prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — Den gröna skatteväxling som vi har gjort är vi ju tre samarbetspartier om. Kanske har gått fram på ett annat sätt, kanske lite hårdare, och vill ha lite mer av skatteväxling. Det som vi nu har uppnått tycker jag är bra. När det gäller de miljöförbättrande åtgärder som ingår här bland annat isolerglasfönster hade vi kanske velat ha det på ett annat sätt. Men har det blivit så här. I fråga om den gröna skatteväxlingen får alla hushåll, för att ta ett exempel, tillbaka . Inga hushåll förlorar alltså på skatteväxlingen. Vidare sänks arbetsgivaravgifterna . Detta är inte tillräckligt, utan vi vill gå vidare med skatteväxlingen. Där vill vi också se sänkta arbetsgivaravgifter. 73 () replik: När det gäller den förra växlingen den gröna växlingen, som ni säger och kompetenskontona finns det hela på ett riksgäldskonto och har inte kunnat utverkas. I själva verket är det hitintills bara en skattehöjning. Sedan skulle jag vilja ta upp en helt annan fråga eftersom själv var inne på den, nämligen frågan om isolerglasfönster. Den tidigare ledamoten av skatteutskottet hade stora artiklar i om att energisparande åtgärder till exempel i det egna huset inte skulle resultera i ett högre taxeringsvärde. Det är en politik som ni helt har gått ifrån. Om ni hade följt er uppfattning skulle det, menar jag, ha funnits en annan majoritet för detta. Jag tror att det är en felaktig väg att stimulera energisparande åtgärder i hus genom att människor får höjda taxeringsvärden i själva verket höjd skatt. Vi vill gå motsatt väg. Skattereduktioner i all ära men det är den skatt som folk slutligen betalar som det handlar om. Här gäller det också vad man får ut av saker och ting. Den skattehöjning som ska företas i för Norrtäljebor och Södertäljebor och som resulterar i att de får nedlagda sjukhus är totalt obegriplig för folk. Den saknar legitimitet. 74 () replik: Jag hoppas att kompetenskontona genomförs. Det är ju en del av vår första gröna skatteväxling. Det pågår ett arbete för att ta fram dessa kompetenskonton. Jag hoppas att vi når fram där, också för att säkra det livslånga lärandet. I mitt anförande nämnde jag att en sänkning av fastighetsskatten skulle kunna vara en del av skatteväxlingen. Ofta är det ju så att man i en förhandling ska både ge och ta. Vilka miljöförbättrande åtgärder som vidtas beror på vad vi tre partier kommer överens om. Föredrogs finansutskottets betänkande 2003/04:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, m.m. (prop. 2003/04:1 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §.) 10 § Tilläggsbudget 2 för 75 (): Detta betänkande handlar om regeringens förslag till tillväxtbudget för . Utskottet tillstyrker förslaget med undantag för frågan om höjt bemyndigande inom försvarsområdet. Det är fråga om förslag till ändringar avseende 39 anslag inom 18 utgiftsområden förslag om minskningar med netto. Det är ökningar med och minskningar med . Jag vill ge några exempel på ökningar. Det högkostnadsskydd för protetik som infördes inom tandvårdsförsäkringen för personer kommer att kosta betydligt mer än man räknat med. Därför måste anslaget för sjukvårdsförmåner höjas. har fått i uppdrag att halvera sjukfrånvaron och behöver extra pengar till detta. Antalet arbetslösa bedöms, tyvärr, bli större än beräknat. Därför måste anslaget avseende bidrag till arbetslöshetsersättningen öka. Å andra sidan ska anslaget för räntor på statsskulden minska med 12,3 miljarder eftersom utgifterna beräknas avvika väsentligt från anvisade medel. På en punkt föreslår utskottet att regeringens förslag ska avslås. Det gäller ett förhöjt bemyndigande för anslaget 6:2 Materiel, anläggning samt forskning och teknikutveckling inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Detta förslag har i medierna beskrivits som att finansutskottet har satt ner klackarna. Det kan väl finnas viss sanning i detta. Utskottet påminner om att beslut om omfattningen av och ändamålet med ett