prot · GQ0975 · 2003-03-20 00:00:00 — Jag har själv undervi-sat i olika humanistiska ämnen; detgällde faktiskt teater och film. Jag vet att min styrkalåg i min trygghet i ämnet och självklart också i för-mågan att lyssna på eleverna och samarbeta medeleverna. Den dag då jag inte kunde mitt ämne stodjag faktiskt naken inför dem. Det är därför som vimycket bestämt understryker ämneskunskapernasbetydelse.Anf. 54 () replik:Herr talman! När det gäller behovet av goda äm-neskunskaper är vi överens. Det är på den andrapunkten, när det gäller att de goda ämneskunskapernabehöver knytas ihop med goda kunskaper i didaktik,metodik och pedagogik, som vi inte är överens. AnaMaria Narti tycker att man kan skrota eller dra ned påden delen av utbildningen. Det tycker inte jag, ochdet tycker inte majoriteten i den här kammaren. Dettycker inte heller lärarprofessionen, utan man inser behöver bägge delarna för att få helheten.Vi är inte oense om de goda ämneskunskaperna,utan frågan är om den andra delen behövs. Jag menaratt den behövs för att man ska få en bra och en bredkompetens för att kunna möta eleverna och elevernasolika behov. Det är synd, tycker jag, att Folkpartietsom är ett gammalt känt skolparti inte vill se dendelen av det. Kanske tar man inte heller konsekven-serna av det som förut sade om sam-bandet mellan pedagogik och innehåll. Det tror jag äroerhört viktigt för att man ska få en komplett lärarut-bildning och därmed också bättre förutsättningar attmöta de behov som finns i skolan.På en punkt har naturligtvis rätt.Folkpartiet vill förlänga grundskollärarutbildningennär det gäller de tidigare åren. Det framgick egentli-gen som enda invändning också i , att man vill förlänga den delen. Skälet tillatt varken utredningen eller har gått med pådet har ju varit att kraven på den förlängningenegentligen inte har funnits vare sig hos lärarprofes-sionen eller i övrigt. Man har i allmänhet varit nöjdmed den konstruktion som vi har gjort med godaämneskunskaper och allmänna kunskaper i läreriet.Folkpartiet använder argument som handlar omökade möjligheter när det gäller läs- och skrivkun-skaper, läsinlärning och så vidare. Det här finns inba-kat i den nuvarande lärarutbildningen, och jag tyckeratt detta är väl tillgodosett.Sedan ska man säga att det inte finns något förbudmot att läsa mer än 140 poäng på grundskollärarut-bildningen. Det är den minsta nivån som staten ställerkrav på. Det går mycket väl att läsa 160 poäng, somFolkpartiet vill.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § betänkande 2002/03:UbU5Högskolan.Anf. 55 ():Herr talman! Först och främst vill jag yrka bifalltill den moderata reservationen nr 1 samt säga att viför tids vinnande avstår från att yrka bifall till våraövriga reservationer även om vi givetvis står bakominnehållet i samtliga.Herr talman! Vi står nu i begrepp att ta itu med desista motionsyrkandena, i detta betänkande, från denallmänna motionsperioden. Någon kanske känner detsom lite futtigt att syssla med detaljfrågor i ett läge dåutrikespolitiken så klart dominerar över inrikespoli-tiska frågor. Men, som någon vis man har sagt, det ärju också.Det finns några principer som ligger till grund förvårt ställningstagande till detta betänkande om hög-skolefrågor. Dessa kan enkelt sammanfattas till fempunkter och fem åtgärder för att bryta dagens krisinom den högre utbildningen i Sverige.Den första punkten gäller inflödet av nya studen-ter till högskolan. Det handlar helt enkelt om attgrund- och gymnasieskolan på många håll inte leverupp till målen, som vi har ställt upp i den här kamma-ren. Alltfler studenter saknar de förkunskaper som dehade behövt för att klara sig i sin utbildning. Dettaleder ofelbart till en gymnasiefiering av högskolan.När dessutom alltfler studenter tvingas ta studielånför att skaffa sig de grundkunskaper som är nödvän-diga för att klara sina högskolestudier blir alla förlo-rare, samhället likaväl som individen.Den andra punkten gäller att vi nu måste ta kraft-tag för att komma till rätta