prot · GQ09122 · 2003-06-13 00:00:00 — Det farligastesom kan hända för demokratin är att vi försätter oss iett läge där vi väljer ombud som inte kan påverka sinsamtid. Då kommer människor att vända sig bort frånpolitiken och demokratin.Min tro på demokratin och min tilltro till politikengör att jag är för att vi söker oss in i ett samarbetemed andra för att balansera allt starkare internatio-nella marknadskrafter. Därför tänker jag rösta ja ihöst. Sedan blir inte ett ja lösningen på alla problem.Jag märker hur man nu liksom försöker förta seriosi-teten i ja-sidan genom att säga att vi lovar runt. Detgör vi inte. Vi visar med räkneexempel på vad vi fårbetala genom att nu stå utanför. Det är ett utanförskapsom vi har sagt är tillfälligt, eftersom vi ju vill gå in.Vad tror ni att vi får betala om vi aktivt säger attvi nu ställer oss utanför, och dessutom ställer ossutanför för ? De räkneexempel som hargjorts från offentlig sektor visar mycket enkelt på vad1 % i ränta betyder för den kommunala verksamhetenoch för den statliga verksamheten. Det visar mycketenkelt och tydligt vad lägre priser betyder för alladem som köper in skolmat och förbrukningsartiklartill ålderdomshem och till sjukhus.Det visar vad lite bättre tillväxt betyder för osssom tycker att det är viktigt att ha skattebaser somväxer, skattebaser som kan användas för löner ochsådant i gemensam sektor. Det den typen av beräk-ningar vi gör. Det är mycket försiktiga beräkningarbaserade på dagens situation. Vi lovar inga 10 000nya jobb eller 100 000 nya jobb. Vi säger bara attredan nu kan vi se vad som sker med den lilla skuld-sättning som finns - lilla och lilla, det är 300 miljar-der i sektor.En enda procents ränta som vi betalar merän vad finnarna gör motsvarar där 3 miljarder kronor.Det är lika mycket som 10 000 vårdanställda. Så kanman räkna på dagens situation. Det är en situationsom inte är av annat slag än att vi har sagt att vi skavänta. Jag tror att den marginalen blir högre och detblir ränteskillnad om vi aktivt säger: ställer vi ossutanför, och sedan får ni andra gå vidare.Jag vill att vi ska använda våra pengar till det vitycker är viktigt. För en familj är det att man inte skabetala mer hyra än vad det är nödvändigt med de smålöneinkomster man har. Man ska inte betala merpengar för mat och kläder än vad som är nödvändigt.Självklart inte. Man ska se till att man använder sinaresurser så effektivt som möjligt. Då ska räntekostna-der, inflation och sådant pressas tillbaka. Då får vimer välfärd.För mig är det huvudsakliga argumentet att jaginte vill att ska stå ensamt när i övrigtgår vidare tillsammans. Det vore en signal att skickatill marknaderna som var av det slaget att vi omedel-bart skulle hamna i någon typ av ekonomisk oro. Ditska vi inte en gång till. Därför röstar jag ja den 14september.(Applåder)Anf. 58 BO () replik:Herr talman! Men Sverigebehöver också en bättre politik för fler jobb och flersom jobbar. Det är väl dags att också titta framåt trotsallt, . Jag håller med om att osäkerhe-ten är stor. Ett nej kommer att innebära problem oav-sett vilken politik vi vill föra efter folkomröstningen.En sak krävs. Det är åtgärder för att göra det enk-lare för de framför allt mindre och medelstora företa-gen. Det är åtgärder som syftar till att ta bort straffbe-skattningen av kunskap och företagande. Min frågatill är: När är regeringen beredd attäntligen genomföra de förenklingar som har föresla-gits ?När är man beredd att ta bort arvs- och gåvoskat-ten som hindrar generationsskiften och gör det svåra-re att driva vidare de små företagen? När är manberedd att ta bort de 3:12-regler som gör att vi har enextra straffbeskattning på små vinstrika, snabbväxan-de företag? När är regeringen beredd att skifta politiktill en jobb- och företagarvänlig politik?Anf. 59 Statsminister ()replik:Herr talman! De skatter som talarom är mer eller mindre alla föremål för någon typ avberedning. Hittar vi en finansiering för 3:12-reglernagenomför vi det. Men vi hämtar