det är så viktigt ochintressant.Jag vill gärna avslutningsvis särskilt nämna atttrafikutskottet inför behandlingen av frågor kringmöjligheten att införa trängselavgifter lyckats nå enbred enighet, om än inte fullständig, kring hur fråganså här långt bör tas om hand. Endast ochFolkpartiet har reserverat sig i denna fråga. Detta kanmycket väl ha att göra med den mycket uppskattadeoch belysande offentliga utfrågning där också all-mänheten var inbjuden som vi i trafikutskottet ge-nomförde . När trängselavgif-ter kommer upp till diskussion är det viktigt att kom-ma ihåg att detta inte är en fråga endast för Stock-holmsregionen.Fru talman! Jag är säker på att vi i den debatt somnu följer kommer att få höra mer om de olika partier-nas ståndpunkter, bland annat i den frågan.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill ta upp tre saker i det här be-tänkandet.Den första är trängselavgifter. Som nämnts härförut, hade trafikutskottet en hearing där både nack-delar och fördelar kom fram. har Lon-dontrafiken förändrats. Det är faktiskt så att medel-hastigheten i har ökat fyra gånger. Trafiken icentrala har minskat . Så långtverkar detta vara en framgång.Jag är övertygad om att de här avgifterna behövsför att förbättra trafiken i storstäderna. Jag tycker attdet är väldigt positivt att fem partier, som har nämntshär redan, står bakom en överenskommelse som in-nebär att vi kan ha en samlad strategi för att förbättraframkomligheten i storstäderna, lösa många av deproblem som vi faktiskt har och lösa finan-sieringen för kollektivtrafiken.Den andra punkten som jag vill ta upp handlar ommiljöfordon. Vi har ett stort behov av en förändradteknik. I utskottets majoritetskrivning nämner manforskningen, och den är förvisso viktig. Men även omvi har en bred forskning inom området får vi därmedinte automatiskt bra bilar på gatorna. Det svåra pro-blemet är hur introduktionen går till. Det måste vi haen strategi för.Det som vi använt oss av i landet så här långt äratt ställa krav på miljöfordon och ge miljöfordonenfördelar på olika sätt.I har man arbetat med att ge gratis par-keringstillstånd till de fordon som uppfyller miljöbil-skriterierna. Staten har haft kriterier för lägre for-donsskatt. Det har funnits flera olika sätt att arbetamed den här frågan.Eftersom nu bilarna tillverkas är det viktigt har samma typ av krav så att man inte går frampå olika sätt i olika delar av landet, och att inte statenoch kommunerna gör detta på olika sätt.Det krävs ett bättre samarbete och fler initiativ föratt vi ska introducera de här fordonen så fort sommöjligt. I ett introduktionsskede är de här fordonendyrare än andra. Vi måste kompensera detta på någotsätt för att få företag och privatpersoner intresseradeav att skaffa den här typen av fordon.Det tredje jag vill ta upp gäller kollektivtrafiken,och framför allt kollektivtrafiken i flera Norrlandsländär man har haft och har ökande problem med finan-sieringen av kollektivtrafiken. Det är en sak som vimåste lösa. Vi stöder reservationen i frågan.Jag vill sluta med att yrka bifall till Miljöpartietsreservation när det gäller miljöfordon.Anf. 3 ():Fru talman! Vi ska debattera betänkandeTU3, transportpolitik.Målet för transportpolitik är att man ska ge möj-ligheter till bra transporter. Problemet med regeringenoch den majoritet som sitter i trafikutskottet är attkonkreta resultat för att åstadkomma detta väldigtmånga gånger saknas. Det pratas och hänvisas tillstatliga utredningar som man inväntar. Men det äringet nytt i det.Vi har tyvärr blivit vana att regeringen gömmersig bakom utredningar. Vi har hävdatatt man ytterligare ska konkurrensutsätta persontrafi-ken på järnväg. Vad har åstadkommits? Jo, just enutredning.Det är förvisso riktigt att saker och ting måstegranskas och utredas innan de sätts i verket men ut-redningar tillsätts allt som oftast på grund av atttrycket till förändring blir så stort att någonting måstegöras. Man avvaktar i det längsta och nödlösningenblir att man slutligen inser att man måste utreda.Vi moderater har länge hävdat att järnvägstrafikenska konkurrensutsättas fullt ut. Godstrafiken