prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — Ochdet har definitivt inte gått att övertyga folket om att det har blivit bättre.Vad har avregleringen och omstruktureringarna betytt samhälls-ekonomiskt? Vid avregleringen blev det fritt fram för marknadskrafternaeftersom monopolet försvann. Men det blev ingen rusning efter att fådela ut post. Flera aktörer dök upp på arenan men försvann snart när deupptäckte att det inte var lönsamt. Kvar finns i stort sett bara City Mail.Att jag nämner dem här beror på att de är ett tydligt exempel på vadresultatet blev när man avreglerade men gav ettsamhällsuppdrag att ge postservice i hela landet. kunde plockarussinen ur kakan och åta sig lönsamma bitar. Därigenom åderlåts PostenAB på vinstgivande delar, och kvar finns nu de mest olönsamma verk-samheterna tillsammans med samhällsansvaret och kravet att de ska gåmed vinst.Att detta inte går ihop ekonomiskt är lätt att räkna ut. Postens ledninghar förgäves sökt lösningar på de ekonomiska problemen och rationalise-rat, men ekonomin går ändå inte ihop. Och att i med krympandemarknad dela upp verksamheten med flera aktörer som har var sin paral-lell organisation är inte samhällsekonomiskt försvarbart. Post- och kassa-service är en grundläggande samhällsservice, som alla i hela harrätt till. Den är en del av vår infrastruktur. Det är viktigare att den ärtillgänglig för alla än att den ger avkastning. Det här är alltså även enviktig regionalpolitisk fråga.Fru talman! Därför har vi i motionerat om att det ärdags för en utvärdering av alla förändringar som har skett inom Posten.Det som pågår är ett unikt experiment, där man spelar med personalensom insats. Arbetet för de anställda har blivit tyngre och tryggheten ocharbetsglädjen allt svagare. Det går inte att fortsätta på det inslagna spåret.Vi vill ha en utvärdering och sätta fokus på det som inte har gått bra menäven peka på det som har gått bra. För att rätta till det som har gått snettkan man behöva fatta orädda och obekväma beslut. Vi vill inte föregriparesultatet av den utvärdering som vi kräver - den kommer förhoppnings-vis med helt nya lösningar. Men vill vi ha kvar den samhällsservice somposten utgör måste vi börja värna om den.Därmed yrkar jag bifall till reservation 26 om postservice.Anf. 52 ():Fru talman! Av tidsskäl yrkar jag bifall bara till reservation 10.En ny mandatperiod har inletts, och påverkan på ut-giftsområdet Kommunikationer består både av förra mandatperiodensuppgörelse kring infrastruktursatsningarna framgent och av den nya såkallade 121-punktslistan.Ett område i 121-punktslistan handlar om ett grönare , där vivill att ska fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen tillhållbar utveckling. Genom en ambitiös miljöpolitik ska aktivtbidra till en ekologiskt hållbar utveckling, nationellt och globalt.Vårt övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generationkunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i ärlösta.Omställningen till en ekologiskt uthållig utveckling är avgörande förmänsklighetens framtid. Det är en fråga om vår livskvalitet menockså en fråga om solidaritet med kommande generationer.Detta gäller i högsta grad utvecklingen inom trafiksektorn.Jag vill lyfta fram tre exempel på gröna åtgärder inom trafiksektornmed effekt både och åren därefter.Vi vill sätta upp ett nationellt mål för försäljningen av förnybarabränslen. Vi vill ålägga bensinmackar att tillhandahålla alternativabränslen . Någon form av dispensmöjligheter behövs.Vi vill skapa konkurrenskraftiga villkor för förnybara drivmedel frånoch med 2003 samt pröva förutsättningarna långsiktigt för alternativadrivmedel. Detta kräver helt eller delvis befrielse även från energiskatter.Ett system för att kvotera in förnyelsebara drivmedel ska utredas.Detta är två inslag i strategin att det inte är fel på bilen, utan det är felpå de fossila bränslena.Vi är beredda att pröva förutsättningar för ettnytt avdragssystem för resande mellan bostäder och arbetsplatser sombättre stimulerar