prot · GR0926 · 2003-11-12 00:00:00 — Utjämningssystemet handlar i grund och botten om solidaritet och rättvisa, det vill säga att utjämna skattekraft och andra strukturella opåverkbara skillnader. Det handlar om att skapa likvärdiga ekonomiska villkor för kommuner och landsting så att alla ska kunna få en likvärdig välfärd oavsett var man bor. Tar du bort utjämningssystemet får det katastrofala konsekvenser. Utan ett väl fungerande bidrags- och utjämningssystem skulle det kommunala självstyret omöjliggöras. Man behöver inte gå utanför för att få det bekräftat. Utan utjämningssystem skulle de vara tvungna att höja skatten med . skulle däremot kunna sänka sin kommunalskatt, precis som var inne på, med . Intresset ljuger aldrig. Det är den utvecklingen som framför allt vill ha. Solidariteten urholkas, och vi kommer inte att kunna upprätthålla en likvärdig välfärd för alla människor oavsett var man råkar bo i , eller . Sätt jobben främst! gick Vänstern till val på. Fler arbetade timmar skapar ökade skatteintäkter. På det sättet kan vi få ett större ekonomiskt utrymme. Efter valet kom Socialdemokraterna, överens om ett samarbetskontrakt, det så kallade 121-punktsprogrammet. Där finns bland annat det som har tagit upp, nämligen att Cityspåret som jag förstår heter Mälartunneln ska sättas i gång 2004. ser också positivt på trängselavgifterna, pengar som kan finansiera en stärkt kollektivtrafik. Vi vill också premiera kommuner som bygger hyresbostäder genom att tidigarelägga statliga infrastrukturinvesteringar. Detta står i programmet. En av punkterna under rubriken vård är att vi har kommit överens om att den särskilda satsningen på vården ska fortsätta. Det innebär 20 nya miljarder under den kommande mandatperioden. På så sätt kan köerna kortas och kvaliteten förbättras. Låt oss fokusera på detta. Kommunsektorn och vården behöver mer resurser. 13 (): Det är viktigt att det går bra för och att det går bra för . I dagens läge går det dock inte att bara prata om . Vi måste prata om hela . I hela regionen behövs det mer av samverkan mellan landsting, kommuner, näringsliv, högskolor och universitet. är en nyckelregion i . Här, precis som i andra delar av landet, behöver vi höja tillväxttakten. Ett av problemen i dagens är att alltför många kommuner har en låg skattekraft. Följden blir att de kommunerna måste ta ut en väldigt hög kommunalskatt för att klara sina åtaganden gentemot medborgarna, åtaganden som beslutats av regering och riksdag utan att finansiering skickats med. Kommuner med hög skattekraft kan i motsvarande grad ta ut en lägre skatt och fortfarande klara sina åtaganden. I detta ligger utmaningen. Vi måste se till att fler kommuner får en högre skattekraft. För att klara det jag kan låta tjatig måste vi få fart på tillväxten i hela landet. Många av de kommuner som har hög skattekraft finns här i . Det är därför de kommunerna måste ha ett så stort ansvar i skatteutjämningssystemet. Men med en politik som ökar skattekraften i alla kommuner i landet, framför allt i kommuner som har låg skattekraft, minskar ju trycket på . Därför är det viktigt för att det går bra för hela landet, precis som det är viktigt för landet att det går bra för . Då är det viktigt att komma tillbaka till detta med ett skatteutjämningssystem som gynnar tillväxt. Det, herr statsråd, är lika viktigt som principerna för en långtgående skatteutjämning. I fanns en betydande samsyn mellan , och . Jag hoppas att vi kan jobba vidare och utveckla den samsynen. Jag tror att en av de viktiga delarna för att lösa knuten kring skatteutjämningssystemet är att vi får starkare skattebaser i kommuner och landsting. Starkare skattebas innebär bättre förutsättningar att planera sin ekonomi. Det innebär också ett minskat tryck på utjämningssystemet. I går, herr talman, deltog jag i en interpellationsdebatt här i kammaren. Det var många som kände sig manade att delta och debattera situationen för med