är på vägatt sätta sig som en etablerad konkurrensutsatt trafikmen vad händer med persontrafiken? Jo, just en ut-redning efter lång väntan på det lilla steget.Vi moderater är övertygade om att en konkur-rensutsättning av persontrafiken kommer att gagnaresenärerna. Framtiden får utvisa detta.Vi minns den vånda som vänsterfalangen hade avatt avreglera och konkurrensutsätta den långvägabusstrafiken. Detsamma kommer att inträffa vadgäller järnvägstrafiken.Vårt mål är att vi ska ge alternativ för resenärerna.Det kommer att innebära att det totalt sett kommer attbli fler som använder kollektiva färdsätt.Vi säger nej till system som tvingar fram en visstyp av trafik som inte är vad konsumenten alla gångervill ha. Ett steg i utskottets tvångspolitik är den posi-tiva inställning till trängselavgifter som det talas om.Man vill styra trafiken utan att för den skull kunnastyra den till en infrastruktur som kan ta emot trafi-ken. När det gäller trängselavgifter och de problemsom har med sin infrastruktur är ModerataSamlingspartiets inställning klar. Vi säger nej tillträngselavgifter.Några av våra motiv till detta finns utvecklade ireservation nummer 4.Vi säger däremot ja till infrastruktursatsningar iStockholm på såväl kollektivtrafik som kringfartsle-der så att trafiken kan fungera.En fungerande trafik är en förutsättning för attfolk ska kunna bo och arbeta där de själva vill.Den utfrågning om trängselavgifter som vi hade,och som hänvisade till, visade atttrafiken givetvis minskade med biltullar i Stockholmscentrala delar, men att trafiken för den skull knappastminskade i regionen . Vi omfördelar baraproblemet med tankarna om biltullar och flyttar köer-na.Fler än vi reservanter borde inse att det faktisktkrävs att man bygger bort en del av problemen. Attdet finns för små medel till infrastruktur är väl i dagallmänt känt i de flesta led. Det insåg tidigare ävenSocialdemokraterna som då talade om att PPP-lösningar vore ett alternativ att pröva. Det fanns tilloch med i regeringens elvapunktsprogram.Vad har hänt? Inte förvånande: Ingenting harhänt. Men vad skriver utskottet? Jo, att det längrefram kan finnas skäl till andra finansieringsformer äntraditionell anslagstilldelning. Man vill alltså, somvanligt, vänta och se. Det är häpnadsväckande.Det blir, som jag redogjort för. Man göringet, väntar för att slutligenmed all säkerhet, när trycket blir för stort, tillsätta enutredning. Det känns igen.Vi moderater är tydliga med att vi vill att någothänder på PPP-området. Detta har vi tyvärr inte fåttgehör för, utan vi måste i denna del hänvisa till reser-vation nummer 3.Fru talman! Det finns många angelägna områdensom borde ha sin plats i denna debatt. Jag har begrän-sat mig till några få områden. Men likväl är det hel-heten i trafikpolitiken som är viktig.Att jag har påvisat några områden där det saknasinsikt från majoritetssidan visar tydligt på att det intefinns en helhet även om vi naturligtvis också är över-ens i vissa delar i betänkandet, och det är ändå en brabörjan.Förhoppningen är att den fortsatta debatten i dagoch vid alla andra tillfällen ska ge trafik- och trans-portpolitiken den betydelse den är värd att ha i densvenska debatten. Den har betydelse för hela vårtlands utveckling, betydelse för varje enskild männi-ska i vårt land och betydelse för hela fram-tid.Fru talman! Jag har nämnt några av våra reserva-tioner i mitt inlägg, men jag vill i vanlig ordning frånmoderat sida endast yrka bifall på en reservation.Givetvis står vi bakom alla våra reservationer, menför tids och kammarens trevnad vid röstning-en yrkar vi endast bifall till reservation nummer 1.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag har lärt känna somett parti som tycker om marknaden och marknads-prissättning.Jag kan för mitt liv inte förstå varför Moderaternaär emot en marknadsprissättning på gator och vägardär trängsel råder. Det är ju det vanliga sättet när detgäller att allokera resurser.Om jag till exempel ringer under högtrafiktidkostar det mer än om jag ringer . Varför skadet då inte kosta mer att köra bil under högtrafiktid änpå natten eller vid lågtrafik?Det borde vara ett logiskt argument för en äktamoderat. Jag förstår inte detta. Ni måste ha gått vilsebland era principer.