prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 30 kd, 24 v, 12 mp För res. 52: 47 m, 39 fp, 18 c Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 3 kd, 6 v, 4 c, 5 mp Punkt 53 (Familjepolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 53 (fp) 3. res. 54 (kd) 4. res. 56 (c) Förberedande votering 1: 35 för res. 54 18 för res. 56 249 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 41 för res. 53 31 för res. 54 231 avstod 46 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 144 för utskottet 40 för res. 53 118 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 1 v, 13 mp För res. 53: 39 fp, 1 kd Avstod: 47 m, 30 kd, 23 v, 18 c Frånvarande: 14 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 58 (Individualiserad föräldraförsäkring m.m.) 1. utskottet 2. res. 61 (v) Votering: 277 för utskottet 26 för res. 61 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:131 s, 47 m, 38 fp, 31 kd, 18 c, 12 mp För res. 61: 1 fp, 24 v, 1 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 61 (Överlåtelse m.m. av föräldrapenningförmåner) 1. utskottet 2. res. 65 (fp) Votering: 263 för utskottet 39 för res. 65 1 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 47 m, 31 kd, 24 v, 18 c, 12 mp För res. 65: 38 fp, 1 mp Avstod: 1 fp Frånvarande: 13 s, 8 m, 9 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 9 §) Allmän miljö- och naturvård (forts. MJU1) 159 () replik: Jag har hört de retoriska svängningar som Socialdemokraterna har börjar ägna sig åt på slutet för att det går trögt. Orsaken till att det går trögt i miljöarbetet är alltså något slags högervridning i . Sedan valde kanske ett sällsynt dåligt exempel för att stödja retoriken. När det gäller kemikaliepolitiken vet mycket väl att det är i som fackföreningarna och industrin i skön förening med den socialdemokratiskt ledda regeringen har sprattlat emot och kämpat hårt. Även engelsmännen, som ju har socialdemokrater i ledningen, har svarat för starkt motstånd. Jag har i tidigare debatter nämnt de investeringar som har gjorts med hjälp av anslaget till klimatinvesteringar i exempelvis och . I deras energiverk har man reducerat koldioxidutsläppen i sina fjärrvärmeanläggningar. Hur ser på den uppenbara brist som det innebär att anslaget för klimatinvesteringar minskas och helt tas bort 20052006? 160 () replik: Klimatinvesteringsprogrammet ersätter ju de gamla lokala investeringsprogrammen. Om man tittar bakåt på hur det har varit har de varit väldigt lyckosamma. Jag misstänkte att denna fråga skulle komma upp, så jag roade mig med att titta på utfallet av de lokala investeringsprogrammen. Det visade sig att vi har minskat koldioxidutsläppen om nu utfallet blir det som är beräknat . Vi kommer att minska monoxidutsläppen jämfört med och svaveldioxiden med . Så visst har de här programmen varit lyckade. kopplar vi över dem och ser hur utfallet blir av det som är sagt. Hur det blir i slutändan för åren framöver, som det inte finns några pengar avsatta till, får vi väl överväga när vi kommer längre fram. Jag skulle vilja fråga : Är du överens med dina borgerliga kolleger om den här satsningen? Jag vill minnas att vi fått rätt mycket kritik från dina kolleger, som inte tycker att dessa satsningar är bra. 161 () replik: Om tar ansvar för den socialdemokratiska majoriteten ska jag försöka försvara den kristdemokratiska politiken såsom den framförs i de motioner och förslag vi har. Det här anslaget är kanske det enda inom detta utgiftsområde som nollats . Kanske finns det ytterligare något. Motivet för det är sällsynt jag vill knappt använda ordet korkat. Det sägs nämligen i budgetpropositionen att då arbetet med klimatinvesteringsprogrammen påbörjats föreslås inga anslag . Tycker att det är en bra motivering för att inte ha några anslag 2005 och 2006? För att anslagen ska ha funnits undrar jag var gränsen i så fall går. Ska de ha funnits , eller för att få fortsätta att finnas? Om anslagen är nya behövs ju mer än någonsin en kontinuitet för att man ska kunna se hur de fungerar. fanns 773 ansökningar på sammanlagt . Det handlar om åtgärder som på de ställen jag besökt och gett exempel på ger mycket tydliga och bra effekter, vilket också nämnde. Beträffande budgeten tycker jag inte att det stämmer överens vare sig när det gäller klimatfrågan, giftfri miljö, eller levande skogar. Talet om det gröna folkhemmet saknar trovärdighet på dessa punkter. 