prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Därför hade videnna infrastrukturproposition som vann riksdagensbifall. Den innehåller för investeringar och underhåll. Det är ganskamycket pengar. Vi gör vad vi kan för att det ska fin-nas en bra infrastruktur för stockholmare och andra.Anf. 23 ():Fru talman! Det betänkande vi debatterar i daghandlar till stor del om trängselavgifter. Men detfinns också en del andra viktiga ämnen att diskutera.Det är vikten av att främja biodrivmedel och miljöan-passade fordon liksom nödvändigheten att minimeraanvändningen av vägsalt. Vi har fått bifall på enmängd centermotioner på detta område. Det välkom-nar vi.Låt mig inledningsvis säga några ord om de ut-gångspunkter och mål för transportpolitiken som vifrån har. Vi hävdar som framgår av vårreservation 2 att väl fungerande och hållbara kommu-nikationer är en förutsättning för livskraft i hela lan-det. Infrastrukturfrågorna är av stor betydelse förregioners möjlighet till utveckling. Det ser jag myckettydligt i mitt hemlän . Det är viktigt attbeslut i dessa frågor i så stor utsträckning som möjligtfattas på lokal och regional nivå av de människor somberörs.Det är också nödvändigt med en helhetssyn ochen tvärsektoriell planering av transportsystemet för atthitta de bästa transportlösningarna och för att resur-serna ska kunna användas på det mest kostnadseffek-tiva sättet. Från sida anser vi att enuppdelning av trafikverken på de olika transportsla-gen medför risk för att helhetssynen motverkas. Istället bör ett samlat ansvar eftersträvas, vilket bästkunde förverkligas i ett samlat verk för infrastruktur.Vi framhåller i reservation 2 att det är lämpligt attdenna fråga blir föremål för en utredning. Fru talman!Jag yrkar därmed bifall till den reservationen.Olika trafikslag måste utnyttjas och kompletteravarandra på korta och långa distanser. Vägtransporter,järnväg, sjöfart och flyg ska alla ses som integreradedelar i samma transportsystem. Ett ändamålsenligtnyttjande av olika trafikslag i förening med högtställda miljökrav innebär att hela trafiksektorns mil-jöbelastning kan minska. Fler godstransporter måsteflyttas från vägarna till järnvägen. Fordon och bräns-len måste utvecklas på ett sätt som minskar miljöbe-lastningen.Det är, som betonar, hög tid attställa om till ett grönt transportsystem. I ett framtidagrönt transportsystem har kollektivtrafiken en störreroll än . Det är därför olyckligt att kollektivtrafi-ken på många håll i landet ges allt sämre förutsätt-ningar. Staten måste ta ett större ansvar för att tryggalivskraften i hela landet. Detta synsätt utvecklar viytterligare i reservation nr 8.När det gäller den stora frågan i dagens betänkan-de, nämligen trängselavgifterna, skulle också jag viljaställa frågan än en gång till reservanterna Moderater-na och : Vad finns det för olika alternativför att få bort bilköerna, öka framkomligheten ochminska miljöbelastningen i omman, som ni gör, kategoriskt avvisar denna modell?Om man inte vill använda pengarna från träng-selavgifterna för att förbättra vägsystemet och rustaupp kollektivtrafiken i regionen måste man fråga sigvarifrån man ska ta pengarna. Man må kalla det rö-varpolitik, vänsterpolitik eller vad som helst. Manmåste ändå finansiera detta genom ökade beskatt-ningar.En orsak till att det har gått troll i frågan omträngselavgifter är överenskommelsen i regeringsför-handlingarna , där partierna på nationell nivå iett uppifrånperspektiv påtvingade stockholmarnaträngselavgifter. Det har lett till olyckliga låsningar ien fråga som skulle vinna på välgrundade och klokabeslut på lokal nivå.De flesta verkar vara överens om att något måstegöras för att så snabbt som möjligt få bort bilköerna irusningstid. De är inte bara frustrerande och stressan-de för drabbade bilister. De är dessutom skadliga församhällsekonomin. De sänker effektiviteten, ökarkostnaderna i transportarbetet och ökar bränsleför-brukningen. De orsakar därmed stora miljöskador.Det företagsamma och kretsloppsanpassade sam-hälle