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! är i vanlig ordning enperson med viss empati för vänstertänkande. Mark-nadsekonomi ur moderat synpunkt är inte att vi skaha ett socialistiskt tänkande där vi ska se till att vissamänniskor i vårt land får vara med och betala tvågånger - vi har gemensamt redan betalat för vårtvägnät och vår infrastruktur en gång. Detta är rövar-politik och ingenting annat. Det är beklämmande ochsorgligt om står för denna rövarpoli-tik.Anf. 6 () replik:Fru talman! Men hur ska vi lösa trafiken i storstä-derna? Vad jag förstår har varken ellerFolkpartiet något recept på hur man ska göra. Ävenom man sätter i gång vägbyggen ochtunnlar är de färdiga först . Vad ska ni görafram till dess? Ska ni sitta i köerna?Därför menar jag, och det tror jag är riktigt, attden möjligheten vi har det är att använda trängselav-gifterna för att på ett effektivt sätt kunna styra ochanvända den infrastruktur som finns. Om man inteska tillämpa principen om marknadsprissättninghamnar man alldeles galet, för om man har fel pris påsaker och ting så överkonsumeras de.Jag kommer ihåg en liknelse när jag pratade meden egyptisk delegation. Man hade subventioneratbrödet. Det ledde dock inte till billigare bröd för fol-ket, utan brödet användes i stället till grisfoder efter-som det var billigare än grisfodret. Om man inte låtermarknadsprissättningen slå igenom blir det alltså fel.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! Hur löser vi trafikproblemen, frågarClaes Roxbergh. Jo, vi löser dem genom att vi har envilja, och vi vill gå till beslut om att bygga ut in-frastrukturen. Vill över huvud tagetha kringleder runt eller vill han läggaStockholm i en malpåse?Trängselavgifter blir en extra skatt på stockhol-marna, och det måste vi säga nej till. Detta tar ClaesRoxbergh inte alls upp när han beskyller Moderaternaför att det kommer att ta att lösa proble-met. var med på samma seminariumsom jag då vi talade med SL. De konstaterar att deinte kommer att klara kollektivtrafikökningen underpeak-tid med mindre än att kollektivtrafiken byggs ut.Det kommer att ta innan den är utbyggd ochkan bli ett attraktivt medel.Claes Roxbergh flyttar alltså ett kaos till ett annatoch följer inte upp det med beslut. Det är skillnadenmellan moderat politik och och vänster-falangen. Vi tar ansvar. Vi vill bygga ut infrastruktu-ren för att därigenom ta till vara de möjligheter somstår till buds. Men någon socialistisk extrabeskattningpå stockholmare kan vi inte ställa upp på.Anf. 8 ():Fru talman! Det är intressant att få vara medom en ny debatteknik i kammaren.Vi från yrkar bifall till reservationnr 3.Transportpolitik handlar för del om att1. vara åtkomlig,2. bo där man vill,3. hela ska brukas, och inte minst detfolkpartistiskt liberala begreppet att det är dusom ska bestämma.Med det innehåll som betänkande 2002/03:TU3har , och som vi nu ska diskutera, uppfylls intenågot av de frihetsideal som en sann liberal har i sittpolitiska arbete.Frihet är att kunna välja och att kunna sätta detmesta under konkurrens för att skapa företagandeinom transportnäringen och därigenom skapa ett såbilligt, miljömässigt och säkert sätt som möjligt föratt transportera människor och gods. Det finns storaproblem i det betänkande vi diskuterar.Läser man de båda reservationerna 1 och 2 serman att de genomsyras av olika syn på fri företag-samhet och tron på den enskilda människans kraft tilleget företagande. Detta genomsyrar också majorite-tens skrivning i betänkandet.Varför drivs inte alla de lastbilar som forslardet mesta av det svenska godset av staten? Kan detvara så att eftersom järnvägen varit socialiserad harkreativiteten i konkurrensen med de privat drivnalastbilarna varit för dålig. Även busstrafiken drivs iprivat regi. Därför korsar expressbussar landet medmånga resenärer och erbjuder god service och brapriser. "Avreglera mera" måste vara transportpoliti-kens mål för att uppnå en bättre kollektivtrafik. Majo-riteten bakom detta betänkande - s, v och mp - delarhelt klart inte denna syn på fri företagsamhet.