skatteutjämningen. Det som var mest talande var väl att det var väldigt lite besked från statsrådet . Jag frågade bland annat om statsrådet var beredd att arbeta systematiskt för att stärka kommuners och landstings skattebas. Jag vill upprepa den frågan, för jag tror som sagt att detta är en viktig del i att lösa knuten kring regionala klyftor och påfrestningarna på skatteutjämningssystemet. Jag vill också fråga om statsrådet är beredd att skapa ett utjämningssystem som inte missgynnar kommuner som minskar arbetslösheten och som människor flyttar till. Det är just storstadsperspektivet jag vill få in här. Tillväxt måste gynnas ! Det kan inte sägas nog . Vi måste få en tillväxtpolitik värd namnet. Utan den kommer man till den eviga diskussionen där människor ställs mot människor, kommuner ställs mot kommuner och regioner ställs mot regioner. försöker i sitt anförande lyfta fram något slags politik för full sysselsättning och att det skulle vara som står för den. Men det är de borgerliga partierna som har lagt fram förslag om arbete och företagande. Det är och hennes parti som är ansvariga för lågt nyföretagande och hög arbetslöshet. Jag tycker att du ska ta det ansvaret. 14 (): Näringslivspolitik och politik för utveckling bedrivs på alla nivåer här i , i regeringen, på landstingsnivå, hos landshövding och länsstyrelser och i kommunerna. Det är detta sammantaget som får effekter i slutändan. i ett lite större perspektiv tycker jag att har alla förutsättningar att få en bra utveckling. Men man måste också, både lokalt och regionalt och från riksdag och regering, vara beredd att stödja en sådan process på ett aktivt sätt. Här tycker jag nog att man ibland har gjort lite för lite. Ett bra program för en utveckling i är väl värt att ta fram . Jag tycker att staten bör vara med och finansiera detta i större utsträckning. Det gäller kanske framför allt infrastrukturutveckling, kollektivtrafik och sådana saker. Jag tänkte säga några ord om skatteutjämningssystemet. Det handlar i grunden om ett system som utgår från solidaritet, en omfattande, långtgående utjämning av inkomster och kostnader. Det är ett system som får stora effekter för och för utvecklingen i enskilda kommuner. Den avgörande stora skillnaden, förutom att vi skapar ett samhälle där det faktiskt är möjligt oavsett var man bor att få en hygglig vård, en hygglig omsorg och en hygglig skola, är att olikheter i skattenivå inte i grunden längre reflekterar vilka inkomster man råkar ha bland invånarna i just den kommunen eller det . Det reflekterar i första hand om man är effektiv eller vilken servicenivå man satsar på. Har man lite lägre servicenivå eller är man lite mer effektiv kan man ha en lägre skatt än andra. Annars kommer man inte att kunna ha det. har det varit så i att det helt och hållet har varit löneinkomsterna hos medborgarna som har styrt skattenivån. Jag tycker att det är bättre att skattenivån baseras på om man är effektiv och på vilken nivå man bestämmer servicegraden i de olika kommunerna och landstingen. Det är en bra utgångspunkt för att ha demokratiska val till olika kommuner i , inte en kamp om att dra till sig så många höginkomsttagare som möjligt. Jag tror också att det är ett system som gynnar tillväxt, som ger en skarpare inriktning på att vi ska ha fungerande, effektiva organisationer, administration och system inom den offentliga verksamheten. Det gynnar tillväxt. Det gynnar en positiv ekonomisk utveckling för långsiktigt. På så sätt tror jag också att ett skatteutjämningssystem kan vara positivt för . Däremot är jag mer fundersam över att vi ska ha ett system där rika kommuner kan tjäna ännu mer på att locka till sig människor med höga inkomster. Jag tror inte att det ger samma goda effekt på tillväxten. Det ger en kamp om fel saker, en inriktning av politiken på fel saker. har vi ett system som gör att man tjänar på att skapa en attraktiv region. Man tjänar på att vara effektiv. Det är bra för långsiktigt. Jag tycker att det är synd att inte ställer upp på det, och jag blir lite orolig, måste jag säga, när tvekar i frågan och åtminstone har en retorik här som drar åt det moderata hållet. 