162 () replik: Det är inte bara som har begränsade resurser. Vi anslår faktiskt mer pengar på miljöområdet än vad kan göra. Men inte heller vi har obegränsade resurser och därför räcker de inte till alla angelägna frågor som vi skulle vilja ta upp. Motiveringen är naturligtvis att vi ska vinna erfarenhet från den nya inriktning som klimatinvesteringsprogrammet innebär. Det är ju nytt, och vi vill vinna erfarenhet av det innan vi tar vidare ställning i ett kärvt budgetklimat. Vi hoppas att budgetklimatet blir bättre framöver så att vi kan ta upp frågan till ny prövning. 163 () replik: Jag vill först säga några ord om högerkantring. Det var en partikollega till som tog upp det i debatten i tidningarna, ingen annan. Man kan kontra med att de ministrar som representerat i miljöfrågor inte alltid varit odelat positiva till EU-samarbetet. Det kan också ha påverkat det hela. Jag kan lugna med att säga att miljötalesmännen för den liberala gruppen, som är den tredje största, träffas regelbundet för att förankra och driva en aktiv miljöpolitik. Så över till min fråga som gäller det som sades om att gå före vår omvärld. Varför går vi i så fall inte före vad gäller och oljehotet? Vad ska jag ta med mig till de 200 campingvärdarna på i fråga om den minimala sanerings- och räddningskapaciteten? ska den tydligen dessutom minska. Kan lugna mig på den punkten och åtminstone säga att det är fråga om ett felslut? Vad gäller samordningen hänvisas man till en mängd olika departement. Förekommer samordning i denna mycket viktiga fråga? 164 () replik: När det gäller beredskapen mot oljeutsläpp är det inte en fråga som vi hanterar i vårt utskott. Jag vill minnas att budgeteringen för de medlen ligger på försvarsutskottet. För övrigt fanns i anförande en hel radda insinuationer om att vi inte klarar vare sig det ena eller det andra. Grundproblematiken handlar ju om att få en sjöfart genom som är så beskaffad att det inte inträffar olyckor. Här gäller internationella överenskommelser; här gäller konvention, havsrättskonventionen. Havsrättskonventionen ger länderna rätt att trafikera genom de ekonomiska zonerna. Vi kan alltså inte ensidigt sätta stopp för den typen av trafik. Vi kan inte heller ensidigt sätta villkor för hur den sjöfarten ska fungera. Vi har inriktat det stora arbetet på att genom Helcom och EU försöka få ändringar till stånd i villkoren för sjöfarten genom så att den blir säker. Alla vet att det stora problemet är oljetransporter. EU har i IMO fått igenom att fartyg med enkelskrov inte får användas . Vi hoppas att så fort det över huvud taget är möjligt få bättre ordning på detta så att vi slipper oroa oss för den typen av sjöfartsolyckor. 165 () replik: Jag ska tolka detta välvilligt och positivt jag är positiv till min natur. Jag håller med om att det är i EU som mycket av detta arbete måste bedrivas. behöver ligga på hårt för att påverka dem som han har i EU, både statsråd och andra. Det är viktigt att man följer det kommissionsförslag som just nu finns för behandling om påföljd för oljebrott, i stället för de svagare skrivningar som andra medlemsstater förordar. Det vore tacksamt att få ett ytterligare förtydligande på den punkten. Jag är bedrövad över att jag inte får någon försäkran om saneringskapaciteten. Vi har alla en skyldighet att påverka, även om ärendet inte ligger inom vårt område. Kapaciteten är minimal vad gäller sanering, och den ska dras ned ytterligare. Det