som eftersträvar förutsätter gröna-re transportsystem. Vi vill använda bil och lastbilfrämst där andra alternativ saknas. För dessa fordonska i växande utsträckning miljöriktiga bränslen in-troduceras.Vi vill utveckla kollektivtrafiken, inte minst istorstäderna där också bättre förutsättningar för gång-och cykeltrafik måste tillskapas. Vi vill också satsa påjärnväg och sjötransporter för de långa transporterna.För att klara de miljömål som har satts upp måsteanvändningen av fossila bränslen minskas radikalt iden fordonspark som vi har på våra gator ochvägar. En rapport för sedan visade att i Västeu-ropa innebär den allt intensivare trafiken att luftföro-reningarna från vägtrafiken nu orsakar fler förtidadöda än vad trafikolyckorna gör.I det sammanhanget, fru talman, vill jag yrka bi-fall till reservation 7 om åtgärder för att främja biod-rivmedel.Det är mot denna bakgrund man bör se dagens in-fekterade debatt om trängselavgifter i storstäderna.En ständigt växande bilism i storstäderna är helt en-kelt inte möjlig och inte heller önskvärd. Dessutomhar och andra inblandade myndighetervarit tydliga med beskedet att det tar åtta till attförverkliga en led från det att planerna har kommit påvårt bord.Vill man verkligen stockholmarna så illa att deska behöva vänta till för att få de här proble-men lösta?Trängselavgifter i är ingen ny företeel-se. Massor av bilister betalar trängselav-gifter i form av halvtimmar och timmar när mansitter och väntar på att komma till jobbet. Till det skaläggas parkeringsavgifterna, som naturligtvis också ären trängselavgift i dag.Säg i rusningstid för att slippa köernakan som vi ser det vara ett tilltalande alternativ, sommed dagens teknik enkelt kan lösas med smarta kortoch månadsvisa betalningar. Beräkningar visar att enminskning av trafiken i rusningstid med 10-15 %skulle vara tillräckligt för att eliminera köerna. Biltra-fiken sprids i stället ut över tiden, som någ-ra procent ytterligare går över till kollektivtrafiken.Erfarenheter som redan nu har kunnat noteras frånförsöksverksamhet i visar på mycket positivaresultat. Givetvis kan vi inte, såsom har sagts härtidigare, ta resultaten från och översätta demtill oss, men de ger ändå en signal och en fingervis-ning om vad som kan ske.Frågorna måste ändå lösas: Hur ska framkomlig-heten ökas? Hur ska kollektivtrafiken förbättras? Hurska miljön i förbättras? Detta är alltförviktiga frågor för att hanteras i ett ovärdigt politisktspel där rationella argument och det lokala inflytandetundanröjs.Från välkomnar vi därför en sakligoch välgrundad debatt där fakta och erfarenheter frånandra städer som prövat olika lösningar - det finnsinga patentlösningar - lyfts fram, presenteras ochdiskuteras. Vi ser detta som en naturlig del i en lokalfolkomröstning, något som slutligen bör få avgöraden här frågan.För vår del är slutsatsen tämligen klar: Träng-selavgifter är en av några bra lösningar. Men detär stockholmarna själva som ska avgöra frågan, intevi i den här lokalen.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! frågar vad vi reser-vanter har för alternativ till trängselavgifter. Det ärmycket enkelt: Vi vill bygga ut infrastrukturen. Vivill göra klara satsningar.Centerpartiet undrar hur vi kan låta stockholmarnasitta i köer till. Det är ju så, enligt detprotokoll vi kan läsa i betänkandet, att vi flyttar utproblemen. Tycker att det är ettstort lyft för att vi skapar nya köer på nyaställen med denna extraskatt på stockholmarna?Vi har haft förslag tidigare. Det var inte perfekt ialla delar, men vi hade haft en betydligt bättre in-frastruktur om stora delar av Dennispaketet blivit genomfört. Problemet är ju attinfrastruktursatsningen i har fått stå tillba-ka.