till nyttjande av kollektivtrafik och beaktar deproblem som finns i glesbygden.Ett annat område i 121-punktslistan handlar om att hela skaleva. Vi anser att det om hela ska fortsätta att utvecklas i positivriktning är viktigt att tillväxtförutsättningarna i alla regioner stärks. Sve-rige måste hållas samman - mellan människor och regioner. Bra välfärd ihela landet är en förutsättning för regional rättvisa.Här finns det en punkt, en väldigt konkret punkt, och det är att ska byggas. Planeringen påskyndas, och underlag för ställ-ningstagande ska föreligga . Det är ett miljöpartiav-tryck i förhandlingarna, där vår syn på regionalpolitik konkretiseras påett tydligt sätt i kontrast till de storstadspolitiska projekt på infrastruktur-området som finns, såsom "Reepaluban", det vill säga iMalmö, påhejad av moderater, vänsterpartister och sos-sar.I det här sammanhanget vill jag kommentera de partiåsikter som ut-trycks i de särskilda yttrandena angående Norrbotniabanan. ,skriver:"Det innebär att Norrbotniabanan, i likhet med alla andra invester-ingsprojekt, bör prövas efter dess samhällsekonomiska nytta och inteefter dess eventuella politiska värde framsprunget i sena förhandlingarom regeringsmakten. "Hur kan dessa partier yttra sig på detta sätt? Var finns rim och reson?Hur ställde sig dessa partier när det gällde att slänga in pengar till färdig-byggandet av det samhällsekonomiskt olönsamma projektet ? Den minnesgode kan konstatera att då var det inte aktuellt atthävda den samhällsekonomiska nyttan, men passar det.En annan, för , mycket angelägen åtgärd är den satsningsom sker på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion i det regionala väg-nätet. Utskottets majoritet betonar vikten av att den satsningen huvud-sakligen går till de regioner som har störst problem med tjälskador. Där-med får grusvägarna en möjlighet att återuppstå som just grusvägar.I övrigt vill jag kort ta upp några ytterligare frågor och börjar medfrågan om återinförande av ett obligatoriskt fritidsbåtsregister, som enligtvår mening, dras i en seg och märklig långbänk. Det är förvånansvärt attdet ska vara så svårt att inrätta ett enkelt register, som en gång fanns ochfungerade bra men som sedan revs upp av den borgerligaregeringen i början av 1990-talet.I ett obligatoriskt register kan fritidsbåtar eller medmotorer på 14 hästkrafter vara en rimlig gräns för registrering. Det vikti-ga är att man får en klar och tydlig siffer- och bokstavsmarkering påskroven så att sjöräddning, kustbevakning och hamnansvariga snabbt kanidentifiera ägaren. Det kan handla om att rädda liv, men också om att fåtag i miljömarodörer, båttjuvar och andra olämpliga båtförare. Behovethar varit akut. Problemen med att införa ett register är baga-tellartade i jämförelse med de fördelar systemet ger. Detta kan givetvisockså kombineras med en ansvarsförsäkring, obligatorisk eller frivillig.Nu tänkte jag lämna vattnet och ge mig upp i luften, närmare bestämtrunt . Jag vill peka på de allvarliga nackdelar som ärförknippade med . Denna flygplats, med sitt centralaläge i , medför en kraftig miljöstörning genom buller ochluftföroreningar för alla de hundratusentals människor som bor i närhetenav flygplatsen.Ytterligare en nackdel är av säkerhetsmässig karaktär: det omfattandeprivatflyget medför statistiskt sett större risk för haverier, jämfört medlinjeflyget, och det är olyckligt att sådant flyg tillåts i en storstad. Samti-digt innebär flygverksamheten att det inte vare sig av miljö- eller säker-hetsskäl går att bygga nya bostadsområden på en i övrigt mycket attraktivmark.Slutsatsen är att bör avvecklas och att avtalet mel-lan staten och bör sägas upp. Fram till avvecklingen bör ingenökning av antalet flygrörelser tillåtas.Anf. 53 () replik:Fru talman! tog upp Norrbotniabanan, och jag villställa en fråga om den. För att undvika missförstånd vill jag också sägaatt inte har tagit ställning till detta projekt, men detfinns ju andra partier som har gjort det.För , fru talman, ska jag be att få