15 Statsrådet (): Jag måste följa upp min polemik mot . Jag ska hänvisa till : Enligt mening bör utjämningsgraden i det kommunala inkomstutjämningssystemet sänkas för att rätta till rådande missförhållanden. Principen om en skatteutjämning slår därmed vakt om. Kommuner och landsting ska ha likvärdiga förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet. Men utjämningen ska baseras på tydligt mätbara strukturella kostnadsskillnader. Så skriver i sin motion till innevarande . Ni har i reserverat er för en sänkning av kompensationsgraden, som det heter, från till . Det ger 27 miljoner mer till . Jag vill fråga än en gång, : Gäller ert ställningstagande i , eller är och även i denna fråga på väg rakt in i den moderata högerburen? Det har funnits en väldigt bred uppslutning i den här . , , har stått bakom principerna för inkomst- och kostnadsutjämningen. Det har funnits skillnader, lite grann på marginalen. Men bakom huvudprinciperna har det funnits en väldigt bred uppslutning, precis som det har funnits i och i över de politiska gränserna. Det är bara som har mejslat ut sig. Jag tycker att det vore väldigt olyckligt. Det var därför jag underströk i mitt anförande att jag är mån om att försöka åstadkomma ett förslag som har en bred parlamentarisk majoritet. Jag utesluter att kan vara med om det, för de ställer inte upp bakom principen att det ska vara likvärdiga förhållanden när det gäller att klara vård och omsorg i hela landet. Utjämningssystemet betyder också någonting inom . Det är ibland ett förbisett faktum. Utan utjämningssystemet skulle det behövas en kommunalskatt i på medan det hade räckt med i . Är det en rimlig politik? Utjämningssystemet garanterar också likvärdiga förutsättningar inom . När säger att man inte ska betala någonting över de och att man därmed direkt kan sänka skatten med i blir jag ytterligt beklämd. Ju högre bonus till direktörerna i , desto lägre kommunalskatt i är på något sätt den moderata politiken. Jag är öppen för ett resonemang om utjämningssystemet. Jag säger att jag har en lyssnande hållning. Men jag väjer inte från det grundläggande att det ska vara likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting i hela . Det har också i debatten förbisetts att det utredningen föreslår är en statlig inkomstutjämning. Man föreslår ju en statlig inkomstutjämning. Jag kan säga att jag känner sympati för det förslaget, även om jag inte har tagit ställning till alla detaljer. När det gäller vill jag säga: Smit nu inte från ansvaret! Ni samlade på er ett sammanlagt underskott på 10 miljarder. Ni lät kostnaderna öka med 8 ½ % medan intäkterna bara ökade med 5 ½ %. Ni konkurrensutsatte utan att styra. Ni abdikerade från det politiska ansvaret i . Det är priset för det skattebetalarna i nu betalar. 16 (): Faktum är att Socialdemokraterna och regeringen dränerar på resurser så att sjukhus nu måste stängas, vårdpersonal måste sparkas, kollektivtrafiktaxor måste höjas och landets högsta landstingsskatt måste ökas ytterligare. Socialdemokraterna och regeringen framtvingar skattehöjningar som gör att en normal familj i får betala nästan mer i kommunalskatt, nästan pengar som hade kunnat konsumeras och bidra till en fortsatt konjunkturutveckling i . Regeringen har genomfört mycket kraftiga fastighetsskattehöjningar i , medan andra delar av landet har fått sänkt fastighetsskatt. Regeringen och Socialdemokraterna har eftersatt infrastrukturinvesteringarna, och bostadsbyggandet har under tid som bostadsminister fullständigt kollapsat. vill man lägga ytterligare börda på invånare och företag genom att införa biltullar. Jag kan bara konstatera att de här politiska besluten har knäckt som tillväxtmotor, och detta är ett problem för hela vårt land. Det måste bli ett slut på den tillväxtfientliga, Stockholmsfientliga politiken. signalerar öppenhet för att i samma andetag utesluta alla samtal med . Jag har ställt en fråga till : Är beredd att ta en diskussion om statens ansvar för lika förutsättningar i alla delar av landet inom ramen för de tillväxtsamtal som pågår? Vi vill ha den diskussionen i hela landets intresse. Vill regeringen och ha den diskussionen? 