prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:99Torsdagen den 8 majKl. 12.00 - 13.5514.00 - 17.49Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdenAndre vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträden fredagen den4 april och inkommit.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:105 till trafikutskottet3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den7 majUbU12 BetygPunkt 1 (Betyg från årskurs 6 i och i flersteg)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:169 för utskottet141 för res. 11 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 24 v, 14 mpFör res. 1: 50 m, 42 fp, 30 kd, 19 cAvstod: 1 sFrånvarande: 12 s, 5 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 3 c, 3 mpÅsa Lindestam (s) och () an-mälde att de avsett att rösta ja men markerats somfrånvarande.Louise () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 4 (Fler betygssteg i gymnasieskolan)1. utskottet2. 4 (fp, m, kd, c)Votering:173 för utskottet142 för res. 434 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 24 v, 15 mpFör res. 4: 50 m, 42 fp, 31 kd, 19 cFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 5 (Avskaffande av kursbetyg)1. utskottet2. 6 (kd)Votering:240 för utskottet31 för res. 644 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 1 fp, 24 v, 18 c, 13 mpFör res. 6: 31 kdAvstod: 41 fp, 1 c, 2 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 6 (Avskaffande av betygen)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:273 för utskottet38 för res. 71 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 50 m, 40 fp, 31 kd, 19 cFör res. 7: 24 v, 14 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 8 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 10 (Skriftliga omdömen)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:225 för utskottet42 för res. 1248 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 2 m, 31 kd, 24 v, 19 c, 15 mpFör res. 12: 42 fpAvstod: 48 mFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpGunilla och de (båda m) anmälde att de avsett att avstå från att röstamen markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU13 Mobbning i skolanPunkt 1 (Nolltolerans mot mobbning m.m.)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:173 för utskottet142 för res. 134 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 24 v, 15 mpFör res. 1: 50 m, 42 fp, 31 kd, 19 cFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 3 (Handlingsplaner mot mobbning)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:161 för utskottet16 för res. 3138 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 1 m, 24 v, 2 cFör res. 3: 1 m, 15 mpAvstod: 48 m, 42 fp, 31 kd, 17 cFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 9 (Flyttning m.m. inom av eleversom gör sig skyldiga till kränkning och våld)1. utskottet2. 10 (fp)Votering:223 för utskottet42 för res. 1050 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 31 kd, 24 v, 19 c, 15 mpFör res. 10: 42 fpAvstod: 50 mFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 12 (Skyldighet att anmäla våldsbrott)1. utskottet2. 13 (kd, c)Votering:172 för utskottet51 för res. 1392 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 24 v, 14 mpFör res. 13: 31 kd, 19 c, 1 mpAvstod: 50 m, 42 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 13 (Tillsyn över arbetet mot mobbning)1. utskottet2. 15 (kd)Votering:237 för utskottet31 för res. 1546 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 48 m, 24 v, 17 c, 14 mpFör res. 15: 31 kdAvstod: 2 m, 42 fp, 1 c, 1 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UbU14 ForskningPunkt 1 (Inriktning av forskningspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:56 för res. 131 för res. 2228 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:233 för utskottet50 för res. 132 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 41 fp, 24 v, 19 c, 15 mpFör res. 1: 50 mAvstod: 1 fp, 31 kdFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 2 (Utredning om samspelet mellan offentligsektor och forskningssystemet)1. utskottet2. 3 (v)Votering:290 för utskottet24 för res. 335 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 42 fp, 30 kd, 19 c, 15 mpFör res. 3: 24 vFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 4 (Arbetsmiljöns påverkan på forskningenskvalitet)1. utskottet2. 5 (v, c)Votering:271 för utskottet44 för res. 534 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 42 fp, 31 kd, 14 mpFör res. 5: 24 v, 19 c, 1 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 6 (Forskningsråden)1. utskottet2. 