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag är i likhet med heltövertygad om att infrastrukturen i måstebyggas ut och förändras. Det är en fråga som bördiskuteras av stockholmarna, och det är en del i dengenomlysning som ska göras. Vad jag ville betonamed mitt inlägg var att det inte är vi i den här salensom ska föra den genomgripande diskussionen. Låtstockholmarna själva ta den!Att vi står här och har dessa olika uppfatt-ningar beror på, det är jag helt övertygad om, denlåsning som skedde i samband med regeringsbild-ningen för ett halvår sedan.Sedan tar det ju som sagt åtta om vi ska fåfram de här lösningarna. Det är inte rimligt att väntaså länge på detta.Jag delar dock uppfattningen att det är en mängdproblem som ska lösas. Den snabbaste lösningen avdetta problem är trots allt trängselavgifterna. Men låtstockholmarna själva avgöra det!Anf. 26 () re-plik:Fru talman! När det gäller syn påStockholm vill jag ställa en direkt fråga till JörgenJohansson. Vi kan se att trängselavgifter medför be-gränsningar i förflyttningarna. Vi har inte någon ut-byggd kollektivtrafik, och många människor harkanske inte råd att använda bilen även om de skullevara tvungna. Tycker att det är viktigtatt utvecklas ekonomiskt och industrielltoch med nya anställningar?Anf. 27 () replik:Fru talman! Givetvis är det viktigt att utvecklas. Jag ser inte Stockholmsom en sluten marknad, utan i detta sammanhang serjag hela , alltså de nuvarandefyra och blivande fem samverkande länen i Mälarda-len, som en resurs. Den som kanske framför allt hardrivit den uppfattningen är ju den förre moderateledaren i . Vi ska alltsåinte se som enbart , utan härhandlar det om en gemensam resurs totalt sett.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Min replik på gäller detjag tog upp i mitt inlägg och som har förvånat migmycket. Jag har testat detta på centerpartister nu påmorgonen innan jag gick hit. På punkten om trans-portpolitikens utgångspunkter och mål är Vänsterpar-tiet och överens. Efter inlägg och svar på våra repliker vill jag frågaJörgen om ni är överens omtransportpolitikens utgångspunkter och mål mellanVänsterpartiet och Centerpartiet.Anf. 29 () replik:Fru talman! får stå för sina motio-ner. Vi står för våra motioner. Är det så att vi kanfinna en samstämmighet i åsikterna är det väl bra. Jagär dock inte beredd att gå så långt som att vi ska för-statliga lastbilarna i landet.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Tydligen var det inte så. Men ni står ialla fall med på samma reservation under en ganskaviktig rubrik. Där står det att vägar, järnvägar, sjöfartoch flyg alla ska ses som integrerade delar i sammatransportsystem - ja. Vidare står det att fler gods-transporter ska flyttas över till järnvägen - ja, heltokej. Men i de områden där är starktfinns det inga järnvägar. Ska vi dra nya järnvägar tillglesbygdsområdena i , och Dals-land där det inte finns några? Eller ska vi låta byggavägar och erkänna bilen som det transportmedel sombehövs i de områden jag tror att är star-kast i?Frågan är då också om man i det systemet ska ståtillsammans med när det gäller friföretagsamhet. Eller tror man på den fria företagsam-hetens möjligheter att skapa ett infrastrukturellt fun-gerande kollektivtrafiknät byggt på förutsättningen attdär godset och människorna finns ska vi kunna klaradetta utan statlig styrning över vare sig bussar, last-bilar eller tåg?Anf. 31 () replik:Fru talman! ska man inte blanda äpplen ochpäron i det här sammanhanget. Jag delar uppfattning-en att i glesbygden, i och så vidare, ärlastbilen och bilen direkt nödvändiga. Där måste viockså se till, precis som jag sade i mitt anförande, attha transportsystem som är så miljöriktiga som möj-ligt. Det är givetvis inte rimligt att bygga ut någonjärnväg till norra delen av . Jag tror attCenterpartiet och är helt överens i denuppfattningen.Men vi lägger givetvis fram våra motioner på dettrafikpolitiska området, har vår målsättning. Är detsedan så att andra partier delar vår uppfattning är devälkomna. Vi kan mycket väl stå tillsammans medFolkpartiet, med och med andra partierom de har samma uppfattning som har.Det är ingen svårighet.Anf. 32 HANS ():Fru talman! Det var en rolig debatt att lyssna på.Man får lära sig ett och annat. Jag fick lära mig avRunar att biltrafiken är ett naturfenomen.Det visste