inte ut en skattesänk-ning ur ingenting. Det måste finnas någonting på denandra sidan också. kan någon hävda att det ärstörre tillväxt. Den typen av löpande räkning ochdynamiska effekter har vi sett förut. Det litar inte jagpå. Jag vill se att det finns pengar.När det gäller arvs- och gåvoskatterna finns detfelaktigheter i de skattesystemen som vi antingenbehöver rätta till eller så ska vi överge dem. Om viska överge exempelvis förmögenhetsskatten kommerdärmed den grupp i som har de absolut bästaförutsättningarna för sitt privata liv att få en skatte-sänkning på i storleksordningen 4-5 miljarder kronor.Är det den mest angelägna skattereformen just nu?Jag tycker inte det. Men vi är öppna för en diskus-sion.Där har jag sett en signal från somhar sagt: Okej, ge oss skattesänkningen, men låt oss istället prestera någonting annat från näringslivet somett byte med regeringen. Den typen av diskussionerför vi gärna. Men vi lovar inte bara rakt av ut storaskattesänkningar. Det håller inte.Anf. 60 BO () replik:Herr talman! Förste vice talmannen säger att jaghar kvar av min talartid. Det är nästan enevighet, åtminstone i politiska sammanhang.Det handlar inte bara om att se det statiskt, GöranPersson. Det handlar om att se det dynamiskt. Dethandlar inte om att inteckna det som inte finns. Det ärlivsfarligt, och det ska vi aldrig göra.Det handlar om att nu fatta sådana beslut att vi fården bästa finansieringen av alla både för att kunnasänka skatter och för att se till att vi kan finansiera detsom är gemensamt, och om omfattningen av det harvi olika uppfattningar. Det innebär att fler måste varai arbete.Det handlar inte bara om sådant som innebärskattebortfall. Det handlar om förenklingar. Dethandlar om regelsystem som gör det besvärligt attstarta och driva företag. Det har funnits förslag i Re-geringskansliet , och ändå har ingentinggjorts.Undanflykterna och diskussionerna om fram ochtillbaka och det statiska räcker inte, !Är regeringen beredd att skifta politik och driva enpolitik som ger oss enklare regler och bättre förutsätt-ningar för företagarna?Anf. 61 Statsminister ()replik:Herr talman! När man tittar på regeldiskussioner-na, , så hittar man oftast ganska starkakrav på att man ska ändra dem. När man sedan börjarborra djupare i det hela så ser man att det i regel är enskatteförändring som man är ute efter, eller rättaresagt en skattesänkning. Man ska ta bort någon skatt.Ja, det kan vi göra om det finns ett synsätt där vi kantäcka om det med någonting annat i stället eller om vihar en situation där vi de facto har ett saldoutrymme,alltså ett överskott, att ta av. Då kan man göra så. Dethar vi också gjort, och det kommer vi att fortsättagöra. Men det sker utifrån en planerad utgångspunktdär vi har ett överordnat krav på våra stats-finanser som utgångspunkt.Det pågår ett regelförenklingsarbete i Regerings-kansliet. Det har satt sina spår. Självfallet kan det gåsnabbare, men jag tycker inte att man ska anklagaNäringsdepartementet för att inte ligga på i det arbe-tet. Det gör de. De driver verkligen detta med kraftoch ambition. Det gäller exempelvis ny teknik påInternetsidan, enklare rutiner vid skatteuppbörd ochenklare åtgärder när man startar företag. Om man jämför och svenska rutiner iadministrationen med världen i övrigt har vi inteheller i den meningen mycket att anklaga oss för. Vikan bli bättre, och vi vill bli bättre, men inte till prisetav att vi fördärvar våra finanser. Då har vi snart ettnytt problem i stället.Anf. 62 () replik:Herr talman! Man behöver naturligtvis inte väljamellan euron och till exempel bättre företagarklimateller bättre skola. Vi ska klara allt det där. Men förstkommer euron, den 14 september.Jag vill utnyttja mina återstående sekunder avtalartid till att säga att jag tycker att det är mycket braatt socialdemokratin nu är starkt engagerad för euron.Jag delar uppfattning. Han har fåttviss kritik för den. Men liksom i de förutsägelser hangör, inte när det gäller detaljer och tidpunkter men närdet