8 (mp, c)Votering:191 för utskottet33 för res. 890 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 5 m, 2 fp, 30 kd, 20 v, 1 cFör res. 8: 18 c, 15 mpAvstod: 1 s, 45 m, 40 fp, 4 vFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 3 c, 2 mpRossana Dinamarca (v) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 9 (Principer för fördelning av forskningsresur-ser mellan lärosäten)1. utskottet2. 13 (kd, c)3. res. 14 (fp)4. res. 15 (v)Förberedande votering 1:50 för res. 1424 för res. 15237 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Förberedande votering 2:51 för res. 1342 för res. 14222 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:148 för utskottet50 för res. 13116 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 15 mpFör res. 13: 31 kd, 19 cAvstod: 50 m, 42 fp, 24 vFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU4 TrafiksäkerhetPunkt 1 (Övergripande mål och prioriteringar)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:191 för utskottet123 för res. 135 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 24 v, 19 c, 15 mpFör res. 1: 50 m, 42 fp, 31 kdFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 2 (Sektorsansvaret för trafiksäkerheten)1. utskottet2. 2 (v)Votering:289 för utskottet26 för res. 234 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 41 fp, 30 kd, 19 c, 15 mpFör res. 2: 1 fp, 1 kd, 24 vFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpSolveig () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 3 (Alkohol och droger i trafiken)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:271 för utskottet43 för res. 335 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 50 m, 30 kd, 24 v, 19 c, 15 mpFör res. 3: 42 fp, 1 kdFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 4 (Fortsatt försöksverksamhet med alkolås)1. utskottet2. 4 (c, kd)Votering:264 för utskottet50 för res. 41 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 41 fp, 24 v, 15 mpFör res. 4: 31 kd, 19 cAvstod: 1 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 2 kd, 6 v, 3 c, 2 mpPunkt 10 (Synskadade i trafiken)1. utskottet2. 7 (v, c)Votering:269 för utskottet45 för res. 735 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 50 m, 42 fp, 30 kd, 13 mpFör res. 7: 24 v, 19 c, 2 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 fp, 3 kd, 6 v, 3 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU17 Det internationella fördraget om växtge-netiska resurser för livsmedel och jordbrukKammaren biföll utskottets förslag.4 § Vissa frågor om regional utvecklingspoli-tikFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU8Vissa frågor om regional utvecklingspolitik.Anf. 1 ():Fru talman! Vi moderater står givetvis bakom allavåra reservationer, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation 1.I den regionalpolitiska propositionen skrev reger-ingen att landsbygdsdimensionen minskar i betydelsemed den nya regionalpolitiken. I stället är det 81lokala arbetsmarknadsregioner som kommer att varafunktionella regioner. Inom dessa områden bör tätor-ter, gles- och landsbygd ses som kompletterandeområden, enligt regeringen. Eftersom förutsättningar-na starkt skiljer sig åt mellan tätorter respektive gles-och landsbygd, finns det starka skäl att ifrågasätta omden nya inriktningen verkligen gynnar landsbygden.Det är kanske också av den anledningen som mångaav de motioner som ligger till grund för detta betän-kande handlar om landsbygdens förutsättningar.Fru talman! För ett drygt halvår sedan tillsatte re-geringen en utredning för att granska Glesbygdsver-kets framtida roll. Utredaren har kommit med sittslutbetänkande. Det är en intressant läsning, kanskeinte i första hand de förslag som handlar om roll men det som handlar om synen påbehovet av en särskild landsbygdspolitik. Det är alltsåprecis stick i stäv mot vad regeringen tyckte i denregionalpolitiska propositionen. Mycket av vad somstår i de motioner som behandlas i dagens betänkandehar även lyfts fram i utredningen som viktiga attbeakta.Men motionerna i dagens betänkande handlar inteenbart om landsbygden utan även om olika regionersförutsättningar att växa och utvecklas. Från olika hållframförs uppfattningen att och andra till-växtregioner växer på avfolkningsbygdernas bekost-nad. Så vill emellertid inte vi se det. De regioner därtillväxt sker bidrar positivt till hela landets och där-med även till avfolkningsbygdernas tillväxt. Detallvarliga är att det har förts, och förs, en politik somhämmar tillväxten i hela landet. Att även Stockholmnu visar tecken på att sluta