läsa innantill urbudgetpropositionen på s. 28, där regeringen skriver: För att uppnå detransportpolitiska målen ska vid prioritering av åtgärder de mest sam-hällsekonomiskt lönsamma åtgärderna väljas.Min första fråga är: Står bakom den skrivningen?Och om han gör det undrar jag hur han kan stå bakom att man beslutar attbygga ett gigantiskt järnvägsprojekt innan det är utrett?Anf. 54 () replik:Fru talman! Till skillnad från , som har godkänt ettdefinitivt samhällsekonomiskt olönsamt projekt som Hallandsåstunneln,har vi sagt att vi ska bygga Norrbotniabanan. Men vi vet inteom den är samhällsekonomiskt olönsam eller inte. Så än så länge kan jag,som miljöpartist, hålla med om den principen, men knappast Kristdemo-kraterna.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket konstigt att väljer att jämföra tunnelbygget genom med Norrbotni-abanan. Det som har hänt vid var ingenting som var plane-rat - miljöskadorna, den dåliga byggtekniken. Det är ett exempel på hurkostnaderna i ett sådant stort projekt kan skena iväg om man inte harkontroll.I det läge som har uppstått efter miljöskandalen kan det här projektetinte bli samhällsekonomiskt lönsamt. Då är bara frågan: Ska man byggafärdigt, eller ska man lägga tillbaka schaktmassorna? Vi har valt att ståbakom dem som vill bygga färdigt av flera skäl. Man kan inte jämföra detvå projekten. Så min fråga står kvar: Hur kan ställasig bakom ett projekt där man inte vet hur mycket det kostar eller om detär lönsamt när man säger i budgeten att man ska prioritera samhällseko-nomiskt lönsamma projekt?Anf. 56 () replik:Fru talman! fanns det ju samhällsekonomiskt lönsamma alternativtill att färdigbygga tunneln för 4½-5 miljarder, som är samhällsekono-miskt olönsamt. Jag hörde aldrig prata om att de villegenomföra dem i stället för det samhällsekonomiskt olönsamma projektetmed färdigbyggandet av Hallandsåstunneln.Det går inte att kritisera , eftersom vi inte vet hurdetta är vad gäller samhällsekonomin. Låt oss vänta och se! Vi har angettden politiska klara och tydliga linjen att järnvägstrafik är viktig av regio-nalpolitiska skäl. Därför har vi fört in detta i de här förhandlingarna ochfått igenom det. Det är något fantastiskt, och det kommer att gynna dehär områdena på ett helt otroligt sätt, till skillnad från vissa andra stor-stadspolitiska projekt. var dock inte med vad gällerCitytunneln.Anf. 57 () replik:Fru talman! och har i många frågor enganska likartad syn när det gäller hur pengar ska satsas och vilka priorite-ringar som ska göras på det transportpolitiska området. Men när man hörMikael argumentera kring Norrbotniabanan kommer manosökt att tänka på den gamla klassiska repliken: Är argumenten svaga,höj rösten! Det som just nu tillämpar i talarstolen kanockså liknas vid brännvinsadvokatyr.Jag upprepar gärna fråga: Står texten på s. 28? Där står det: För att uppnå de transportpolitiskamålen ska vid en prioritering av åtgärder de mest samhällsekonomisktlönsamma åtgärderna väljas. Står och den formuleringen, eller står ni inte bakom den?Det är politiskt godtycke på högsta nivå att besluta på det sätt somMiljöpartiet, och Socialdemokraterna gör när man barabestämmer sig vid nattliga förhandlingar för att man nu ska bränna 10-15miljarder på ett projekt.Dessutom - och det tror jag är det värsta - får Norrbotniabanan stäm-peln på sig att det nog är ett spektakulärt projekt som inte är samhälls-ekonomiskt lönsamt, eftersom man måste ta beslutet först och sedan görautredningarna. Det är till skada för alla oss som i grunden tror att är bra, att den har ett samhällsekonomiskt värde och att denär motiverad. Därför är det så eländigt och olyckligt att man gör på dethär sättet. Det skadar regionalpolitiken. Det skadar Norrbotniabanan, ochdet skadar legitimiteten i det beslutssystem som vi har tillämpat.Anf. 58 () replik:Fru talman! Än så länge vet vi inte om det är samhällsekonomisktolönsamt eller inte. Som miljöpartist står jag bakom principen att sam-hällsekonomiska kalkyler ska styra valet av projekt