bemyndigande ska prövas lika noga som ett anslagsbeslut. Utskottet anser att det saknas tillräckliga skäl för att ändra tidigare beslut om storleken på bemyndigandet. Dessutom vill utskottet påminna om att givit regeringen till känna att en utredning för att analysera styr- och finansieringsformerna inom försvaret bör tillsättas. Så har inte skett. Utskottet anför att utredningen bör komma till stånd skyndsamt och föreslår därför att ett tillkännagivande ska lämnas på denna punkt. När det gäller anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitet, samt förslaget om höjt bemyndigande, noterar utskottet att en arbetsgrupp tillsatts för att komma till rätta med problemet. Utskottet framhåller det oacceptabla i att en myndighet gör åtaganden som är större än bemyndigande. Det kan, enligt utskottets uppfattning, finnas skäl för regeringen att mer generellt analysera problemet med överskridandet av anslag och givna bemyndiganden. Utskottet förutsätter att regeringen håller informerad till exempel i årsredovisningen. De två motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. Till betänkandet har fogats tre reservationer av , samt fem särskilda yttranden av , . 76 (): Tilläggsbudgeten är i mångt och mycket ett resultat av den förda politiken. Det är i tilläggsbudgeten vi får ta itu med de påstått oförutsedda konsekvenserna av den politik som förs. Vid sidan av de nya antagandena om räntekostnaderna för statsskulden är det främsta förslaget att öka anslaget till arbetslöshetsersättningen med . Detta talar väl för sig själv. Tilläggsbudgeten är också en konsekvens av den statsbudget som vi antog i kammaren . Mot den ställdes bland annat vårt moderata alternativ, som inte antogs. Om det hade antagits hade det inte gett upphov till de förslag som ligger i tilläggsbudgeten. Av den anledningen och på grund av att lagen inte ger oss möjlighet att ta fram ett helt eget alternativ till tilläggsbudget har vi i ett särskilt yttrande deklarerat att vi nu anser att Socialdemokraterna och stödpartierna får ta det fulla ansvaret för och konsekvenserna av det som föreslås i tilläggsbudgeten. På en punkt har vi reserverat oss till förmån för regeringens förslag. Vi anser nämligen att utskottsmajoritetens förslag att inte bevilja ett ökat beställningsbemyndigande till försvaret kan få oklara och till och med orimliga konsekvenser. Försvarsmakten har pådyvlats åtaganden som den inte erhållit resurser för, och det är tydligt att regeringen brustit i den ekonomiska styrningen och kontrollen av utgifterna. Vi anser därför att regeringen måste återkomma till med ett klargörande av sambandet mellan beställningsbemyndigande, anslagsmedel och den långsiktiga planeringen av försvarsutgifterna. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2. 77 (): Konjunkturen har utvecklats något sämre än vad åtminstone regeringen väntat sig. Det innebär att fler människor går arbetslösa och att resurserna till välfärden blir mindre. Den svagare konjunkturen innebär också att statsbudgeten försämras. Effekterna kan vi se av tilläggsbudgeten. På grund av den svaga konjunkturen föreslår regeringen att anslaget för arbetslöshetsersättningen höjs med 3,9 miljarder. Det är för att klara just kostnader som är konsekvenser av oväntade konjunkturförlopp som man ska ha budgetmarginaler i statsbudgeten. Problemet är att sådana marginaler inte finns. De har inte funnits och finns inte heller för , 2004. som kostnaderna för arbetslösheten stiger med innehåller statsbudgeten bara några för att möta både dessa och andra oförutsedda utgifter. Små marginaler i statsbudgeten kräver stora åtgärder och tilläggsbudgetar under budgetåret. Små marginaler kräver också panikåtgärder och kortsiktiga besparingar. Det innebär att kreativiteten, om den finns, måste användas till att komma runt utgiftstaket i stället för att få fart på . alternativ till budget innehöll en budgeteringsmarginal på . Det betyder att om vårt budgetförslag hade antagits av skulle flertalet