växa är ingenting som ärpositivt för Sverige.Fru talman! En politik som främjar tillväxt i gles-och landsbygd främjar tillväxten i hela landet. Det ärviktigt att ta vara på de drivkrafter som finns för attmobilisera medborgarnas engagemang och arbetsin-satser som har stor betydelse för vardagen, till exem-pel dagis, skola, småskalig äldreomsorg, folkbildning,idrott med mera. Kärnpunkten i det lokala utveck-lingsarbetet är att det bygger på underifrånperspekti-vet.Småföretag på landsbygden är, förutom nyckelntill försörjning, en viktig del av den lokala kulturen.En anda av företagsamhet kan spridas och skapalivskraft i bygden. Regeringens förordande av lokalaprogram för entreprenörskap räcker inte här. Vad sombehövs är i första hand en reformering av skatter ochregler, vilka är illa anpassade till landsbygdensverksamhetsformer och vardagsverklighet.Samlokalisering av olika verksamheter och små-skaliga alternativa driftsformer ökar servicenivån pålandsbygden och är möjliga att genomföra just genomnärheten mellan människor och den starka viljan attåstadkomma en livskraftig miljö. Men det krävs attdet ges politiska möjligheter att genomföra lösningarsom är annorlunda, och det ryms inte inom det systemsom vi har i dag.Att det finns anledning att särskilt beakta de lo-kala förutsättningarna borde vara en självklarhet. Detär också därför som vi i flera av våra gemensammareservationer understrukit just underifrånperspektivet.Fru talman! Regeringens politik för glesbygds-och skärgårdsområden är i alltför hög grad inriktad påolika typer av riktade bidrag. Statens uppgift borde istället vara att skapa förutsättningar i termer avgrundläggande service och gott företagsklimat, menockså att utforma olika regelverk för att underlättautveckling och tillväxt även utanför de tätare befol-kade områdena. Därför finns det starka skäl som talarför att man bör utforma en särskild landsbygds- ochskärgårdspolitik för att lyfta upp de frågor som ärsärskilt viktiga för dessa områden. Detta kan inordnassom en del i den regionala utvecklingspolitiken.Fru talman! Jag hoppas att regeringen, med an-ledning av den utredning om rollsom man nu har fått på sitt bord, återkommer tillriksdagen med förslag som kan leda till att vi i dennakammare får diskutera en landsbygds- och skärgårds-politik i framtiden.Anf. 2 ():Fru talman! Det här betänkandet innehåller egent-ligen inte så mycket nytt jämfört med när vi senastdebatterade dessa frågor. Jag ska därför försöka attfölja fru talmannens uppmaning och fatta mig kort, såatt de som ska gå på talmannens middag får göra det itid.Jag frågar mig ofta: Vilket syfte tjänar egentligenolika slag av regionalpolitiska stöd? Ger de någonvidare effekt? Nej, jag tycker att det verkar ganskamörkt.Ganska presenterades siffror som visar attbruttoregionalprodukten per invånare i Norr- ochVästerbotten har minskat . 1995låg norra över genom-snittet för regioner i , medan låg30 % över genomsnittet. hade Norr- ochVästerbotten minskat till under genomsnittssiff-ran , medan hade ökat från 130 %till . Gapet mellan och Norrlandsglesbygd är alltså stort, även om vi nu tyvärr ser endålig tendens även i Stockholmsområdet.Jag läste för sedan en likadan rapport urspanskt perspektiv. I , den sydligaste ochfattigaste regionen i , hade man de senasteåren minskat mycket mindre än vi här i norr, menändå från till av Europagenomsnittet,medan hade ökat till över genomsnittetoch låg så mycket som över detspanska genomsnittet.Varför nämner jag då de här siffrorna? Jo, för attjag tycker att de tyder på att dessa vitt skilda regionertrots ganska stora stöd av olika slag inte förmår atthänga med i utvecklingen. Det är väldigt oroande.Det verkar som om just de mest perifera områdenaoavsett om de ligger i söder eller norr har svårt atthänga med.Kan man då ändra detta med politiska beslut? Jagtycker att det verkar väldigt svårt, även om vi försö-ker. Globala trender tycks gå i vågor, och ofta kännerjag mig som politiker ganska maktlös som företrädareför människor som bor i den del av vårt land därutvecklingen är som mest negativ på många områden.Vi har de högsta sjukskrivningstalen, det största an-talet företagsnedläggningar, den största utflyttningen,lägst andel nya företagare och så vidare.