både vad gäller vägar- de stora stamvägarna - och järnvägar. Det är självklart. Det var det jagtillämpade på bland annat Hallandsåstunneln. Men jag hörde inget frånCenterpartiet om att Hallandsåstunneln var något att tveka om för att densamhällsekonomiska kalkylen visade på olönsamhet. Jag kan gärna viskadet till om han inte tycker att höjda röstlägen är passan-de. Jag står fortfarande kvar vid att vi slog till med vår åsikt omHallandsåstunneln utifrån både samhällsekonomiska skäl och miljöskäl.Så låt oss vänta.Nu har en gigantisk regionalpolitisk satsning kommit på pränt. Dettaär något som ska genomföras. Sedan får vi se om lönsamheten visar sig.Än så länge är det detta som gäller.Anf. 59 () replik:Fru talman! argumentation stärks inte av att hanpekar på tidigare dåliga exempel. får han också draghjälp av utskot-tets ordförande - det kan minsann behövas. Det blir inte bättre argumen-tation av att han kan hitta exempel på tidigare synder. Jag kan komplette-ra dessa synder med och . Dessa exempelpräglas av att man först tog ett stort beslut för att sedan titta på besluts-underlaget. Det är till skada för legitimiteten i den ordning vi har. Jagmedger gärna det. Det finns frågetecken kring Hallandsåstunneln. Denstora skillnaden är att vi där står med en gigantisk potatiskällare, ellervad man nu ska kalla det, som endera avvecklas - då har vi bränt ett antalmiljarder - eller så försöker man fullfölja med ytterligare några miljar-der. Jag kan medge att det är synnerligen delikat att hantera ett sådantprojekt.Men det gör inte denna sak bättre. säger att ska byggas, utan att minsta beslutsunderlag finns tillgäng-ligt. Det är till skada för beslutsprocessen. Det skadar dessutom Norrbot-niabanan och tilltron till en vettig regionalpolitik. Det sade jag tidigare,men det kommenterade inte . Jag och troratt Norrbotniabanan är samhällsekonomiskt lönsam och motiverad. Detfinns många poäng med den. får den stämpeln i pannan att vara ettgodtyckligt beslutat politiskt projekt som egentligen inte alls skullegenomföras. Det är synd och skadar tilltron till alla oss som är övertyga-de om att sådana här projekt kan vara kloka och riktiga att genomföra.Men det behövs ett rejält beslutsunderlag innan vi tar besluten.Anf. 60 () replik:Fru talman! Planeringsunderlaget ska komma till . Det ärså vi har tänkt tågordningen i detta fall. Vi lär få svaretangående stämpeln i pannan. Varför ska stämpeln få gälla om det visarsig att Norrbotniabanan är samhällsekonomiskt lönsam? De beräkningarsom man har försökt göra visar att det finns lönsamhet i projektet.Det finns definitivt delar som kan sättas i gång väldigt snabbt. De skaockså övervägas i hela det regionalpolitiska system som vi från Miljö-partiets sida har som syfte. Vi tycker att det är viktigt att fastslå att detfinns någonting som ska gälla även för och inte bara för Stock-holm, och Göteborg.Anf. 61 () replik:Fru talman! och har delvis tagit upp frågeställ-ningar som berör Norrbotniabanan. Jag undrar om att det är på detta vis ett beslut om en viktig järnvägssatsning skatas. Det normala är ju att man har en förstudie, en analys och ett kost-nadsförslag. Därefter kommer beslut. har man vänt på detta under denattimmar då förhandlade med . Vi klandrarsättet man för fram det. Har lyft fram Norrbotniabanan ivalrörelsen? Har ni haft med den i ert valmanifest? Har ni agerat för den?Det kommer snabbt ett beslut om att den ska byggas utan någon förstudieeller analys eller något kostnadsförslag. Det har efteråt sagts att det kanröra sig om 12 miljarder, men det vet vi inte helt säkert.Beträffande kan jag hålla med om att antal startersjälvfallet bör begränsas och att det är viktigt. Men jag vill samtidigttrycka på att de flygplatser som ligger nära city i våra storstäder och somär godtagbara ur miljösynpunkt ska kunna fortsätta att drivas. Jag tyckeratt och de andra partierna ska slå vakt om det.