med antagningssystemet.Det nuvarande systemet skapar bara problem, både påhögskolan och i gymnasieskolan. På den lägre nivånväljer ett stort antal av eleverna att prioritera brabetyg i stället för goda kunskaper.Svåra men viktiga ämnen får stryka på foten tillförmån för enkla kurser, där man inte behöver pluggaöverdrivet mycket för att skaffa sig toppbetyg. Dettahar särskilt drabbat språkämnena, vilket i sin tur ärytterst allvarligt. I en internationaliserad värld är deten klar fördel att kunna flera främmande språk utöverengelskan, och det gäller både inom och utom aka-demin. Därför måste det destruktiva mönstret vadgäller de taktiska valen brytas.I högskolan yttrar sig problemen genom att fyraav fem studenter tvingas ta omvägar eller läsa enannan utbildning vid en annan högskola än vad mansjälv hade valt. Endast var femte student i gåri dag på sin drömutbildning.Herr talman! Jag är helt övertygad om att motiva-tionen och glädjen skulle bli betydligt högre hos enstudent som får gå sin drömutbildning vid sitt favo-ritlärosäte. Därför vill moderater införa ett decentrali-serat och rättssäkert antagningssystem. Vi vill heltenkelt göra det möjligt för fler och fler att komma inpå sitt förstahandsval genom att låta högkvalitativautbildningar växa och ta in fler studenter.I korthet: Vi moderater värnar studenterna ochtanken på starka och självständiga universitet ochhögskolor, inte centralistiska system.Som punkt nummer tre sätter vi frågan om ur-holkningen av grundutbildningsanslagen. Alltflerstudenter har fått plats vid landets högskolor ochuniversitet, som anslagsökningarna släpatefter. Enligt hargrundutbildningsanslagen urholkats /95. Det är siffror som förskräcker.Det är inte för mycket sagt att påstå att den svens-ka högskolan påminner om ett skalbolag från80-talet, plundrat av socialdemokratiska utbildnings-ministrar på sina anslag men välmående och välfun-gerande på utsidan. Detta måste få ett slut.Vi moderater vill under den kommande treårspe-rioden höja grundutbildningsanslagen till universitetoch högskolor med i syfteatt successivt rekonstruera lärosätenas styrka ochsjälvständighet.Den fjärde punkten är bristen på forskningsmedel.Det råder brist på anslag till forskning till lan-dets universitet och högskolor. hartilldelats för lite pengar, och de så kallade fakul-tetsanslagen har kraftigt urholkats under de senasteåren.Under de kommande tre åren vill vi moderaterdärför successivt öka forskningsanslagen med drygt3,. Vårt syfte är att förstärka denfria forskningen, finansieringen av doktoranderna ochinsatserna på för framgångsrika och vitalaområden såsom bioteknik, materialvetenskap, IT ochmedicin.Den femte punkten är kvaliteten på utbildningen.Trots många duktiga forskares och lärares hårda ar-bete dag ut och dag in får vi alltfler signaler om för-sämrad kvalitet på grundutbildningen. Det gäller i dagalltifrån historiker som får ta om de mest grundläg-gande begreppen när de börjar till ingenjörsstudentersom inte behärskar ekvationer. skrevHögskoleverket i sin stora rapport om historieämnetom studenter vid landets institutioner som inte enskan avgöra om reformationen inträffade på 1200-eller på 1700-talet.Men behöver inte, för att citera utbildningsut-skottets ordförande, ha gått i den gamla skolan, därman fick lära sig att räkna, för att inse att den 26-procentiga urholkningen av grundutbildningsansla-gen, kombinerat med stora brister på forskningsmed-len, tillsammans med det faktum att fyra av fem stu-denter inte kan gå direkt till sin favoritutbildning utanatt ta en omväg i systemet sammantaget förr ellersenare leder till kvalitetsproblem.Herr talman! De anställda på landets universitetoch högskolor jobbar alltmer övertid, ofta obe-tald, för att studenterna ska få en högkvalitativ ut-bildning. Men gränsen för denna godhet är snartnådd. Yrkesstolthet och filantropisk verksamhet ivissa avseenden kan aldrig i längden täcka de bristersom urholkningen av anslagen inneburit. Risken förutbrändhet, välkänt fenomen inte