Ändå måste vi föröka göra något. Vi i Folkpartiethar i vår övergripande regionalpolitiska motion förtfram ett antal förslag gällande hur vi tror att man kanförbättra möjligheterna att bo i alla delar av landet,det vill säga bo där man själv vill. Vi har i det härbetänkandet skrivit sex reservationer tillsammansmed ett eller flera av de övriga borgerliga partierna.Jag står givetvis bakom alla, men jag yrkar för tidsvinnande bifall bara till en, reservation 9, som gällerservicefrågor. Jag ska också något beröra övriga re-servationer.I reservation 1 tar vi upp de regionala tillväxtpro-grammen, som ju är en ny beteckning för det somtidigare hette tillväxtavtal. Syftet med de här pro-grammen är gott. Man ska försöka samla många del-tagande parter. Men i verkligheten har det blivitganska svårt att få en av de allra viktigaste parternaatt vara med, nämligen företagarna. Deras organisa-tioner finns ofta med, men de företagare som självaarbetar ute i verkligheten har helt enkelt inte tid attkomma. Vi tror också att arbetet sker för långt bortafrån företagarna. Föregående talare var inne just pådet lokala, närheten. Det är precis den uppfattningenvi också har, att det måste arbetas mycket mer på detlokala planet.I de övriga reservationerna tar vi upp frågor somsvårigheterna att få tillgång till riskkapital, för svaglokal utveckling, utlokalisering av statlig verksamhetoch , i reservation 9, servicefrågorna. För baranågon vecka sedan kunde vi få uppgifter om att anta-let glesbygdsbutiker har minskat drastiskt på senaretid. Det är väldigt oroande. Jag menar givetvis inte attstaten ska öppna och driva glesbygdsbutiker. Detmenar inte någon av reservanterna. Men vi anser attstaten i sina direktiv till myndigheter och bolag ännutydligare bör klarlägga det här och ålägga dem attfaktiskt tillhandahålla en god samhällsservice också iglesbygd.Det kan, vilket vi varit inne på tidi-gare, bland annat ske genom att man erbjuder tjänstersom post, apotek, systembolag, spel med mera påsamma ställe som där man har butik. Jag yrkar alltsåbifall till reservation 9, där vi begär att skaställa sig bakom de krav som finns i motioner från defyra borgerliga partierna med just den inriktning somjag nu nämnt.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 2. Av tidsskäl yrkar jag bifall endast tillden, men vi står naturligtvis också bakom de övrigareservationerna i betänkandet.Kristdemokraterna vill att ska bli ett landdär man ska kunna bo och försörja sig i alla regioner.Då räcker det inte att skicka spridda skurar av bidragfrån eller från EU. Det är alltidsvårt att rikta dessa stöd på ett sätt som inte är kon-kurrensstörande. Vissa kommer dessutom att få stödutan att kanske fullt ut behöva det. Andra får avslagpå sina bidragsansökningar fast det kanske hade varitklokt att ge dem ett stöd. Med andra ord är det alltidmycket svårt för bidragsgivare att göra rätt bedöm-ning av vilka projekt som har de rätta förutsättningar-na för att kunna överleva . Här kastas det ty-värr bort miljardbelopp på svaga projekt.Vi kristdemokrater vill skapa ett land där alla re-gioner ska ha livskraft. Då måste vi få bättre träffsä-kerhet i vår politik än i dagens s-märkta regionalpoli-tik. Det effektivaste sättet att få fart på hela Sverigeinklusive svaga regioner är att förbättra dengenerella näringslivspolitiken för hela landet. Dåblomstrar och växer företagsamheten både i svagaoch starka regioner. Även behöver, som vinyligen fått veta och som vi hörde här tidigare, bättreföretagspolitik. Flera företag har svårt att få bralönsamhet. Det är bland annat infrastrukturen, dehöga boendekostnaderna och bristen på arbetskraftsom skapar problem i Stockholm.När ska Socialdemokraterna göra sig av med sinföretagsfientliga inställning och börja lära sig av våravänner inom EU? Med ett av EU:s sämsta företags-klimat tvingas regeringen gå in med en massaonödiga regionalpolitiska stöd som inte skulle behö-vas med en klok generell näringslivspolitik. Nej, vihar inget företagsfientligt klimat, försöker s inbillasvenska folket. Borgarna kan inte räkna. Vi har flerautredningar på gång som kommer att visa att allt ärbra. Skulle utredningarna visa att vi har ett dåligtföretagsklimat så är det borgarnas politik för tio årsedan som bär skulden för det. Känner ni igen toner-na? Man låter mer och mer som om man gått i sammapropagandaskola som förre informationsminis-ter.Fakta är, som vi jämför med världens 37 rikasteländer, att hos oss blir av invånarna företa-gare jämfört i snitt bland dessa 37 länder.Med detta kommer på 31:a plats av 37 länder.I bli företagare, i , iIrland , i och så vidare. Det sorgligaär att det inte ens finns en tendens att det blir förbätt-ringar i . Det är snarare tvärtom med tanke påhur regeringen nu tänker finansiera de skenandeohälsotalen. Vi är ett av de länder som i lågkon-junkturen minskar företagandet . Det är enstörre minskning än vad de flesta av de 37 