17 (): Det var och som tog initiativ till debatten. Jag tackar talmannen för att den har hållits. Den har varit bra. Den har till exempel visat att det finns en bred enighet på den borgerliga sidan om att skatteutjämningssystemet måste göras mer tillväxtinriktat. Vi tycker också att det är bra att ett av regeringens stödpartier, , tydligt och klart har sagt att finansieringen av en ökad spårkapacitet vid getingmidjan, det som kallas , ska betalas av staten. Statsrådet har inte alls varit lika klar, men det blir förhoppningsvis ett tryck på regeringen att satsa rejält på den förbindelsen. Statsrådet taktik är nu klar. Han känner att det blåser snålt. Hans egna i regionen är oerhört kritiska mot regeringens politik, och Socialdemokraternas popularitet i regionen är på väg mot nya bottensiffror. Då reagerar maktpartiet Socialdemokraterna äntligen. Jag är beredd att söka en bred lösning, säger om skatteutjämningen, och han påstår att det är bara marginella skillnader mot till exempel . Det har det inte varit förut. Varför har ni inte lyssnat på den kritik vi har framfört för att få systemet mer tillväxtinriktat? En del påstår att det är 27 miljoner. Det är en felaktig skildring av fp-reservationen, men det beror delvis på att tillväxten är så låg. över tiden hade alternativ givit helt andra siffror för regionen. Jag är besviken på att regeringen inte hade mer positiva besked att ge till stockholmarna. Det verkar som om den enda lösningen på kris är att det blir en ny majoritet, både i riksdag och i den här regionens politiska församlingar. 18 (): Det är flera som har tagit upp Nordearapporten som kom . De har citerat valda delar som har passat dem själva bra. har jag läst bara TT-versionen, och jag får reservera mig för den versionen, men där såg jag ingenting om något ljus i tunneln. Däremot stod det att nedgången i är större nu än under 1990-talskrisen. Det är Nordea som konstaterar det. Nordea säger att tillväxten i stannade på en halv procent, och ser det ännu värre ut. Det befaras att det blir en negativ tillväxt i . Nordea pekar på delvis samma faktorer som statsrådet tog upp, nämligen IT-kraschen och nedgången i den finansiella sektorn, men man nämner också de höga bostadskostnaderna inte minst på grund av de höga fastighetsskatterna den dåliga infrastrukturen och, inte särskilt förvånande, skatteutjämningssystemets effekter. Konstruktionen leder till att kostnader stiger trots de ekonomiska problemen, säger chefsekonom . Precis som jag har konstaterat tidigare är det inte utjämningstanken det är fel på, utan konstruktionen är felaktig. Det är alldeles sant att regeringen inte kan påverka den internationella konjunkturen, men det är dags för regeringen att börja påverka de faktorer som den kan påverka för att vända den negativa utvecklingen inte bara i utan i hela landet. Varför inte börja med en radikal förändring av skatteutjämningssystemet, nu när statsrådet säger sig ha en öppen attityd till förändringar? Jag konstaterar att om hade haft den ekonomiska tillväxt som har varit i under de år som Socialdemokraterna har haft regeringsmakten, och fram till , hade vi aldrig behövt ha denna debatt . 