minst i den här ikammaren, och hopplöshet närmar sig för alltfler.Därför måste Socialdemokraterna tillsammansmed stödpartierna avkrävas besked i denna kammareom vilken väg man tänker att gå. Är det en fortsattminskning av anslagen i kombination med ett ökatantal studenter, som ochhennes partikolleger har i kikaren? Eller är det enförändrad politik av den typ som vi moderater före-slår, där kvaliteten på nytt sätts i högsätet, som vikommer att få se? Den frågan har inte bara jag och deandra ledamöterna här i kammaren rätt till ett svar på- det har även landets alla studenter, forskare ochanställda inom den högre utbildningen.Tack för ordet!Anf. 56 ():Herr talman! I finns många universitetoch högskolor med verkligt hög kvalitet i både un-dervisning och forskning. Särskilt imponerande ärdetta om man tänker på den minskning av resursernatill högskolan som regeringen har låtit ske de senasteåren. får det inte ske att en mängd kvalificeradeutbildningar urholkas och tappar kvalitet, men detfinns allvarliga tecken på att den utvecklingen är påväg.Vi har också fått en kraftig utökning av antaletstudenter. Alltfler väljer att satsa på utbildning eftergymnasieskolan. Det är viktigt att dessa studenter fården kvalificerade utbildning de har rätt att förväntasig.I dag debatterar vi motioner som rör utbildningenpå högskolan; forskningen kommer upp vid ett annattillfälle, och därför är det naturligt att vi framför allttar upp studenternas situation.I dag har den som väljer att studera inte alltid enlätt situation. Att stå i kö är ett välkänt begrepp fördagens student. Det är ofta en tröttsam och nervösväntan på en efterlängtad utbildningsplats, på studie-medel som aldrig kommer eller på en bostad och taköver huvudet. Många studenter lever helt enkelt i ettkösamhälle.Vi liberaler tycker att studenten måste sättas i fo-kus för utbildningspolitiken i mycket större utsträck-ning än . Vi föreslår därför en rad reformer föratt förbättra för den som studerar i högskolan. Vårareformer går kort ut på att öka friheten för högskoloroch studenter och att säkra kvaliteten i utbildningen.Vi kan med hjälp av olika rapporter konstatera attett stort antal problem drabbar studenterna hårt: re-surserna till utbildningen har minskat, och undervis-ningstimmarna har dragits ned, köerna till mångautbildningar är långa, medan platser stårtomma på andra håll. Problemen med ett dåligt funge-rande studiestödssystem och problemen med bristenpå studentbostäder är också värda en debatt, mendagens ämne rör inte de frågorna.Det vi ser när det gäller högskolan är följden aven centralstyrd politik i socialdemokratisk regi, där desom styr tror att studenternas verklighet kan styrasfrån . Antagningssystemetför högskolan gör att det är väldigt svårt att överhuvud taget komma in på en utbildning som manönskar. Det har gjort att till exempel statistiken nuvisar, att lika många som kommer in på högskolanefter gymnasiet läser på komvux för att kompletterabetyg. Det gör att många börjar en utbildning på and-ra- eller tredjehandsval för att över huvud taget fåstudera.Därför vill införa en studentpeng, somföljer studenten så att det är studentens val som be-stämmer vilka utbildningar som ska byggas ut. Om enhögskola kan bygga ut en utbildning är det naturligt-vis fullständigt orimligt att i stället, som , tvingastudenter att flytta för att läsa samma sakpå en helt annan ort. Om vi dessutom kunde få ettvettigt antagningssystem skulle studenternas valfrihetöka ännu mer. kan en språkintresserad stude-rande i konkurrensen om en studieplats bli utslagenav en konkurrent med väldigt dåliga språkbetyg, menmed betyg i lätta ämnen som ger lika många betygs-poäng som en språkkurs. Det borde väl vara självklartatt om man ska läsa till exempel språk ska ett gymna-siebetyg i språk väga mycket tyngre än en kurs imatlagning.Herr talman! Det behövs också mycket bättre in-formation till studenten om vad en högskola kanerbjuda. Det behövs, kan vi kalla det, ett studentkon-trakt som talar om vilka rättigheter