hade varit klädsamt att få en viljeyttring i frågan eftersom miljö hör ihop med den. 166 () replik: Det är positivt att vi kan arbeta gemensamt för att få förbättringar till stånd när det gäller sjöfarten i . Vi måste använda alla kanaler vi har för att påverka regelsystemet i en gynnsam riktning. Det jag känner till om saneringsfrågorna, det som ligger under försvarsutskottet, är att man håller på att omorganisera verksamheten. Att det skulle vara fråga om en neddragning i kapaciteten är inget som nått mina öron i alla fall. Det jag vet är att man ska organisera om, men jag känner inte till i detalj hur det ska ske. Jag förutsätter dock att vi ska ha en god beredskap för oljeolyckor också . 167 () replik: Jag vill inleda med att tacka för att han stal den poäng som jag hade tänkt använda, nämligen den om kemikaliepolitiken. Förvisso har vi noterat en högervridning inom Labour till New Labour och inom den tyska socialdemokratin, men att kalla dem som är ansvariga för detta för högervridna tycker jag är att gå lite för långt. angrep mig och vårt budgetalternativ ganska hårt. Han ifrågasatte om vi kunde anse att vårt budgetförslag var förenligt med miljömålet Levande skogar eftersom vi sparar på kontot Biologisk mångfald. Han påminde mig om att skötsel av naturvårdsområden inryms i dessa pengar. Låt mig göra detta helt klart: Vi vill stoppa socialiseringen av de svenska skogarna. Vi tror att privata ägare bättre än staten kan sköta skogar. Det är nämligen precis så de naturvärden uppstått som staten nu vill bevara. Det är det privata ägandet som lett till att alla dessa naturvärden finns. Sedan kan staten tillsammans med privata ägare göra nytta genom att bevara dem framöver, men låt oss aldrig glömma grunden för detta. Det är nämligen staten som inte sköter sina åtaganden. Av 315 naturreservat har endast 88 skötselplaner. Det är på detta som vi måste ha fokus. Det har vi också uttryckt i reservation 11 i nästa betänkande som vi ska debattera . ansåg att vår besparing inte var förenlig med målet Levande skogar. Låt mig då påminna honom om det som han föreslog . Det var ungefär på samma nivå som det som vi föreslår . Dessutom vill vi inrätta en särskild fond på . Returfrågan till är då given: Anser att statsbudgeten stod i strid mot miljömålet Levande skogar? 168 () replik: Bakgrunden till frågan om står bakom miljökvalitetsmålet Levande skogar är att när Miljömålsberedningen förberedde miljömålspropositionen fanns det ett förslag om att vi skulle skydda ytterligare mark, hälften frivilligt och hälften genom avtal och naturreservat. Det var ett enigt betänkande. Och jag kan misstänka att bakgrunden till att det var enigt var att svensk industri var ganska plågad av ryktena om köpbojkott från framför allt av svenska skogsindustriprodukter på grund av att vi inte skötte vårt skydd. När vi sedan ökade kvalitetsmålet till att omfatta ytterligare ville ni inte vara med längre. Men dessa , , var inte statligt skyddad mark, utan det var frivilligt avsatt mark. kan vi konstatera att den frivilligt avsatta marken är långt över målet . Då är det kanske det som är problemet. Jag skulle inte tro att hotet när det gäller att vi inte sköter våra internationella åtaganden i fråga om att skydda skog skulle ha försvunnit om det visar sig att vi inte fullföljer det som vi har sagt tidigare. Det var bakgrunden till frågan. Jag vill därför få bekräftat om ni ställer er bakom den analys som jag har gjort och om ni står fast vid att vi ska skydda den mark som vi har åtagit oss att skydda. 