länderna idenna grupp har.Det är alltså företagsklimatet och reglerna försvenskt näringsliv som måste genomgå en radikalförändring om förutsättningarna för en god, hållbarregional utveckling i hela landet ska kunna förverkli-gas. Även små förändringar i rätt riktning för ett bätt-re företagsklimat kan enligt professor på i ge storaeffekter utan att man behöver ge upp tryggheten.Detta är viktigt för oss kristdemokrater, som ofta talarom frihet och trygghet. Det blir inga frihetsexperi-ment eller skattesänkarexperiment på bekostnad avtryggheten om får bestämma.Vad kan regeringen göra? Jag ska ge några exem-pel. Regeringen kan skapa möjligheter för fler företagatt startas genom att bland annat lägga ut mer av denoffentliga sektorns verksamhet på entreprenad. Lär avs-styrda , kära regering! Det skulle kunnabetyda mycket för inte minst glesbygd och små orter.Sänk ägarbeskattningen. Ta bort eller sänk arvs- ochförmögenhetsskatten som en del tunga s-politiker,bland annat . Å. och P.-O. nuockså börjar argumentera för.Om reavinstskatten togs bort på företagsförsälj-ning skulle man kunna förhindra att vissa företagarehänger kvar vid sina gamla företag av skatteskäl,företagare som är bra entreprenörer och nyskaparemen dåliga på att förvalta sina gamla företag. De härentreprenörerna ska ges skattemässiga förutsättningaratt kunna sälja och i stället satsa pengarna på nyaföretagsidéer och projekt.Ca 10 000 familjeföretag med sammanlagt närma-re 300 000 anställda kommer atttvingas hitta nya ägare. Ägarna är 40-talister sombörjar gå i pension. Många av de här företagen har sinverksamhet i små orter och betyder mycket för attdessa orter ska fortleva. Risken är nu att de flesta avdem inte kommer att kunna överlåta företagen pånästa generation med tanke på hur arvsskattereglernanu ser ut, alltså överlåtelse till familjemedlemmarsom oftast redan är engagerade i företaget. Mantvingas i stället sälja till kapitalstarka och ofta an-siktslösa ägare som sällan kommer att känna någonstörre vilja att absolut behålla verksamheten på denlilla orten. Verksamheten riskerar dessutom mångagånger att hamna utomlands. Det här är det brådskan-de att åtgärda om man inte vill dra på sig än störrekostnader för regionalpolitiken.Det upprör många företagare att det finnsfler och fler företagsägare som inte betalar någonskatt i . Det gäller bland annat utländska ägareoch pensionsfonder. Det är nästan bara privatpersonersom betalar ägarskatt. Det gör att mer och mer avvåra värden i form av företag hamnar utom-lands.Efter dagens överenskommelse i lagutskottet serdet ut som om nu tillsammansmed regeringen kan ändra förmånsreglerna vid före-tagskonkurser. Det är välkommet och kommer attförbättra villkoren för många småföretag, dels genomatt göra bankerna mer villiga att gå in och försökarekonstruera företag som har problem, dels genom atträdda många företag från kundförluster när deraskunder går i konkurs. Ett av de största problemen somjag och många andra småföretagare har och har haftär just problemet när kunder går i konkurs och maninte får betalt för de fordringar som man har. Hurmånga mitt företag har förlo-rat under mina som företagare på kunders kon-kurser är svårt att uppskatta, men det har varit tufftmånga gånger. Jag har flera kolleger som själva hardragits ned i konkurs på grund av alltför stora kund-förluster, medan bankerna oftast har klarat sig utanstörre skada. borde det bli bättre balans på detta.Det är ett steg i rätt riktning, socialdemokrater. Visäger tack för det. Men det vore till stor nytta förSverige om vi kunde förmå regeringen att våga ta flersteg och sluta att gömma sig i utredningar.Men vi vill inte nu när vi talar om regionalpolitikpåstå att alla stödprojekt skulle bli onödiga om vi fårett generellt bra företagsklimat. Men det mesta avstöden skulle kunna bli det. Även med ett bättre fö-retagsklimat måste staten ta ett ansvar för att det finnsriskkapital till rimliga villkor för mindre företag iglesbygdsregioner, speciellt när man står i begrepp attexpandera. De nya reglerna om förmånsrätt kan, somen del kritiker med rätta framfört, riskera att det påvissa håll kan bli svårare att få låna från vanliga ban-ker. Hur sätter inte banker-na stopp för lån och kräver företagsflytt till tätort föratt bevilja mer riskkapital. Bankerna är av förståeligaskäl nervösa för att satsa i bygder där befolkningenminskar och värdet på fastigheter urholkas. Statenmåste därför gå in här i vetskap om hur mycket dettabetyder för att glesbygden ska få nya arbetstillfällenoch befolkningsminskningen ska vändas till en ök-ning.