och skyldigheteren student har på en viss högskola eller institution.Studenten ska veta i förväg hur mycket undervisningoch handledning han eller hon är garanterad, vilkenutbildningsnivå de olika lärarna har, hur studentin-flytandet fungerar, vilka möjligheter man har att fåsitt betyg omprövat och så vidare. Studenten ska heltenkelt kunna jämföra olika högskolor och institutio-ner med varandra.Sådana här reformer som ökar möjligheten till in-flytande tror jag hör framtiden till. Gamla stelnadeformer som till exempel tvånget att tillhöra en stu-dentkår hör däremot forntiden till. skulle vi intekunna tänka oss att en anställd på en arbetsplatsmåste tillhöra en viss fackförening för att få jobb.Men studenter måste tillhöra en viss studentorganisa-tion för att få studera och kunna ta ut sitt betyg.Först som sist drabbas många studenter av attkvaliteten i själva undervisningen frestas på mer ochmer. har pengarna till studenternasutbildning minskat med - en del uppgiftertalar om . När regeringen har planerat för nyahögskolor har man bara räknat ut hur många studenterman kan få plats med. Man har inte alls tänkt på hurundervisningen ska fungera.Det talas mycket om att snedrekryteringen tillhögskolan ska brytas och att det är viktigt att fler frånstudieovana miljöer kommer in på högskolan. Tyvärrhar det som alla vet gått alldeles för långsamt medsnedrekryteringen, och man kan inte säga att rege-ringen har lyckats med sin politik.Men för de nya studentgrupper som trots alltkommer är detta med minskad undervisning ett väl-digt stort problem. Har man ett annat modersmål ellerbörjar högskolan efter vuxenstudier ska man intebehöva läsa utan riktig handledning och med under-visning . Det är faktiskt såilla att dagens nybörjare ofta måste läsa med lika litehjälp som studenterna på tredjeårsnivå läste med sedan.Det behövs en riktig återställare i fråga om resur-ser till högskolan och till forskningen. Folkpartietsbudgetförslag med extrasatsningar i miljardklassenbåde till högskola och till utbildning och forskninghar tyvärr avslagits av , men vi ger oss inteutan kommer igen med nya förslag.Herr talman! För kunde vi lä-sa att studentkårerna vid fem stora universitet kritise-rade att universiteten godkänner studenter utan dekunskaper som krävs. Enligt studentrepresentanternafick elever som hade blivit underkända på en tentagöra en ny lätt omtenta där det nästan var omöjligt attmisslyckas. av studenterna fick godkänt, medandet normalt brukar vara bara hälften. Annars är deträtt ovanligt att elever i något sammanhang kritiseraratt det är för lätt att bli godkänd. Jag tycker alltså attdet säger någonting att studenterna själva tyckte attbetyget inte var värt någonting.Detta säger någonting om situationen, även omjag efter besök på olika högskolor vet att de flestalärare naturligtvis inte vill göra på det här sättet.Tvärtom har jag sett, precis som många andra här, attmånga högskolelärare jobbar gratis övertid för atthinna med både studenter och forskning. Men det blirnaturligtvis påfrestningar med dagens system, därhögskolan å ena sidan får betalt för hur många mangodkänner men å andra sidan inte har tillräckligt medpengar för att erbjuda bra undervisning.Herr talman! Antalet studenter har som sagt ökatkraftigt. Ändå ligger inte så högt i statistikenöver högutbildade som man skulle kunna tro. I Sveri-ge är det fortfarande en förhållandevis liten del avungdomen som skaffar sig högskoleexamen, faktisktbara . I andra europeiska länder är det mångafler som gör det. Dessutom blir svenska studenterfärdiga sent med sin utbildning. I en del fall är dettakanske vad individen själv vill - man vill göra studie-avbrott och så vidare - men i många fall beror det pådåliga antagningsregler eller jobbig studiemiljö. Detär som sagt svårt att komma in på en utbildning, ochmånga gör avbrott eller hoppar av.Avslutningsvis, herr talman: Det behövs verkligenfler högskoleutbildade om ska utvecklas somkunskapsnation. Vi från menar att detbehövs ett rejält nytänkande