Åtkomligheten ger dock stora problem för åkareav alla typer, till exempel när det gäller virkestrans-porter som betyder så mycket för ekonomi.Pappersindustrins och sågverkens framtid i äri fara om inte vägstandarden och järnvägens tillgäng-lighet snabbt kan förbättras. Det vet vi politiker sombor i och ofta besöker till exempel Dals-land, , , , Västernorrlandoch norrut, alltså det område som vi vill kalla skogs-landet. har inte en ekonomi som klarar av attträindustrin missköts.Hur ska vi då snabbt få till en förändring? Jo, härhar det borgerliga alternativet i riskdagen ett klartbesked att ge. Det kan alla läsa i reservation 3. PPP-finansiering av väg- och järnvägsbyggen skullesnabbt kunna förbättra infrastrukturens utbyggnadoch standard. Man skulle till exempel kunna startautbyggnaden av mellan norska gränsen ochGöteborg med PPP-pengar, liksom ett stort järnvägs-bygge i . Det skulle påverka hela det övri-ga landet positivt. Det skulle också frigöra medel urbefintlig budget för byggen i och Banver-kets regi i övriga landet.Trängselavgifter är , när transportnä-ringen beskattas med 60 miljarder, ett svårt politisktalternativ. Storleken på beskattningen av bilar ochdrivmedel borde ge större satsningar på infrastruktu-ren utan ytterligare avgifter. Även de minst bemedla-de i landet skulle drabbas av trängselavgifter.I miljöarbetet anser att de regler somgäller i EU ska uppfyllas av , och vi ska varapådrivande i införandet av rena drivmedel. Äventrafikens bullerproblem måste tas hänsyn till, ochman måste också utreda hur trafikens störande mo-ment kan förbättras. Tomgångskörning är ett skadligtmoment mot naturen och i tätortsområden, vilketockså påpekas i folkpartimotioner.Till sist: anser att transportpolitikenska leda till ett med goda möjligheter förföretagande och boende i hela landet där människoroch gods året om ska kunna fraktas på ett säkert,miljömässigt bra och billigt sätt. Med en annan majo-ritet bakom dagens betänkande kunde detta bli enrealitet i Sverige.Anf. 9 ():Fru talman! står bakom reser-vationerna 3 och 6, men jag yrkar endast bifall tillreservation 6.Organisationen är en av demsom kritiserar de transportpolitiska målen. Den menaratt man först borde definiera begreppet transportpoli-tik och förklara vilka olika roller man har. Politikenkan exempelvis inte styra hur mycket gods som skagå på järnväg eller lastbil, men politiken kan ge förut-sättningar för effektivitet och konkurrens. I dagslägetväljer vi kristdemokrater att stå bakom de mål somfinns, men vi efterlyser en djupare diskussion fram-över om de transportpolitiska målen i framtiden.Fru talman! Jag vill ta upp frågan omalternativ finansiering, som behandlas i reservation 3.Det är mycket negativt för infrastruktur attSocialdemokraterna på grund av stödpartierna haravhänt sig möjligheten att använda PPP, Public Pri-vate Partnership. Det är en metod som för några årsedan utreddes och förespråkades av Näringsdepar-tementet. är det totalstopp.Genom PPP kan privata aktörer dela risken medstaten. Vi vet ju att när staten genomför stora väg-och järnvägsprojekt ökar alltid kostnaderna drama-tiskt innan bygget är klart. PPP kan visserligen gekrångligare administration men å andra sidan snabba-re byggtid, och det innebär åtminstone på vägsidansparade människoliv.Det ger också billigare totalkostnad. Kostnadernakan pressas med . pressasregioner i att satsa egna pengar på statligavägar. Det ska de inte behöva. Vi uppmanar Social-demokraterna att luta sig mot våra fyra partier för attpröva PPP som metod nu.Jag vill vidare ta upp den omdebatterade fråganom trängselavgifter och citera Per Kågeson, vilkensuttalande om trängselavgifter ganska bra sammanfat-tar också syn. Uttalandet ingår ien bilaga till utskottets betänkande, och det heter där:"Det allra mesta talar för att trängselavgifter är entänkbar och verksam metod för ökad framkomlighet iprincip i vilken storstad som helst i världen, underförutsättning att det finns en bra kollektivtrafik för endel av dem som trängs undan från vägnätet.