169 () replik: Nej, vi har inte accepterat den höjningen. Vi tycker att det är mycket orimligt att man först tillsammans med näringen kommer överens om en nivå för hur mycket som ska skyddas och sedan genast höjer nivån ännu mer. Det är något som leder till den konfrontation som vi ser där ute. Vi är ett antal personer som har varit ute och träffat enskilda markägare. Det är vuxna människor som gråter, bönar och ber om att få behålla sin mark och att den inte ska socialiseras. Marken är något som de har arbetat för hela livet, kanske i generationer tillbaka, men som ganska hårt och bryskt tas om hand av olika länsstyrelser ute i länen. Jag finner ändå att har en övertro på staten som aktör i detta sammanhang. Men verkligheten talar för någonting annat. Frågan är vad vi ska göra åt den eländiga situationen till exempel i som jag nämnde, där staten har upprättat endast 88 skötselplaner för 315 naturreservat. Hur tänker riksdagsmajoriteten hantera detta? Den andra sidan av myntet som dyker upp som ett brev på posten är: Hur ska ni klara produktionsmålet i skogspolitiken när virkesbalansen nu är ur balans? 170 () replik: , det var ju inte i fråga om de lagstadgade och skyddade områdena som vi utökade. Höjningen av nivån gällde i frivilliga avsättningar. Och kommer ni och säger att det är dessa avsättningar som är orsaken när man frivilligt har avsatt betydligt mer. Vi är uppe i över en miljon hektar mark som är frivilligt avsatt. Om detta nu är ett bekymmer för virkesförsörjningen, är det de som är avsatta i reservat som är ett bekymmer för virkesförsörjningen, eller är det den miljon hektar som är frivilligt avsatt som är ett problem för virkesförsörjningen? Jag kan trösta med att jag också deltar i arbetet inom skogsvården och träffar ganska många skogsägare. Och jag träffar många skogsägare som frivilligt kommer och säger att de har mark som de ser som så värdefull att skydda för framtiden att de vill att den ska klassas som naturreservat, biotopskydd och i avtal. Det finns alltså även från den sidan önskemål om att få de områden skyddade som de har verkat i under hela sitt liv. De vill inte se dessa områden, som de själva uttrycker det ibland, förstörda genom kalavverkning. 171 (): Detta utgiftsområde om allmän miljö- och naturvård omfattar ca 3,8 miljarder som regeringen, och har förhandlat fram. Det är bland annat ekonomiska resurser som behövs för att vi ska in på rätt väg för att nå de miljömål som vi gemensamt har beslutat om här i . Och jag hoppas att samtliga partier fortfarande står bakom våra 15 svenska miljömål och förhoppningsvis även står bakom delmålen. En viss oro för framtiden och målen får jag som vänsterpartist då jag ser att det finns önskemål från tre borgerliga partier om att minska satsningen på miljöområdet, visserligen med en så stor spridning partierna emellan att de inte kan enas. Den största minskningen är på av utgiftsområdet, eller 970 miljoner. Biologisk mångfald går tydligen inte hem hos moderater, kristdemokrater och centerpartister eftersom de vill sänka anslagen i ett spann med mellan 495 och 150 miljoner. säger i sitt särskilda yttrande att man vill anslå medel för utökad kalkning, bland annat i skogsområden. Men man har tydligen glömt att anslå medel eftersom jag inte hittar något sådant anslag i bil. 3 i betänkandet. Klimatfrågan som starkt oroar mig och oroar tydligen varken moderater eller folkpartister eftersom de vill slopa medlen för stöd till klimatinvesteringar. Däremot vill ha en mer kraftfull klimatpolitik och har varit beredda att plussa på det så kallade Klimpanslaget, en inställning som jag bugar mig för. Det behövs stora åtgärder på klimatområdet i alla delar av världen. Därför slåss vi för en ratificering av Kyotoprotokollet. När det gällde ozonhålet och ozonskador vidtogs det ganska snabbt åtgärder som var effektiva. Men det berodde nog mycket på att dessa skador med kraft drabbade mest vita rika människor. Därför vidtogs det också åtgärder. FN:s expertpanel för klimatförändringar har bedömt att den globala medeltemperaturen kommer att öka med mellan 1,4 och fram till följd av ökande växthusgaser i atmosfären. Det finns också ett högriskscenario som visar på att den genomsnittliga globala temperaturhöjningen kan bli . En långsiktig ökning av medeltemperaturen vid polerna