i studentpolitiken. Detbehövs en satsning på utbyggd undervisning, påforskning och forskarutbildning och på bättre servicei studiestödssystemet. De som studerar behöver detstöd de kan få, men de behöver inte pekpinnar ellerpolitiker som bestämmer vad som är viktigt att stude-ra eller var någonstans de ska studera.Vi liberaler brukar kalla vår vision av den nyahögskolan för den fria akademin. I en fri akademi ärdet inte centralstyrning och fabrikstänkande somgäller. I en fri akademi är det studenten som står ifokus.Jag nöjer mig i det här sammanhanget med att yr-ka bifall till reservation 19 under punkt14.Anf. 57 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 2. Givetvis står jag bakom Kristdemo-kraternas samtliga reservationer, men av tidsskälnöjer jag mig med att yrka bifall till denna reserva-tion.En nyckel till framtiden är utbildning och fram-tidstro. Det är nödvändigt både att fler får tillgång tillden högre utbildningen och att den högre utbildning-en kännetecknas av kvalitet. Så är det inte överallt . På många håll står överfulla studiesalar medlärare som går på knäna, på andra håll tomma platsersom kunde ha använts bättre för att möta den efter-frågan och de behov som finns. Högskolorna ochuniversiteten har utvecklats, och riskerar att i än hög-re grad komma att utvecklas, till utbildningsfabrikerdär korvstoppning står högt i kurs.Frågan är vart bildningen tagit vägen i den svens-ka högskolan. För oss kristdemokrater är det centraltatt högskolan har fokus på bildning. Högskoleutbild-ningen ska ju inte bara ge studenterna specifika äm-neskunskaper utan även leda till personlig utveckling,samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Vissthandlar det helt krasst också om att utbilda morgon-dagens arbetskraft, som är grunden för all form avvälfärd, men framför allt handlar det om bildning -att fler ska få tillgång till de rika kunskapskällorna, attfler ska få upptäcka fler dimensioner i tillvaron ochdärmed komma närmare vad det innebär att varamänniska. Det handlar om att genom bredd och djupoch genom nära koppling mellan teori och praktiklåta studenterna ana något mer av det som döljer sigbakom kunskapens portar.Ju fler som får tillgång till dessa källor desto bätt-re.Herr talman! De senaste årens socialdemokratiskahögskolepolitik har lett till ett kaos. Utbyggnaden avantalet platser har inte följts av motsvarande resurs-förstärkningar. Det är studenter och lärare som varjedag får betala priset för obalansen och bristen pårealism i den förda politiken.Den senaste statistiken från visaratt antalet helårsstudenter sedan mitten av 1990-talethar ökat medan antalet lärare bara ökatmed . Priset för detta har betalats dyrt av deenskilda lärarna genom ökad stress. Sjukskrivningar-na blir fler, och utbrändhetens farsot sprider sig. Allt-fler högskolelärare anser att förutsättningarna förundervisning drastiskt försämrats. Högskolelärarnabränner ut sig själva för att inte studenterna ska blilidande av systemfelen.Herr talman! Vi kristdemokrater vill se en rad åt-gärder för att tillvarata högskolans utvecklingskraftoch ge den rätt förutsättningar för att utvecklas. Viönskar större frihet för våra lärosäten. Det kan intevara rationellt att detaljreglera högskolan. Släpp istället loss den inneboende kraften!Vi vill sätta ett tydligt fokus på kvaliteten. Ettproblem när de gångna årens politik svept fram ge-nom högskolan är att kvaliteten fått stryka på foten.Vi ser klara behov av resursförstärkningar i högsko-lan. Det var därför vi i budgeten satsade merpengar på både grundutbildningen och forskningen änvad den socialdemokratiska regeringen och dessstödpartier ville eller klarade av. Kvaliteten är viktig!Vi kristdemokrater kräver ett studentperspektiv.Det saknas i alltför hög grad. Det gäller tillexempel studenters rättssäkerhet. harpresenterat en rad förslag för att stärka denna. Hittillshar regeringen förhållit sig passiv. Inget har kommitfram. Inga förslag har regeringen förmått presentera,inte ens vid min