19 (): avslutade sitt anförande med att tala om tillväxten i . Det har en viss betydelse från vilken nivå man börjar när man räknar på ökningen. Jag vill sammanfatta det jag har sagt med att när det går bra för går det bra för övriga landet, och när det går bra för övriga landet går det också bra för . tog upp reservation i betänkande. Eftersom jag har suttit med i kommittén kan jag vidimera den beskrivning som ger. Det är för mycket populism i beskrivning av detta. Med anledning av landstings budgetarbete och att budgeten ska vara i balans varje enskilt år skulle jag vilja ställa en fråga till . Vi från sida anser att kravet på att budgetarna måste vara i balans varje enskilt år gör att det blir svårare att planera för investeringar, och det tvingar dessutom kommuner och landsting att strama åt i lågkonjunktur. Vi skulle vilja ha en förändring som går ut på att ha en budget i balans , låt oss säga . Det skulle innebära ett bättre och långsiktigare sätt att genomföra nödvändiga strukturomvandlingar. 20 (): Ledamöter och åhörare! Mitt viktigaste budskap i den här debatten har varit att vi behöver en tillväxtpolitik för hela landet. Vi behöver ett skatteutjämningssystem som skapar likvärdiga förutsättningar att bedriva vård, skola och omsorg i hela landet. Men vi ska inte ha ett skatteutjämningssystem som det , eller det föreslagna, som straffar kommuner som minskar arbetslösheten och som får fler invånare. Det är fel incitament. Det måste vi komma till rätta med. Det drabbar både eller en sådan kommun som . Jag har också gett ett budskap om att vi behöver kraftiga sänkningar av fastighetsskatten och boendeskatten över huvud taget, framför allt här i och andra attraktiva områden där taxeringsvärdena har löpt amok . Det behövs ett statligt ansvar när det gäller infrastrukturen. Vi har fått ett delbesked på om Mälartunneln. Det har utlovats 7 miljarder. Det fattas ungefär 4 miljarder för kringinvesteringarna. Jag kommer att följa det här noga, statsrådet . Jag accepterar inga fler tomma löften. Det kan inte sägas nog : måste få en tillväxtpolitik värd namnet. Utan den kommer den eviga diskussionen där människor ställs mot människor, kommuner mot kommuner och regioner mot regioner att fortsätta. Det är ingen framgångsvärld. Jag vill se tillväxt och utveckling där alla delar av landet får vara med och bidra efter bästa förmåga. Det kommer Socialdemokraterna aldrig att klara av, helt enkelt därför att Socialdemokraternas perspektiv snarare är att fördela än att skapa välfärd. Därför behöver en ny regering. Det ska vara en regering som på allvar tar tag i de utmaningar som står inför. Det ska vara en borgerlig regering med ett starkt Centerinflytande. 21 (): Det är möjligt att det skulle vara annorlunda med en borgerlig regering. Vi hade en borgerlig regering alldeles i . Se hur det gick! Det hade varit intressant att se hur de hade löst problemen om de hade suttit kvar. Hade man fortsatt att hålla för öron och ögon och bara kört rakt fram? Hur länge hade det gått? Eller vad skulle man ha gjort? Det troliga är väl att det hade blivit stora nedskärningar, för att man sedan skulle fortsätta att skylla på skatteutjämningssystemet. Det är lite synd. brukar annars vara stabil i fråga om att ha lika välfärd i hela och försvara skatteutjämningssystemet. väljer i den här debatten att i stället profilera en borgerlig regering. Det är det viktiga. Det skapar en viss otydlighet. Jag kan tänka mig att de centerpartister som sitter hemma och följer debatten undrar vad det innebär till exempel för glesbygdskommuner. Innebär den där Centerpolitiken att man kommer att köpa en moderat politik, som urholkar skatteutjämningssystemet och försvagar möjligheten att ha en bra välfärd i hela när det gäller vård, omsorg och skolor? Där tyckte jag att inte var så tydlig i debatten . Annars har det varit delvis klargörande. Det finns en skarp gräns när det gäller den grundläggande frågan mellan framför allt och övriga partier. visar en viss osäkerhet i fråga om var man egentligen står. Vi behöver nu få en satsning, vända och få en bra utveckling i ekonomin i hela . Det är det som bör vara inriktningen på debatten i fortsättningen, i stället för att försöka skapa en konflikt mellan olika delar av landet. 