gäller jobb och priser, så är det också min upp-fattning att allting annat lika så talar allt för att ettmedlemskap innebär fler jobb och lägre priser. Förmig är det starka argument att rösta ja den 14 septem-ber.Anf. 63 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag delar självfallet inte heller allade synpunkter som har framfört idebatten. Det vore ju befängt. Men på det här områ-det är vi överens. Här ser vi likartat på saken. Troli-gen gör vi det eftersom vi är två partier som utgårfrån uppfattningen att svenskt välstånd mer än nå-gonting annat är beroende av en fri handel. Det harvarit en gemensam strid historiskt som socialdemo-krater och liberaler har genomfört för en fri handel.En rättvis och fri handel är ingenting annat än denbästa garanten för ett välstånd i vårt land.Om bara svenskar skulle köpa Volvobilar såskulle inte särskilt många jobba i . Om barasvenskar skulle köpa den malm som vi bryter i denorrbottniska järnfälten så skulle inte särskilt mångaarbeta i . Vi behöver ha tillgång till internatio-nella marknader på rättvisa villkor. Om vi då är bästså kan vi också få avsättning för våra produkter. Dåtryggar vi jobben, och tryggar vi jobben så tryggar viockså det som vi kallar för välfärden. Så hänger viihop.Jag tror att det just nu inte finns något enskilt be-slut som förbättrar förutsättningen för svensk handelmer än det om att ansluta sig till den gemensammavalutan. Valutarisken försvinner för små företag. Destora företagen behöver inte ha detta skydd. De harredan nu hela avdelningar som bara räknar på valuta-risk och kanske ibland till och med tjänar pengar pådet. Men småföretag i med 25 anställda somfår en order från kan se allting av marginalförsvinna därför att valutorna förändras.För oss är detta viktigt, oavsett om vi är liberalereller socialdemokrater. Hur vi sedan använder depengar som vi får in kan vi fortsätta att diskutera iden här kammaren, därför att det är den som beslutarom den saken. Då har den också suveränitet att göradet. Det är därför vi vill gå med.(Applåder)Anf. 64 () replik:Herr talman! Det ligger mycket i att ända sedan vihjälpte in i under tullstri-dens dagar så har socialdemokratin och liberalernakämpat gemensamt mot protektionism.Jag vill klargöra att inget av det jag sade här varbefängt. Men det hade varit just befängt om GöranPersson hade hållit med om det jag sagt.(Applåder)Anf. 65 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag tycker att skastudera den modige politik.Anf. 66 () replik:Herr talman! Vi lyssnade uppmärksamt på vadstatsministern sade. Jag försökte i mitt lilla anförandeatt anspela på studentsången och den ljusnande fram-tida vår. När jag hörde statsministerns första avsnittkom jag osökt att tänka på den fortsättning som stu-denterna sjunger: Hurra, vad vi är bra; hurra, vad vi ärbra! Fast nu har de ju vänt orden på ett sätt som intejag vill ha fört till protokollet.Det finns all anledning att stryka under den andraavdelningen som statsministern hade. Jag har såofantligt svårt att tycka att det skulle vara den rimligasvenska modellen att stå vid sidan om, att ställa sigutanför, att inte ta ansvar och att inte finnas med. Förmig är detta en mycket stor politisk fråga. Vi ska intesitta på åskådarläktaren när vi har möjlighet att göradet vi kan. Vi behöver ju inte tro oss om att göraunderverk, men vi kan göra det vi kan och bistå meddet vi har. Alla partier är väl egentligen övertygadeom att vi har något av värde att bistå med. Låt ossgöra det! Därför kommer jag att rösta ja.Herr talman! Jag vill passa på att önska talmännenen riktigt skön sommar - men inte alltför skön utanute på barrikaderna. Såvitt jag förstår kan man räknamed samtliga talmän på rätt sida på barrikaderna.Herr statsminister! Jag ser fram emot att finnas påsamma barrikad i det här avseendet.En riktig god sommar önskar jag statsministern,regeringen, alla ledamöter och all perso-nal!