interpellationsdebatt med utbild-ningsministern i tisdags.Den lärarledda tiden har på alltför många lärosä-ten till följd av obalansen mellan utbyggnaden ochresurstilldelningen minskat. Därför är det rimligt atttydligare ange vilken undervisningstid som rymsinom en kurs. Vi kristdemokrater vill införa ett sådantkrav på kursplanerna så att alla vet vad som är attvänta.Högskolan rymmer mer heterogena grupperän tidigare. Det är bra. Myten om den glade studenti-kose festprissen måste avvecklas. Studenterär överlag hårt arbetande, fler och fler därtill medförsörjningsansvar för barn. Högskolan behöver ock-så nå ännu fler nya grupper. Det är därför som vi villsatsa på en utbyggnad av distansutbildningen så attfler får lättare att läsa närmare hemmet. Det handlarom att nå fler i de nya grupper som behöver lockastill högskolan.Det är också därför som vi kristdemokrater trycktpå regeringen för att få fram tydliga och bra förslagtill större och mer effektiva inslag av validering i dethögre utbildningssystemet. Det handlar om att tillva-rata och bedöma den informella kompetens sommänniskor besitter, alltifrån de vårdbiträden somgenom år av hårt arbete tillägnat sig till exempelundersköterskekunskaper och behöver få papper pådet för att öka sin trygghet och sina utvecklingsmöj-ligheter till de utländska akademiker som i vårt landinte får arbeta i sina egentliga yrken utan i ställettvingas till passivitet, sysslolöshet och utanförskap.Vi har varit lovade en proposition om valideringdetta . Döm nu om vår förvåning när detvisar sig att den här propositionen uteblir. Det är intebra. Det avslöjar den handlingsförlamning som allt-mer kännetecknar regeringens utbildningspolitik. Detär tråkigt för alla dem som väntat kraftfulla åtgärdermen nu i stället får uppleva sveket vid uteblivna för-slag.En annan punkt där vi kristdemokrater känner be-hovet av en ny politik är i synen på kunskap. All formav kunskap är viktig, inte minst praktisk yrkeskun-skap. Därför vill vi satsa mer på en särskild yrkeshög-skola. Den kan bland annat rikta sig till dem som i vårmodell går lärlingsutbildning under gymnasiet. Ävenden kvalificerade yrkesutbildningen bör integreras iyrkeshögskolan för att få en erkänd och gedigen sta-tus och kvalitet.Herr talman! Det har blivit dags för en högskole-politik som värnar bildningen, kvaliteten och banarväg för framtiden. Den outsläckliga kunskapstörstenär ett av de mest framträdande dragen i den mänskli-ga naturen. Drivkraften att söka kunskap har lett tillhistoriska stordåd. Den drivkraften är en mänskligrättighet som måste värnas. Därför krävs en ny poli-tik.Anf. 58 ():Herr talman! Jag ska försöka uppbåda lite inspira-tion även i detta ärende. Låt mig inleda med att kon-statera att jag naturligtvis står bakom Vänsterpartietssamtliga motioner, men jag väljer som många andraatt på grund av tidsskäl bara yrka bifall till reserva-tion 20. Dessutom ska jag på grund av en tidigaremiss från vår sida vara en aning besvärlig och yrkabifall till motion 2002/03:Ub303.Jag ska liksom i den förra debatten försöka tillföralite ny substans så att vi inte bara diskuterar det gam-la. Därför ska jag börja med att ta upp en fråga somdet ofta är ganska tyst om, för den är lite känslig. Detär alkoholkonsumtionen bland studenter.Alkoholkonsumtionen bland unga ökar. Särskiltbland studenterna vid landets universitet och hög-skolor är konsumtionen hög. Studenters genomsnittli-ga alkoholintag skiljer sig inte nämnvärt från kon-sumtionen i det övriga samhället. Men bland de yngrestudenterna i åldern dricks det betydligtmycket mer än bland andra ungdomar i samma ålder.Enligt preliminära resultat från en undersökninggenomförd av Studenthälsan har ungefär en femtedelav denna grupp studenter en sådan hög konsumtionav alkohol att de riskerar att drabbas av alkoholrelate-rade skador. De riskerar också att lägga grunden tillframtida alkoholism. En annan följd är naturligtvisförsämrade studieresultat.Problemet består inte bara av mängden alkoholsom studenterna intar.