22 Statsrådet (): Det var inte bara jag som sade att jag såg ljuset i tunneln, , utan det var Nordea som sade det. Nordea spår att förutsättningarna för tillväxt i är väldigt goda nu när konjunkturuppgången kommer. När den internationella konjunkturuppgången slår igenom i står väl för att svara upp till en god tillväxt. Det är Nordeas bedömning. Låt mig avfärda en myt till, , och det är att betalar 22 miljarder. Du måste ha förväxlat några siffror. Det samlade underskottet i är 22 miljarder. betalar inte 22 miljarder till skatteutjämningssystemet. som helhet betalar . De 22 miljarderna är det samlade underskottet i som ni i huvudsak bär ansvaret för, med er misskötsel av under den förra mandatperioden, med ofinansierade skattesänkningar, med obefintlig styrning över verksamheten, med kostnadsökningar på 8 ½ % och intäktsökningar på 5 ½ % . Det ansvaret bär ni. Jag har i denna debatt gett besked om vad regeringen vill göra för att underlätta tillväxt när konjunkturuppgången nu kommer. Vi vill medverka till en förbättrad kollektivtrafik i den här regionen. Vi vill medverka till statlig finansiering av infrastrukturen i den här regionen. Vi vill medverka till att bostadsbyggandet rejält kommer i gång genom att upplåta statlig mark också för byggande av hyresrätter. Vi vill medverka till ansvaret för landstings situation. Vi vill medverka till en satsning på utbildning och integration i den här regionen, som i andra storstadsregioner. är och förblir tillväxtmotor, tillsammans med , , , och andra delar av . Det är viktigt att erkänna betydelse, men det är också viktigt att se att de resurser som skapas är en följd av hela landets ansträngningar. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2003/04:NU4 betänkanden /04:FiU6FiU9 och FiU17 3 § Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen 23 (): I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen. Skrivelsen innehåller en redogörelse av den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. I betänkandet behandlar också utskottet de planerade förändringarna i samma fråga, som regeringen redogör för i årets budgetproposition. En större reformering av domstolsväsendet pågår . I skrivelsen redogör regeringen för de principer som ska vara vägledande vid reformeringen av domstolsväsendet. Dessa är följande: Reformeringen av domstolsväsendet ska bedrivas med utgångspunkt i de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll. Renodlingen av domstolarna och renodlingen av domarnas arbete till dömande verksamhet ska fortsätta. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten ska ligga i första instans. Kvaliteten i den dömande verksamheten ska säkerställas. Domstolarna ska vara moderna och attraktiva arbetsplatser för att locka kvalificerade medarbetare. ska utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande. Dömande verksamhet ska finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet. Regeringen gör bedömningen att målen med reformeringen av tingsrättsorganisationen i allt väsentligt uppnås genom sammanläggningarna och att reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen därför bör fortsätta. I betänkandet behandlar utskottet alltså de planerade förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen som man har redogjort för. Utskottet behandlar också ett antal motioner som väckts med anledning av skrivelsen och under den allmänna motionstiden. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Härmed överlämnar jag ärendet till debattörerna. 24 (): Rättsväsendet i dagens är på reträtt. Polisen har inte möjlighet att rycka ut i den omfattning som medborgarna har rätt att kräva, i ett land som kallar sig rättsstat. blev studenter misshandlade i . Meddelandet var: Polisen hade inte möjlighet att komma. Polisen tvingas prioritera bort ett stort antal brott, inte bara cykelstölder utan också våldsbrott. I stort sett hälften av alla anmälda brott avskrivs . Den faktiska brottsuppklaringen ligger av de brott som anmäls.