med kan leda till att inlandsisarna börjar smälta, vilket höjer havsytan med under ett längre tidsscenario. Det finns fortfarande ett örike i som heter . Det är ett örike bestående av nio småöar vars marknivå ligger över havsytan. har varit befolkat i över 2 . Det finns inte några mineraltillgångar och få exportvaror. invånare lever därför av jordbruk och fiske. har kraftiga stormar och orkaner i kombination med extrem torka påverkat möjligheterna att leva på öarna. Jordbruksmarken svämmas över och försaltas jorden blir obrukbar. Utan ett fungerande jordbruk tvingas befolkning att lämna sitt land och sin kultur. Trots att är ett land utan stora utsläpp från industri och trafik är det land som blir det första att betala priset för vår i-världs livsstil. De 11 000 invånarna tvingas söka asyl i och . är det första landet som drabbas. Fler står på tur. Studier vid i visar att kommer omkring 150 miljoner människor i världen att fly på grund av missförhållanden orsakade av klimatförändringar. I forskarvärlden är man enig om att klimatförändringar är orsakade av människan. Mänsklig verksamhet och aktivitet för att öka välfärden i en viss del av vår värld får förödande konsekvenser för människor i en annan världsdel. Längre resor kors och tvärs över jordklotet i en del av världen är en av de främsta källorna till klimatförändringar som medför att människor tvingas fly och ofrivilligt förflyttas i en annan del av världen. Anledningen till att klimatfrågor är så svåra att hantera globalt är den uppenbara konflikt mellan välfärd och miljö som blir så tydlig. Ofta låter det så här: Fossila energikällor är den viktigaste byggstenen till i-världens välfärd. Utan industri och kommunikation som baseras på olja, kol och fossilgas raseras våra samhällen. Ökade miljökrav på industrin och transportsektorn är ytterst svåra att genomföra. Ökade skatter och avgifter minskar tillväxtens möjligheter. Ökade bensinpriser eller trängselavgifter möts ofta av ramaskrin såväl från politiskt håll som opinionsmässigt. Man säger även att fossilbaserade transporter är en förutsättning för vår välfärd och frihet som det anses viktigt att värna om. När jag hör detta vill jag ställa frågan: Frihet för vem och välfärd för vem? Det finns bara ett jordklot, och det finns bara en gemensam källa av naturresurser. används av jordens resurser av av befolkningen. Detta betyder att av alla människor i världen delar på de resterande av resurserna. Det är inte precis en rättvis fördelning! Lägg därtill att den resursförbrukande femtedelen av jordens befolkning dessutom tvingar majoriteten att fly från sina länder då deras jordbruksmark översvämmas eller hela nationer försvinner! Då blir orättvisorna ännu tydligare. I arbete med att öka tillväxten och välfärden önskar att en tanke ska ägnas och de 11 000 människor som kommer att vara utan land. önskar också att en tanke ägnas de 150 miljoner människor som kommer att tvingas fly från sina länder på grund av att vi i väst vill öka vår tillväxt och välfärd. Större hänsyn måste tas till den påverkan på miljön som våra energi- och transportsystem har. En större medvetenhet måste finnas om att vår verksamhet i vår del av världen påverkar människor, djur och natur i en annan del av världen. är för en god välfärd och en god miljö för alla människor, oavsett om man bor i eller om man bor i . Med detta vill jag varmt önska er alla en god jul. Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande MJU1. 