av dessa förändringar inte varit nödvändiga. Det är viktigt att utgiftstaken hålls. Den nya budgetprocessen och utgiftstaken har varit viktiga för att stärka förtroendet för svensk politiks förmåga att hålla ordning och reda i statsfinanserna. Därför är det också viktigt att finansutskottets majoritet ser till att regeringen framöver har tillräckliga marginaler i statsbudgeten. När detta är sagt skulle jag vilja ge ett erkännande till utskottets majoritet. Det är mycket bra att finansutskottet nu ger regeringen bakläxa när det gäller förslaget om höjt bemyndigande för försvarets materielanslag. I försvarsutskottets yttrande till finansutskottet sägs att ökningen av bemyndiganderamen i sig inte medför något behov av ökade anslagsmedel. representant i försvarsutskottet hade en annan uppfattning och menade att åtminstone den delen av ökningen som beror på fördyringar vid upphandlingar förr eller senare skulle komma att få mötas med ökade anslag. ansluter sig nu till mening i försvarsutskottet, och det är bra. Det räcker emellertid inte. Regeringen har själv pekat ut brister i Försvarsmaktens interna kontroll som en huvudanledning till att bemyndiganderamen måste utökas. har, som vi tidigare hört, redan en gång uppmanat regeringen att tillsätta en särskild utredning för att se över detta. Det är mycket märkligt att regeringen ännu inte gjort det. Låt oss hoppas att beslut att säga nej till det utökade bemyndigandet är den väckarklocka som får regeringen att snabbt tillsätta en rejäl utredning för att klara av Försvarsmaktens problem i denna del. Förslaget i den andra tilläggsbudgeten för året innehåller också nya statliga bolagsaffärer för fastighetsmarknaden, alltså ett nytt statligt engagemang på en marknad som verkligen inte behöver mer statligt engagemang. Problemet med olönsamma kommunala bolag varken kan eller ska mötas med nya statliga bolag. Det är inte så man löser strukturproblemen på de kommunala bostadsmarknaderna. I stället måste man ge incitament för de kommunala bolagen att själva minska sitt bostadsinnehav. utvidgades Vasallen AB:s uppdrag till att omfatta inte bara Försvarsmaktens fastigheter utan också kommunala bostadshus. var emot det beslutet. Regeringen har insett att det inte var något bra beslut och försöker nu lösa problemet genom ytterligare bolagsbildningar på den statliga nivån. Men inte heller det kan vara rätt väg att gå. Det behövs inte fler statliga bolag för att lösa problemen i kommunala bostadsbolag snarare tvärtom. Eftersom riksdagsordningen är sådan att och andra oppositionspartier endast fått jobba med de budgetanslag som aktualiseras i tilläggsbudgeten är det praktiskt omöjligt för oss att lägga en genomarbetad alternativ tilläggsbudget. Jag nöjer mig därför med att yrka bifall till reservation 1. 78 (): Även jag må fälla kommentaren att eftersom inte har möjlighet att på den här punkten föreslå förändringar på andra anslag än de som regeringen nu aktualiserar är det svårt att lägga fram förslag om en aktiv politik som också främjar tillväxt. De kommentarer vi gör är alltså förknippade med de förslag som är lagda. föreslås en förändring av bolagets verksamhet. Detta sker endast några månader efter det att bolaget inrättat ett dotterbolag i syfte att förvalta och avveckla de bostadsföretag och fastigheter som övertas från kommunerna. Vasallens grunduppgift har efter bildandet varit att förädla gamla försvarsfastigheter. Följer man bolagets verksamhet kan man konstatera att det knappast är en verksamhet som uppfyller de mål som var avsikten från regeringens sida. Företaget har dessutom använts i verksamheter som direkt kan hänföras till regionalpolitiska satsningar som hör hemma under andra anslagspunkter än under ett bolag. Nya dotterbolaget startades utan att Vasallen innehade den kompetens det ändå innebär att förvalta bostadsfastigheter. Den förändring som man nu aktualiserar är knappast oväntad. Som vi ser det är inte lösningen för olönsamma kommunala bostadsbolag att