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag tänkte först dementera lite. Förhandlingsrundornaefter valet har sett lite annorlunda ut. Vi har skickat in våra två tjejer som förhandlare. Det har inte varit speci-ellt mycket av nattimmar. Det beror på att de varit gravida under för-handlingarna. Om det var en medveten planering från oss eller inte låterjag vara osagt, men vårt syfte är att förhandla i fortsättningen.Jag känner inte till om har varit inne med , men det kanske gör.Vi har haft med Norrbotniabanan . Vi väckte en partimo-tion , om jag inte minns fel, där vi hade med Norrbotniaba-nan. Delar av den fanns med bland de högst prioriterade projekten. Det ärrimligt att detta ryms inom vår förhandlingsframgång om 100 miljardertill järnvägarna under kommande planeringsperiod.När det gäller flygplatserna i våra större städer är det väl ganska givetatt miljöproblemen med buller och luftföroreningar inte är lösta. Dåmåste vi försöka få bort problemen. Om det dimperned någonting i trakterna runt är risken mindre att någon männi-ska träffas av det än om det sker inne vid . Det är gans-ka uppenbart.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag har trott att det som press och TV återgav om för-handlingarna mellan och Socialdemokraterna det sista dra-matiska dygnet var ett korrekt återgivande. Där fanns bilder på förhand-lingar som pågick till . Jag har tagit det som fakta. Jagtror att jag har pressklippen kvar på mitt rum i . Jag har min-nesbilder av TV-avsnitt - jag kommer ihåg ganska väl - där det framgickatt Norrbotniabanan kom fram i slutskedet. åkte dagendärpå upp till och presenterade den stora framgången.Anf. 64 () replik:Fru talman! Var finns minnesbilden av våra tjejer som varit och för-handlat? Jag träffade dem ganska regelbundet . De körde intelängre än . Det är möjligt att det fanns något undantag idet allra sista skedet.Jag måste nog gå till almanackan och kontrollera angående Norrbot-niabanan. Jag har för mig att det löstes och fördes in på ett lite tidigarestadium än de allra sista timmarna. Det fanns nog andra trubbel med deexakta formuleringarna som skulle lösas.Jag har uppfattat att de förhandlingar som inleddes med bland annatFolkpartiet skedde på sådana tider som är mer lämpade för att man skavara klar i knoppen. Våra tjejer som var gravida har infört principen, ochden ska gälla även om vi skickar dit några icke-gravida förhandlare iframtiden.Anf. 65 ():Fru talman! Mycket har redan sagts i den här debatten som skullekunna gälla som svar på alla de kommentarer som debattdeltagarna harhaft. Jag tänker inte gå igenom hela budgetbetänkandet utan mer visa påvissa skiljaktigheter mellan oss som står bakom majoritetens förslag ochoppositionen vad gäller den del som har med väg- och järnvägsanslagenatt göra.Först vill jag säga att fanns det mer pengar i statens samlade pengapå-se skulle jag naturligtvis inte ha något emot att mer av dem fördelades tillinfrastrukturen här i samhället. Behovet av transportlösningar är stort.Det vet vi sedan förut. Det behövs mer pengar både på väg- och järn-vägssidan så att både fler personer och mer gods kommer fram trafiksäk-rare och punktligare än vad som sker . Men de här förslagen om merpengar bearbetas just nu inom och , och snart ska deut på remiss. Det kommer att finnas mer pengar till samhällets infra-struktur under den kommande planeringsperioden än vad som har varittillgängligt . Jag vill påstå att detta sker tack vare en framsyntsocialdemokratisk regering som har lyckats förhandla fram anslagsnivå-erna med Vänstern och Miljöpartiet.Till dem som har varit uppe och pratat om enskilda vägsträckor, tillexempel om att väg 45 ska bli en eller en , vill jagsäga att det viktigaste är väl ändå att väg 45 blir trafiksäkrare än vad denär . Det måste ju vara ett av kraven från den regionen, på samma sättsom andra regioner kommer att ställa krav på sina respektive väg- ochjärnvägssträckor. Detta ska lösas i det remissarbete som ska ske införden här planeringsperioden.Här vill jag passa på att säga något till . Hanställde en direkt fråga till mig i sitt anförande som gällde vad BosseRingholm hade