jag inte förut.Carina har redogjort för huvud-dragen i betänkandet. Därför tänker inte jag upprepainnehållet i vår samlade trafikpolitik. Jag nöjer migmed att kommentera några sakfrågor som lyfts fram iolika motioner och reservationer.Jag börjar med frågan om bildandet av ett samlatinfrastrukturverk. Det har diskuterats under lång tidbåde i och internationellt. Vi tror inte på denmodellen. De tyngsta argumenten mot en sådan lös-ning är risken för centralstyrning, övertung byråkrati,ineffektivitet och inte minst att det också innebär attviktiga politiska avvägningar lyfts bort från den poli-tiska arenan och in i ett statligt verk. Även om mankan ha viss förståelse för behovet av ett mer samlattrafikövergripande synsätt menar vi att det behovetblir tillgodosett i det nuvarande planeringssystemet,bland annat genom den roll som har i plane-ringen.Fru talman! Som vanligt föreslår de borgerligapartierna, med i spetsen - även om Ru-nar har varit den som har argumenteratintensivast för det - mer avreglering och privatiseringav statlig verksamhet. Jag upphör aldrig att förvånasöver hur blint man tror att man löser alla problemmed så enkla medel.Det är faktiskt så att det svenska transportsystemeti mycket hög grad är utsatt för konkurrens. Jag villockså påminna om det utredningsarbete som pågårinom järnvägsområdet av hur den framtida järnvägs-marknaden ska utformas. Vi menar nog från ut-skottsmajoritetens sida att vi ska ha respekt för detutredningsarbetet och avvakta det innan vi beslutarom förändringar av politikens inriktning på det områ-det.I ett antal motioner föreslås alternativ finansieringav olika projekt. har vi i med några fåundantag valt att direktfinansiera investeringarna överstatsbudgeten. I några fall har vi också valt att finan-siera projekten genom lån, förskottering, samfinansie-ring av olika slag eller avgifter.De här olika formerna av finansiering får olikaekonomiska konsekvenser för staten. Det som ärgemensamt för de flesta av dem, däribland PPP somså ivrigt har förespråkats från talarstolen, är attde sprider ut kostnaderna . Men omman väljer ett system som inte innehåller direktaavgifter innebär det också att framtida anslag blirintecknade och att man därmed binder upp framtidariksdagars utrymme för att göra infrastrukturinveste-ringar.En annan fråga som är aktuell i sammanhanget ärutgiftstaket. Vi socialdemokrater har blivit ivrigtkritiserade från den borgerliga sidan när vi har lånefi-nansierat andra projekt. Man har sagt att vi då skulletricksa med budgetlagen. Gäller inte det nu längre?Har moderater och folkpartister helt bytt fot? Är detinte längre något problem att låna upp stora pengarför att få i gång projekt? Jag tycker att det är en in-tressant fråga. Jag skulle vilja ha svar på den i debat-ten. Det är faktiskt så att PPP har exakt samma inver-kan på framtida budgetar som direkt upplåning överriksgälden.Fru talman! Stockholmsberedningen har i uppdragatt föreslå insatser som förbättrar transportsystemet iStockholms län. Man ska också se över transportmöj-ligheterna mellan och övriga ,övriga landet samt internationellt. Beredningen skaundersöka och föreslå lämplig finansiering för sinaförslag.När Stockholmsberedningens förslag är klart kanvi använda det som utgångspunkt för våra fortsattaöverväganden när det gäller hur man ska hanteraalternativ finansiering också i stort.I själva sakfrågan om användning av alternativ fi-nansiering har vi inte ändrat uppfattning. Det kanfinnas skäl att pröva alternativ finansiering av vissainfrastrukturprojekt. Men precis som vi harsagt vill jag understryka att alternativ finansieringinte får innebära att man går ifrån den ordinarie in-frastrukturplaneringen.Fru talman! I storstäderna, framför allt i Stock-holm, har vi problem med trängsel i trafiken undervissa tider och på vissa sträckor. Vi har också de mestuppenbara miljöproblemen från vägtrafiken i storstä-derna. Införande av trängselavgifter eller miljöstyran-de avgifter, vad man nu väljer att kalla dem, kan manse som ett led