statliga bolag tar över verksamheten. De strukturproblem som finns inom sektorn löses bäst av de människor som är verksamma på lokal och regional nivå. I det här fallet delar jag den regionalpolitiska utredningens syn på hur sådana verksamheter och förändringar ska skötas. Man säger där att det är de lokala lösningarna som ger de bästa resultaten. De lokala aktörerna bör därför ges incitament att själva avveckla eller förädla större del eller mindre del av sina bostadsbolag. De exempel på statlig inblandning som har funnits i samband med sanering av kommunala bostadsbolag är knappast lysande. Jag yrkar bifall till reservationen 1 under punkten 1. Beträffande anslag för materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling inom försvaret finns en del underligheter. och Socialdemokraterna har ett mångårigt samarbete på försvarsområdet. Utifrån det förhållandet borde som jag ser det förslaget på området stå på en stabil grund. är det inte så. Regeringens förslag att räkna upp innevarande års bemyndigande med motiveras med försvarets möjlighet att infria gjorda åtaganden. Det visar på brister i den interna kontrollen i ärendet. Det är alldeles uppenbart att frågan inte har varit beredd på ett tillfredsställande sätt av regeringen. majoritet hänvisar i sin tur till en utredning avseende styr- och finansieringsformer inom försvaret. Jag ser den hänvisningen som något spektakulär då någon utredning inte har tillsatts . Ska man hänvisa till den må man ändå ha klart för sig att det tar åtminstone att få utredningen att ge några godtagbara svar på de frågor vi har. Jag kan ändå konstatera att utredningen är välbehövlig. Jag ser det som naturligt att resultatet av utredningen ändå måste finnas till hands i samband med försvarsbeslut. Det är direkt nödvändigt om vi ska få en bred uppslutning kring försvarsbeslutet. Som jag ser det är en bred uppslutning kring beslutet önskvärt, om jag ska uttrycka mig mycket försiktigt. I försvarsutskottets yttrande till finansutskottet framförs att bemyndigandet om beställningar inte medför något behov av ökade anslagsmedel för materielanskaffningen. I och med det förutsätter jag också att den överenskommelse som finns på försvarssektorn mellan och Socialdemokraterna inte påverkas av det förslag till beslut som finansutskottet har lagt fram. 79 HANS (): Tilläggsbudget 2 för innebär ändringar av nivån på 39 anslag inom 18 utgiftsområden. 21 anslag höjs och 18 sänks. Sammantaget innebär detta att anvisade medel innevarande år minskar med . Jag tänker inte gå igenom varje förändring som utskottet föreslår utan kommer att uppehålla mig vid en del av de förslag där det finns reservationer. Regeringen har tidigare fått bemyndigande att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag och fastigheter som övertas från kommuner. Inom ramen för regeringens program för omstrukturering av kommunala bostadsföretag har Vasallen fått i uppdrag att på kommersiella villkor förädla kommunala bostadsfastigheter. I dagens betänkande behandlas regeringens förslag att Vasallen inte längre ska ha det uppdraget och att aktierna i det bolag som Vasallen har för detta ändamål övertas av regeringen genom utdelning eller annat förfarande. Syftet är att skapa ett nytt bolag för omstrukturering av kommunala bostäder. Det nya bolaget bildas genom en sammanslagning av . Genom denna sammanslagning bildas ett sammanhållet statligt bolag för omstruktureringar av kommunala bostadsbolag. finansutskott ser oerhört allvarligt på att bemyndiganden överträds. Det är enligt finansutskottets uppfattning lika allvarligt att ett av givet bemyndigande överskrids som att ett anslag överskrids. Statens medel får icke användas på annat sätt än vad har bestämt. Regeringen eller myndigheter får inte utan bemyndigande ta upp lån eller ikläda staten ekonomiska förpliktelser. I förra höstens tilläggsbudget behandlade frågan om att och ingått avtal utan godkännande av detta. hade vid en granskning av årsredovisningarna uppmärksammat