(Applåder)Anf. 67 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag ska avsluta medatt önska god sommar, och jag tackar för vänlighet.Han sade någonting centralt för svensk politik -någonting som har central betydelse. Varhelst vi harhaft ett internationellt forum där vi har kunnat påver-ka så har vi sökt oss dit. Det har varit vår instinkt.Finns det något land som har gjort mer i relation tillsin storlek för FN:s utveckling än ? Det finnsen bred enighet här i kammaren bakom vårt engage-mang för FN. Vi tror att vi bygger en bättre världgenom att fatta beslut internationellt och tillsammansmed andra. Där tror vi på politiken. Där har vi ocksålämnat ifrån oss beslutanderätt till FN som i mångaavseenden är långt mer ingripande än vad EU-medlemskapet representerar. Och det är bra! Det harvarit bra för världen. är FN för svagt, och dåmåste vi naturligtvis stärka FN.Sedan har vi organisationen , som vi numera ärmedlemmar i. Där ser vi att vi faktiskt kan påverkautvecklingen. Och vi påverkar inte bara utvecklingeni , utan vi påverkar utvecklingen i hela Euro-pa. Jag vet att mina barn och deras barn kommer attväxa upp i ett som blir än mer beroende av debeslut som fattas i EU. Sedan kanske vi inte tyckerom besluten alla gånger. Vilken blir då min slutsats?Blir den att nu dra oss ur och säga att fårandra fatta de beslut som kommer att påverka minabarns och barnbarns framtid? Eller ska vi säga att nugår vi in i detta med full kraft och driver de frågor vitror på, talar för de värderingar vi står för, presenterarde drömmar vi har för att bygga en värld som är bätt-re för och våra barn och barnbarn? Självklartdras vi dit. säger vi inte att vi ska gå själva, och såfår de andra gå vidare för sig. går vi tillsammansför ett bättre för mina barns och barnbarnsskull. Det är detta det handlar om.(Applåder)Anf. 68 () replik:Herr talman! börjar det diskuteras ekonomioch hur bra det ska bli ekonomisk om vi går med iEMU. Statsministern har förtjänstfullt beskrivit hurväl , och ligger till när detgäller tillväxt, välfärd och vård i och i EU-området. Men samma resonemang måste ju ocksågälla EMU. Om det är så fantastiskt bra med EMU-medlemskapet tycker jag att det skulle ha märktsunder de år som EMU har funnits. De länder som stårfria från EMU skulle väl ha börjat märka alla de kata-strofer som ni ja-sägare påstår skulle drabba oss pågrund av vi har stått utanför. Men sanningen är jufaktiskt att , och , trots att vistår fria från EMU, har en bättre tillväxt och utveck-ling än EMU-länderna sedan EMU infördes.Här har vi alltså tre humlor, för att inte glömmabort det där med humlorna. Det var rätt intressant.Här har vi tre humlor som flyger alldeles utmärkt. Jagskulle vilja att du förklarade hur den här erfarenhetgår ihop med löftena kring EMU-medlemskapet.Förklara alltså för oss hur humlorna , Norgeoch kan flyga!Jag håller med om att man fattar politiska beslutinom Europeiska unionen. Det är inte någon som harifrågasatt det. Men ska vi ta ställ-ning till EMU och om vi ska föra makt från folketöver till sex bankdirektörer i Europeiska centralban-ken. Det har ingenting med de politiska beslut som vikan fatta att göra. Den ekonomiska politiken ligger jufast i . Jag tycker inte att stämmer attkoppla ihop EU med att gå in i detta gigantiska, cent-ralistiska, likriktade projekt som är emot all mång-fald.Anf. 69 Statsminister ()replik:Herr talman! Det finns en aspekt på den här frå-gan som jag tycker att och Vänster-partiet borde fundera på. Det är följande.Hon beskriver det som ett centralistiskt, elitistiskt,likriktat projekt, en koloss som är okänslig och omöj-lig att nå. Vi hade en sådan koloss i för inte sålänge sedan, nämligen . Den kundeman beskriva på ett sådant sätt. Jag vet att UllaHoffmann, precis som jag själv, har varit djupt kritisktill . Det är inte det jag pratar om. Menförklara, , varför de länder som harlämnat , till exempel de baltiska stater-na, , med den erfarenhet de har från sovjettiden,skulle vilja söka sig in i någonting som UllaHoffmann beskriver på samma sätt som vi kundebeskriva !Har vi inte problem