sagt vid ett besök i . Jag står bakom trafikut-skottets betänkande och de målformuleringar som finns där. En av for-muleringarna bygger på att om vi ska få utveckling i regionen behöver vibättre infrastruktur. Därför vill jag vända på syn påsakerna. Infrastrukturen måste byggas ut först, sedan kan vi skapa tillväxti regionerna också. Om jag då tar avstånd från vad harsagt får vara upp till Jan-Evert.Fru talman! gäller det anslaget . Vissa partier föreslår justörre anslag till väginvesteringar till exempel. Vill man inte satsa pengarpå vården, skolan och omsorgen blir det mer pengar över till väginve-steringar.Sedan, fru talman, vill jag kommentera några av de reservationer somfinns här. Det är lite förvånande att se att har två un-gefär likvärdiga reservationer. De gäller vägarnas och järnvägarnas prio-riterade projekt. har ju, liksom de flesta andra borger-liga partier, kritiserat regeringen för att det inte satsas tillräckligt myckethär, i synnerhet inte i närtid. Budgeten har inte tillåtit de här satsningar-na, och därför har förslag kommit upp om att man ska prova andra alter-nativa finansieringssätt. Kd har väl alltid gått i spetsen och pratat omPPP-lösningar, det vill säga rent privata partnerskapslösningar.I det förslag som vi nu har att ta ställning till för den kommande peri-oden hänvisas till vad som sades i underlaget för den planeringsperiodjag tidigare pratade om, som ska gälla , nämligen attdet är viktigt att vi också gör närtidssatsningar. Men för att klara dessanärtidssatsningar behövs det friska pengar som vi egentligen inte har. Dåär frågan om vi kan göra en alternativ finansiering av dessa närtidssats-ningar, och det gör vi nu genom att låta respektive Vägverketta upp lån i Riksgälden. Det gör vi i stället för att söka PPP-lösningarfrån den privata sektorn. Detta går kristdemokrater, moderater och folk-partister emot. De vill inte att och ska få låna dessapengar utan hänvisar till PPP i stället. Då blir frågan till de borgerliga: Ärdet för att gynna det privata näringslivet ni säger på det sättet? Eller ärdet för att vi inte ska få de här närtidssatsningarna? Jag vill gärna ha enförklaring till varför ni går emot möjligheten att låna pengar via Riksgäl-den.Sedan har vi hört mycket om enskild väghållning här . Det ärsant, , att det är enskilda vägar, det vill säga tregånger så mycket som det sammanhållna statliga vägnätet. Av detta ärdet enligt uppgift ca 7 som erhåller statsbidrag. Det är väl dessavägar som vi i första hand pratar om samt de människor som bor efter dehär vägarna. Frågan är om de ska få sämre förutsättningar att transporterasig och sina varor. Naturligtvis inte, är vårt svar på den frågan.Men jag tror inte att lösningen är att man slänger in en stor summapengar utan vidare. har det gjorts en stor utredning, den så kalladeBREV-utredningen, om hur man ska kunna lösa problemen med finansi-eringen av de enskilda vägarna. Det är en utredning som i stor utsträck-ning har kritiserats även av oss socialdemokrater. Jag ska inte stickaunder stol med det. Vi är kritiska till många punkter i den här utredning-en. Men likafullt anser vi att beredningen av denna utredning måste fågöras färdig först för att vi ska kunna hitta bra lösningar som står sig pålängre sikt.Vi skriver i betänkandet att det finns möjligheter för attgöra omfördelningar inom befintlig ram. Vi anser att det inte är accepta-belt att den bidragsprocent som har gällt ska sänkas under detkommande budgetåret. Detta är inte bara vackra ord, , utan detär ord som jag anser förpliktar att tänka till så att det inte blirförsämringar för dem som bor utefter enskilda vägar.Fru talman! Det finns mycket som man skulle ha behövt kommenterai betänkandet. Jag vill säga några ord om detta med Norrbotniabanan.Det har blivit infekterat på något sätt. Jag vill poängtera vad det är som vii trafikutskottets majoritet säger när det gäller den bansträckningen. Visäger i princip ingenting mer än att vi hänvisar till en politisk överens-kommelse mellan tre partier.