172 (): angriper oss i för att vi har dragit ned på klimatpengarna. Det är en grundläggande skillnad mellan oss; vi tror ju på marknadsekonomi och ett fritt näringsliv. I stället för att staten ska dela ut pengar till enskilda projekt vill vi arbeta med regelsystem. Det ger frihet och välfärd för enskilda människor. Det ger den enskilda människan möjlighet att fatta sina beslut. Sådana här klimatpengar och pengar som staten delar ut kan ha en hel del negativa effekter, till exempel i form av att man väntar med att göra investeringar därför att man förväntar sig att det kommer pengar nästkommande år och så vidare. Jag är således inte riktigt med på det som tidigare sade här om en utvärdering av vad pengarna före klimatpengarna tidigare gett. Också de pengarna delades ut via departement eller myndigheter. Det finns alltså en grundläggande skillnad här mellan er och oss som tror på marknadsekonomin. Vi behöver ju inte anslå så mycket pengar eftersom de här investeringarna görs av enskilda personer. Vi är alltså väl så angelägna om att man satsar på klimatfrågorna men inte över budgeten! 173 () replik: , om nu det egna initiativet utan statlig inblandning, utan tillgång till statliga medel, hade varit så positivt varför har det då inte hänt något i verkligen framåtskridande syfte innan vi började med det så kallade Klimpanslaget? Det som hänt är ganska lite. finns det ett stort intresse från sökande både från kommuner och från näringslivet. Man vill vara med i den här delen. Om vi verkligen vill förbättra klimatsituationen är det väl också viktigt att vi har medel för att snabba på den utveckling som vi vill ha. 174 () replik: Anledningen är att vi inte haft rätt regelsystem. Vi har inte haft ekonomiska styrmedel i form av till exempel miljöskatter. Handeln med utsläppsrätter är också ett styrmedel som är på gång. Vi har alltså inte haft sådana här styrmedel. Därför har sådana beslut inte fattats. Det finns således en förklaring till detta inom ramen för det marknadsekonomiska systemet. 175 () replik: Jag har inte samma tilltro till det marknadsekonomiska systemet det är bara att göra en historisk tillbakablick över vad som gjorts. Så länge man kan tjäna pengar på åtgärderna är man villig. Men när det börjar kosta för näringslivet att vidta miljöåtgärder vill man inte vara med. Varför har inte drivit på när det gäller till exempel olika typer av miljöskatter eller ekonomiska styrmedel? 176 () replik: har faktiskt varit kraftfullt pådrivande när det gäller ekonomiska styrmedel. fanns det motioner från om ekonomiska styrmedel. skrattade man ofta åt och sade att tycker att man ska få skita ned om man är rik och har råd med det. Det är först senare, , som vi har börjat få en förståelse för hur marknadskrafterna kan användas. Jag vill, som sagt, påstå att det är liberalerna som har varit pådrivande när det gäller att använda ekonomiska styrmedel. börjar vi få igenom detta. skrev vi i reservationer om utsläppsrätter. börjar sådant komma. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 12 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. 177 (): Det betänkande vi nu ska debattera omfattar utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, men vi ska också diskutera regeringens skrivelse som är en resultatredovisning av landsbygdspolitiken. Det här området är fördelat på sju politikområden med 38 olika anslag. Det som är mest omfattande är livsmedelspolitiken, som i första hand rör jordbruks- och trädgårdsnäringar samt fiskerinäringar och livsmedel. Under detta anslag finns sedan landsbygdspolitik, djurpolitik, samepolitik men också utbildning och forskning. Härunder ryms flera myndigheter. Jag ska nämna några: , , samt och skogsvårdsstyrelserna. tillkommer också den nya . Vi har i redan tidigare fastställt utgiftsramarna inom detta område på drygt 14 miljarder. av dem är utgifter som finansieras via EU. Merparten gäller obligatoriska åtgärder som arealersättningar, djurbidrag med mera till bönder, men det finns också en del ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, bland annat landsbygdsprogrammet och strukturplanen för fiskerinäringen. Utgifterna inom utgiftsområdet har ökat och är nu mer än dubbelt så höga jämfört innan blev EU-medlem. Skrivelsen Landsbygdspolitik som alltså är en resultatredovisning omfattar verksamheter för en hållbar utveckling av landsbygden.