i den svenska debatten när viplötsligt befriar alla människor runtomkring oss iEuropa från omdöme och klokskap? Hur kan detkomma sig att de tar steget från den ena centralstyrdakolossen in i den andra? Det är ologiskt. Det skulle dealdrig göra om det inte var för att de faktiskt såg attdet inte är så som säger. De kommerju in i en familj av värderingar som står för öppenhetoch solidaritet och med många olika kulturer, mångaolika språk och många olika religioner. Det är envärldsdel som har slitits sönder i brand och krig. Nukommer vi samman, och vi gör det frivilligt. Då vara med därför att man tror på idén. Det är sådet är. I det läget, när de går in, ska vi i praktikensäga att nu går vi ut. Är det någonting som vi tyckeratt vi ska göra för våra barn och barnbarn? Nej, det äringen bra politik för Sverige.Sedan talas det mycket om räntan. Den svenskacentralbanken följer den europeiska. Ingen ska få migatt tro att det är tvärtom. Det är faktiskt så att varjegång den ändrar räntan görden svenska det också, bara med den skillnaden att vihar högre räntor än vad man har i och vi haringenting att säga till om.Jag tycker att vi ska ändra på det också och röstaja den 14 september.(Applåder)Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag kan faktiskt inte svara på GöranPerssons fråga om varför de östeuropeiska ländernavill gå in i EU och EMU. De har haft sina folkom-röstningar, och de har beslutat att gå med i EU. Jagkan inte uttala mig om det. De har en suverän rätt attrösta som de vill.Jag fick förstås inte något svar på min fråga omhur det kan komma sig att de här tre humlorna Sveri-ge, och kan flyga. Men kanske Gö-ran , som har tid kvar - det har jag också -kan tala om för mig vad det är som gör att ,, , och stårutanför EMU. Det skulle vara intressant att veta.Sedan ska jag göra som alla andra partiledare hargjort och förklara vad jag kommer att göra den 14september, förutom att stå och dela ut valsedlar kanjag tänka mig. Jag kommer alltså att säga ja till väl-färd, ja till jobben, ja till självständighet och demo-krati. Därför kommer jag att rösta nej den 14 septem-ber.Anf. 71 Statsminister ()replik:Herr talman! Det är inte bara , ochSverige som flyger. flyger också, och Finlandhar också höga skatter. är med i EU men intei EMU. är med i EU och med i . Dan-mark är med i EU och har en fast växelkurs, i prakti-ken ett semimedlemskap i . är inte med inågonting. Där har vi nog ett svar på frågan.Vi kan föra den politik vi vill just . Just nu är viett styrkeläge. Men vad vet vi om vad som händer?Vad vet vi om den framtid som väntar runt hörnet?Tror någon i den här kammaren att den kommer attpräglas av mer lugn och ro, av lägre tempo, mer poli-tisk styrning och regleringar? Tror någon att mark-nadskrafterna kommer att backa tillbaka? I så fall skani rösta nej den 14 september.Men om ni tror att marknadskrafterna flyttar framsina positioner, tempot växer, avregleringar ochmarknadslösningar trycker på ska ni gå in i ett samar-bete som etablerar en politisk balans. Då ska ni gå in ien monetär union som gör att vi kan fatta beslut i denhär kammaren utan att jagas av marknaden när detgäller hur vi ska fördela det välstånd vi själva skapar iSverige. Det är vad det handlar om, och därför röstarjag ja den 14 september.(Applåder)Anf. 72 () replik:Herr talman! Statsministern redovisade en väldigtlång och diger lista över vad som hade hänt under denhär perioden. Vad han inte nämnde var ökade lönek-lyftor mellan kvinnor och män och ökade sjuktalinom framför allt offentlig sektor. Färre småföretagstartas, alkohol- och narkotikamissbruket ökar, kvin-nors företagande minskar, polisens frånvaro ökar, vihar knaggliga vägar och bredbandsutbyggnaden räck-er inte till hela landet. Statsministern bortser helt frånmassor av problem som finns i och somstatsministern är ansvarig för.Statsministern säger vidare att det program som nigick till val på genomförs. Då är min fråga till stats-ministern: ni verkligen till val på att införa