att lärosätena tecknat avtal som reglerade uppförande och förhyrning av lokaler med långsiktiga ekonomiska förpliktelser om . Denna handling utgjorde en ekonomisk förpliktelse som enligt regeringsformen och lagen om statsbudget förutsätter bemyndigande. Något sådant bemyndigande hade dock icke ställts för prövning innan avtalet ingicks. konstaterar att lärosätenas handlande var helt oacceptabelt. Regeringen gavs av ett bemyndigande att ikläda staten ekonomisk förpliktelse på högst samt att kostnaderna för detta bemyndigande skulle täckas av anslagen för forskning och forskarutbildning vid och . I dagens betänkande behandlas två nya överskridanden av bemyndiganden som gjorts utan godkännande. Det ena handlar om utgiftsområde 16 där bemyndigandet för kvalificerat yrkesutbildning överskreds med . Det handlar om utgiftsområde 6 där bemyndigandet vad gäller materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten överskreds med . När det gäller bemyndigandet för kvalificerad yrkesutbildning framgår att den uppkomna situationen beror på att myndigheterna haft outvecklade rutiner för planering och uppföljning. Såväl finansutskottet som regeringen finner detta helt oacceptabelt. För att komma till rätta med situationen har en arbetsgrupp med företrädare för och samt och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning tillsatts. förväntar sig att regeringen återkommer till och redovisar resultatet av arbetsgruppens slutsatser. När det gäller bemyndigandet för Försvarsmaktens materielanslag konstaterar utskottet att har tagit ställning till ett bemyndigande om högst . Regeringen anser att detta bemyndigande med största sannolikhet kommer att överskridas bland annat beroende på att nya åtaganden gjorts till ett högre belopp än vad som tidigare beräknats. Detta beror på brister i den interna kontrollen och redovisning av beställningar. i finansutskottets betänkande 14 gav regeringen till känna att en utredningsperson eller kommitté skulle tillsättas för att genomföra en granskning av styr- och finansieringsformerna inom Försvarsmakten. Av finansutskottets tillkännagivande framgick att granskningen särskilt borde fokusera på och regeringens insyn och styrning samt på hur uppföljningen skulle förbättras. Man skulle också granska incitamenten i styrningen och finansieringen så att regelverk befordrar sparsamhet och effektivitet i Försvarsmakten. Initiativet till tillkännagivandet kom från försvarsutskottet med anledning av de iakttagelser som revisorer gjort i Försvarsmakten. ställde sig bakom förslaget, och gav regeringen detta till känna. Vi kan nu konstatera att detta tillkännagivande ej har effektuerats varvid finansutskottet nu ånyo hemställer att tillkännager att denna granskning nu skyndsamt ska komma till stånd. Det kan enligt utskottets mening också vara angeläget att denna granskning närmare analyserar hur Försvarsmakten kunnat hamna i en situation där man riskerar att överskrida det av givna bemyndigandet. Sammantaget hemställer finansutskottet att regeringens förslag till ökat bemyndigande under utgiftsområdet 6 avslås av . Detta påverkar inte försvarsöverenskommelsen mellan . vill med detta understryka att statens medel icke får användas på annat sätt än har beslutat. Hur eventuella överskridanden ska hanteras får avgöras av regeringen i varje enskilt fall. vill för sin del peka på möjligheten att eventuella framtida överskridanden finansieras inom det område där överskridandet har skett. förutsätter att kommer att informeras om regeringens åtgärder. Jag är mycket glad över att det i finansutskottet finns en bred majoritet vad gäller synen på överskridanden av bemyndiganden. Denna breda majoritet i utskottet ger en klar och tydlig signal till inrikes och utrikes finansmarknader samt till det svenska folket om att ej per automatik ikläder de svenska skattebetalarna utgifter utan att tagit ställning till detta. Mot bakgrund av det till kammaren anförda yrkar jag bifall till finansutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 80 () replik: använde en stor del av sitt anförande till att ta upp problemet med att överskrida bemyndiganden. Det gäller både försvaret och den kvalificerade yrkesutbildningen. Är det möjligen så att det också finns anledning till viss självkritik? Är det möjligen brister i den politiska styrningen som gör att vissa verksamheter och vissa myndigheter överskrider bemyndiganden? När det gäller den kvalificerade yrkesutbildningen är det kanske bristen på tydlighet om vad som är KY:s uppdrag som är orsaken? Det kanske är den ständiga projektformen och osäkerheten som gör att man i osäkerheten också missar myndighetens budgetarbete. Är det möjligen så att osäkerheten kring KY:s uppdrag är ett problem? I stället för brist på signaler från regeringen så behövs det en rejäl satsning på en yrkesinriktad eftergymnasial utbildning. Är det möjligen detta som är ett av problemen? En annan fråga rör marginalerna i budgeten. Vi har diskuterat den frågan i utskottet. Senast på en utskottsutfrågning så var, vad jag förstod, både utskottets majoritet och inne på att det behövs större marginaler i budgeten. Tilläggsbudgeten visar på problemet när man inte har några marginaler. Vi förde just en debatt om budgeten , där det inte heller finns några marginaler. Vad avser utskottets majoritet göra för att se till så att vi framöver kommer att få marginaler i budgeten, så att vi slipper kortsiktiga sparåtgärder? 81 HANS () replik: Jag tycker att det är viktigt att konstatera att såväl Socialdemokraterna som tycker att den kvalificerade yrkesutbildningen är viktig. skriver bland annat i sin utbildningsmotion 414 att man bör satsa mer på den kvalificerade yrkesutbildningen och att den bör öka. Som också framgår av betänkandet när det handlar om den kvalificerade yrkesutbildningen och det överdrag som har skett på den så ligger lite grann av detta i att man nu går över från en kommittéform till en mer fast form i form av en myndighet. var det ju en kommitté som arbetade med den kvalificerade yrkesutbildningen. En del av förklaringen till överskridandet handlar säkert om att det har funnits vissa glapp i den här delen. Oavsett detta så kan man säga att det som har skett är att man har upptäckt det hela. Man har agerat snabbt, och man har tillsatt en bred arbetsgrupp för att komma till rätta med det och gå på djupet. Man har alltså agerat kraftfullt. Jag kan bara hålla med och om att det behövs en större budgetmarginal. 82 () replik: Problemet med budgetmarginaler är att de inte uppstår av sig själva. Det behövs politiska beslut som innebär att det blir marginaler, det vill säga att man inte har större utgifter än att man kan ha en viss marginal om det kommer nya, oförutsedda utgifter . Då krävs också en del politiska beslut. Det krävs förslag från regeringen men också beslut i kammaren om att det ska finnas budgetmarginaler. Det har inte gjorts och det görs inte heller . När får vi en budgetmarginal som heter duga? 83 HANS () replik: Jag kan inte svara exakt på den frågan. Jag kan bara konstatera att situationen ser ut som beskriver den. Det är angeläget att ha en större budgetmarginal eftersom det händer oerhört mycket under ett innevarande budgetår och eftersom det finns förändringar som påverkar budgeten. Det ger en betydligt större trygghet att ha en budgetmarginal. kan jag vara rätt säker på att vi kommer att ha en större budgetmarginal. 84 (): Högt ärade ledamöter i kammaren! Det är inte helt utan tillfredsställelse som jag konstaterar att finansutskottet har gått på ståndpunkt i försvarsutskottet och avvisat regeringens förslag om att öka Försvarsmaktens bemyndiganderam. Mot detta har Moderata samlingspartiet reserverat sig. Det kanske inte är så förvånande. har alltid pläderat för höga militärutgifter, till krigsindustrins stora glädje, oavsett omvärldsförändringar som , sönderfall och det faktum att det inte längre finns något militärt hot mot . Det har inte påverkat den uppfattningen.