i en bredare strategi för att komma tillrätta med de här problemen. Trängselavgifter kanockså möjliggöra en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning.Vi har i olika betänkan-den sagt att vi är beredda att pröva möjligheten attlåta de kommuner eller regioner som så vill införaträngselavgifter. Det måste göras en samlad bedöm-ning av trafiksituationen i den aktuella regionen. Omnågon kommun eller region ansöker om att få införaträngselavgifter kommer regeringen att medverka överenskommelse mellan staten och den berördakommunen eller regionen. Det är precis vad vi tidiga-re har sagt.Fru talman! Ett område som förtjänar mer upp-märksamhet i trafikpolitiken är tillgängligheten för defunktionshindrade. Transportsystemet måste tillgodo-se höga krav på tillgänglighet för personer med funk-tionshinder. Det ligger också i linje med de transport-politiska mål som har lagt fast. Det är an-geläget att tillgängligheten omfattar hela resekedjan.Det får inte handla bara om att handikappanpassafordon. Det är lika viktigt att man ser till att man fårfungerande samordning av färdmedel, att man får brainformation och att annan service fungerar.Det pågår ett omfattande utrednings- och utveck-lingsarbete inom en rad olika myndigheter på det härområdet i samarbete med handikapporganisationeroch andra berörda aktörer. Det arbetet måste ges högprioritet i framtiden.Fru talman! För att förbättra miljön är åtgärdersom främjar introduktion och användning av alterna-tiva drivmedel en viktig del i transportpolitiken. Sve-rige arbetar nu aktivt inom EU för att konkreta beslutska fattas för att främja en ren och resurseffektivteknologi, miljövänligare transporter och satsning påalternativa energislag.Det behövs nu gemensamma mål inom EU för attanvändningen av biobränslen inom transportsektornska öka. Det måste bli lättare för konsu-menterna att använda alternativa drivmedel, inklusivedrivmedel för bränsleceller. Ett annat svenskt krav äratt ett EU-system för klassificering av miljövänligabilar och lastbilar utvecklas före år 2005.Regeringen kommer också att tillsätta en utred-ning om introduktion av förnybara fordonsbränslen.Utredningen får till uppgift att föreslå mål och strate-gier för en fortsatt introduktion av förnybara fordons-bränslen.Fru talman! I ett antal motioner efterlyses en ut-redning som särskilt ägnar sig åt kollektivtrafiken iglest befolkade delar av landet. En sådan utredningbör enligt motionärerna kartlägga alla behov och medett nytänkande titta på möjligheterna till samordning,rationell trafikplanering och hur lokala entreprenörerkan stimuleras.Vi i utskottsmajoriteten har stor förståelse för dehär synpunkterna. Utvecklingen inom kollektivtrafi-ken är inte alls tillfredsställande. Liksom alla tidigaretalare har sagt är det viktigt med en fungerande kol-lektivtrafik i hela landet. Människor ska inte tvingasatt flytta på grund av brister i transportsystemet.Kollektivtrafikkommittén har i uppdrag att studerafrågor som rör kollektivtrafikens organisation ochgränsdragningen mellan vad som ska betraktas somregionalt och interregionalt. Kommittén har också ettsärskilt uppdrag att belysa de problem som gäller förkollektivtrafiken i glesbygd. Vi utgår från att kom-mittén ska lägga fram bra förslag som kan föra fråganframåt.Fru talman! Jag har dragit över tiden ganska or-dentligt, och därför har jag försökt att korta ned mittanförande. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till ut-skottets förslag i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Det viktigaste i slutet av Hans Sten-bergs inlägg gällde de handikappades möjligheter attfå inträde i transportpolitiken. Vi har inte reserveratoss eftersom det pågår en utredning, som till en delbygger på andre vice talman och som vi i hoppas mycket på. Vivill vara i framkant i dessa frågor.Varför tror socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister på avreglering inom transportpolitiken?Jag bor i ett område av där det finns erfaren-het av när järnvägen fanns . Centerpar-tiet är också starkt där. Vi hade dåliga förbindelsermed övriga . Inte en enda industri i vårt områ-de hade någon glädje av den järnväg som då fanns.Sedan kom det en regnskur en augustidag 1986,och järnvägen rasade. Vi fick den aldrig återupp-byggd. Vi försökte få den återuppbyggd mellan och , men valde attinte bygga upp den igen.Sådana områden kräver naturligtvis bra vägar. Detfår vi inte. Men vad har hänt? Jo, vi har fått en brakollektivtrafik. Det går fem bussar på till Oslooch . Det är en stor förbättring.De samarbetsmöjligheter vi har mellan kommunerna iVärmland har gjort att kollektivtrafiken har blivitmycket bättre. På de vägar vi nu har med den kvalitetde har kör privata bussar och privata taxibilar. Denservicen har blivit helt annorlunda. Därför har violika syn på möjligheten att driva kollektivtrafik iavreglerat skick. Har vi det, Hans?Anf. 34 HANS () replik:Fru talman! Vi har lite olika erfarenheter. Själv ärjag uppvuxen med privat järnväg - också den ned-lagd.Låt oss titta på de erfarenheter som kan dras av deavregleringar som har gjorts. Vi har avreglerat gods-trafiken på järnväg fullt ut. I åtminstone den regionjag bor i har det inte lett till några översvallande ova-tioner från det lokala näringslivet. Under en periodfanns det en kö av företag som ville prata med ossoch krävde att man skulle återinföra något slags trafi-keringsskyldighet eftersom det inte fanns någotmarknadsekonomiskt utrymme för en fungerandejärnvägstrafik. Jag är inte så imponerad av hur detförsöket slog ut.Konkurrens är bra på många områden. Därför skaman försöka eftersträva konkurrens. Men konkurrensär aldrig bra där det blir naturliga monopol. Ett privatmonopol är faktiskt sämre än ett statligt monopol. Ettprivat monopol har till syfte att göra så stor vinst sommöjligt. Det är sunt i ett privat företag, men det ärinte sunt för konsumenten om man hamnar i en mo-nopolsituation.Jag är lite orolig för att även om persontrafiken påjärnvägen skulle avregleras skulle det inte leda till attvi får en lång rad olika aktörer som bedriver järn-vägstrafik. Vi måste fundera innan vi går vidare.Risken är uppenbar att vi får ett privat monopol påområdet och att , den tyska järnvägen,tar över järnvägstrafiken i det här landet.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Vi pratar lite grann om olika saker.Vi är helt överens om ordet monopol - privat ellerstatligt. Det ska inte vara några monopol på någotsätt. De saker som har misslyckats i den svenskaglesbygden, frånsett vägbyggandet, är Posten, läkar-vård, tandläkare. Så länge de drivs av det allmännaförsvinner de från den svenska glesbygden.Det är en skillnad på PPP och de byggnationersom har föreslagits av regeringen med lån från riks-gälden. PPP-pengar är allmänna pengar som de somfår ett uppdrag att bygga ett PPP-projekt lånar påallmänna marknaden. Lån i riksgälden är någontinghelt annat. Då kommer vi in på diskussionen ommanipulation av statsbudgeten.Anf. 36 HANS () replik:Fru talman! blir jag fundersam över RunarPatriksson.Detta ger exakt samma budgeteffekt år för årframåt. Vi intecknar precis lika mycket av budgetut-rymmet oavsett om vi lånar i riksgälden eller om viförbinder oss att betala räntor och amorteringar till ettprivat företag. Det ger exakt samma effekt för framti-da riksdagar. Där finns ingen som helst skillnad.Vi kan fundera över servicen i glesbygd. Far hemtill och ut till de små orterna. Då kommerRunar att upptäcka att det faktiskt är ännusämre ställt med den kommersiellt drivna servicen. Iglesbygd, med lågt kundunderlag, finns det ingetutrymme för butiker. Vad håller de privata bankernaför service i glesbygd? Här tvingas staten gå in ochsubventionera Posten för att upprätthålla en rikstäck-ande betalnings- och kassaservice. I annat fall skulledet inte finnas någon service över huvud taget i dessabygder.Det är helt fel analys att påstå att det finns pro-blem på grund av att staten bedriver verksamheten.Det är bara samhället som kan upprätthålla en funge-rande service i glesbygd.