dentredje sjuklöneveckan? Jag har inget minne av attnågot sådant hot utfärdades. Gick ni till val på atthandikappade och kroniskt sjuka människor som harbekymmer med att komma in på den svenska arbets-marknaden skulle drabbas av att företagarna ocharbetsgivarna nu går in och frågar om deras sjuk-domstillstånd?Gick ni till val på det? Tror statsministern att nihade fått de här människornas röster om ni hade talatom de här sakerna?När det sedan gäller EMU redovisar tidningenEntreprenör en undersökning där man ställer frågan:Hur många jobb skulle olika åtgärder som rör företa-gandet skapa? Högst upp på listan kommer sänktaarbetsgivaravgifter. Sedan kommer sjuklöneansvaretsom en börda för företagarna och enklare regler. Pånionde plats kommer EMU-inträdet. På nionde plats!Det är företagarna själva som säger det här. Vi hari vårt eget land makten att skapa bra tillväxtvillkor.Bekymret är att statsministern leder en regering sominte vill åstadkomma sådana utan bara ytterligare villbelasta just de små företagen.Anf. 73 Statsminister ()replik:Herr talman! Vi gick inte till val på den tredjesjuklöneveckan. Vi gick inte heller till val på denfjärde sjuklöneveckan när vi införde den tillsammansmed - det har vi gjort en gång i tiden.Inte heller gjorde så den gången. Vi infördedetta därför att det var ekonomiskt tvingande. Viskulle klara statsfinanserna, vilket vi också nu gicktill val på. Detta ska vi komma ihåg.Vad sedan gäller de företagare som svarar på en-käterna är det troligen så, , att om dufrågar dem vad de tycker, säger att de vill varamed i . Det är bra för dem. De ser framåt ochförstår att utanförskapet ger dem sämre förutsättning-ar. På samma sätt gjorde också Cen-terpartiet som ett småföretagarparti och ett parti somsåg till småföretagarnas intressen. har man ham-nat på den andra kanten, och det förvånar mig lite.Eller kanske har vi sett nya signaler från partisekrete-raren , av samma typ som om federalismen, somCentern nu talar om. I så fall har vi kanske en omori-entering på gång, och det hälsar jag med tillfredsstäl-lelse.Men nog är det på det viset, , attom man frågar entreprenörer och småföretagare blirsvaret att de vill vara med. Det andra får vi lösa sena-re, precis som de andra sagt här. Vi ska inte blandaihop frågorna. Det tror jag att alla inser. Därför vetjag att i varje fall småföretagarna röstar ja den 14september, och det gör tydligen också parti-sekreterare.(Applåder)Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag måste göra statsministern besvi-ken: partisekreterare kommer att rösta nejden 14 september.Statsministern sade att EMU är den viktigastesmåföretagarfrågan. Det är det som jag försöker re-dovisa att den inte är. Den kommer på nionde plats,eller åtminstone längre ned på listan - jag behöverinte vara så exakt. Det viktiga att veta i det här sam-manhanget är att den kommer längre ned på listan. Vikan genomföra en massa saker här om vi vill göradet.Göran sade att man inte gick till val påden tredje sjuklöneveckan. Nej, men ni kände till deekonomiska förutsättningarna. Bekymret var att nivar medvetna om de ekonomiska problemen menstruntade i dem. Ni kände till de höga sjuklönetalenoch visste vilka kostnader som skulle kunna komma,men ni satt passiva. Ni vågade faktiskt inte tala omför de svenska medborgarna vad det här riskerade attleda till. Sedan satt ni tomhänta utan att kunna göranågonting annat än drämma till med den tredje sjuk-löneveckan. Det är oanständigt både mot småföreta-garna och mot de arbetstagare som man nu kräverfriskintyg av för att kunna anställa.Anf. 75 () replik:Herr talman! Världen och blir inte ett spårtryggare av att vi lämnar ifrån oss ekonomisk-politiska verktyg som är viktiga för att styra ekono-min. Statsministern gör en stor poäng av räntan, menräntan är högre i därför att ekonomin gårbättre här. Eller menar statsministern att vi ska strävaefter att komma i den japanska situationen, där mantidigare under har haft nollränta på grundav en kraftig ekonomisk kris?