prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Jag hoppas att man tar initiativ i de här frågorna, så att det tydligt framgår. Jag vet att det kanske inte är så lätt för dig att göra det. var ju öppen även för detta. Jag hoppas att det kommer sådana initiativ. 147 () replik: Jag sitter i arbetsmarknadsutskottet, och vi har där haft ett seminarium om löneskillnader där just föräldraledighetsfrågan diskuterades väldigt mycket. Visst kan man ta initiativ på olika sätt för att sätta press på arbetsgivare och fackföreningar, alltså arbetsmarknadens parter. Jag tror att det är farligt att låsa fast sig vid en bestämd lösning och till exempel avvisa individualisering fullt ut , när vi ska tillsätta en utredning. I och för sig tror jag att kvotering är helt omöjlig. Opinionsundersökningar från pekar på att det skulle vara helt fel väg att gå. Men vi måste hitta sätt att uppmuntra ett mer delat föräldraskap från början. Det är bra för barnen att ha båda föräldrarna närvarande . Det är också bra för oss föräldrar att ha sådan närhet till våra barn. Det ska inte bara vara en kvinnlig rättighet. Det ska också vara vår rättighet som män att få ha den närheten till våra barn, för det är en helt underbar period i livet. Det utvecklar också andra delar av ens personlighet, måste jag säga. Dessutom är det bra för tillväxten. Jag är också helt övertygad om att det kommer att hjälpa oss att få bukt med ohälsoproblemen. Därför är det mycket bra att den här utredningen kommer till stånd. Jag hoppas att den kommer med många positiva förslag. 9 § Allmän miljö- och naturvård 148 (): ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 1. Där behandlas förslag i budgetpropositionen för om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 24 motionsyrkanden. fastställde utgiftsramen till 3 i enlighet med finansutskottets förslag. Den totala resursförstärkningen inom utgiftsområdet uppgår till om man jämför med utgiftsnivå. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Genom en ambitiös och pådrivande miljöpolitik ska aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling, såväl nationellt som globalt. Miljöpolitiken är en viktig del i vår politik för hållbar utveckling. Arbetet med de av antagna 15 miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken och anger vilket tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Miljömålsarbetet, med dess systematik, delmål, vägledande åtgärdsstrategier och regelbunden utvärdering, skapar stabilitet som det stimulerar till en pådrivande förnyelse av miljöpolitiken. Målet är ett ekologiskt hållbart , men för att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävs internationella insatser. Omsorgen om naturen och miljön och vetskapen om deras betydelse för folkhälsan är en förutsättning för vår välfärd, vårt långsiktiga välstånd och en viktig drivkraft för den tillväxt som sker inom ramen för en hållbar samhällsutveckling. En rik natur är en viktig del av vår välfärd. Ett aktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelser kan motverka stress och utbrändhet och bidra till ökad folkhälsa och livskvalitet. Det är ett viktigt skäl till att skyddet av den biologiska mångfalden är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Den förnyade naturvårds- och friluftspolitiken sätter fokus på människan och på naturens sociala värde. Det är därför som en programsatsning på naturvård och den tätortsnära naturen inleds. I utgiftsområdet ingår politikområdet Miljöpolitik och en del av politikområdet Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde, som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Politikområdet omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfall, bilavgaser, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften, meteorologi, hydrologi och oceanografi samt internationellt miljösamarbete. Verksamheten innefattar också många olika myndigheter, bland andra , , , , och med flera. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag om medelsanvisning, och utskottet ställer sig bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. I betänkandet finns också en reservation och fem särskilda yttranden. 149 (): Det grundläggande syftet med miljöpolitik är att ställa om konsumtions- och produktionsmönster i en för samhället gynnsammare riktning. För att vara framgångsrik måste miljöpolitiken ha fördelningseffekter, i bemärkelsen att konsumtion och produktion måste förändras. Miljöpolitikens kostnader och intäkter kan dock fördelas över befolkningen, företag och regioner på ett sätt som kan stå i konflikt med andra politiska mål. Om man vill kombinera ett mål om jämn inkomstfördelning med miljöpolitiska ambitioner, att ska vara ett föregångsland, ställer detta avsevärda krav på kompenserande åtgärder för låginkomstgrupper. Skatteväxling i klimatpolitiken höjd koldioxidskatt, lägre moms är ett exempel på en miljöpolitisk åtgärd som drabbar låginkomsttagare hårdare än höginkomsttagare, räknat i procent av inkomsten. Vill man dessutom kombinera regionalpolitiska mål som regional balans med miljöpolitiska ambitioner ställer detta avsevärda krav på regionalpolitiken. Glesbygdsborna belastas i allmänhet hårdare än tätortsbor av miljöpolitikens kostnader. Varje miljöpolitiskt beslut har konsekvenser för hushåll, företag och miljön. För att kunna hushålla med våra miljöresurser och finansiella resurser på bästa sätt är det av stor vikt att konsekvensbeskrivningar används som beslutsstöd. Sådana konsekvensbeskrivningar måste göras innan definitiva beslut fattas. Nästan så här, inte riktigt men nästan, skulle jag ha kunnat inleda en debatt. Men det är inte mina egna ord. Det är citerat från den statliga , som publicerade sin första bilaga Fördelningseffekter av miljöpolitik. En av de ansvariga för rapporten är den nuvarande socialdemokratiske riksdagsledamoten och professorn . Jag kan verkligen rekommendera kammarens ledamöter och andra miljöintresserade att läsa rapporten. Den slår fast att vi inte vet särskilt mycket om hur miljöpolitikens intäkter och kostnader fördelas, och den gör ett försök att sammanställa en del av de nyare studier som finns. En slutsats är att miljöpolitikens kostnader oftare fördelas regressivt än progressivt, det vill säga att åtgärderna drabbar låginkomsttagare hårdare än höginkomsttagare. Men intäkterna av miljöpolitiken, det vill säga en bättre miljökvalitet, gynnar båda grupperna. Jag tror nog att vi alla blir bekymrade när vi hör detta. Behovet av att utforma en smartare miljöpolitik borde efterfrågas, en miljöpolitik som inte får denna typ av snedvridande fördelningseffekter. Några svar har faktiskt rapporten på vad man kan göra. Förvånande för många tror jag är att man nämner gratis utdelning av utsläppsrätter. Att EU valde detta system framför en auktionering inom ramen för det nya systemet för handel med utsläppsrätter för koldioxid har i den svenska debatten blivit kraftigt ifrågasatt. Den drev auktioneringen till exempel i förhandlingarna i . Ett annat exempel som nämner är nedsättningsregler inom energibeskattningen. Den fråga som reses av är: Hur väl stämmer den svenska miljöpolitiken med den av ratificerade Riodeklarationen? Jag kanske upplevs som något tjatig av mina kolleger, men nästan varje gång jag har deltagit i miljödebatten i denna kammare har jag efterlyst en tydligare koppling till . Hållbar miljöutveckling måste gå hand i hand med ekonomisk och social utveckling. Som jag uppfattar är den svenska miljöpolitiken inte särskilt socialt hållbar. Slutsatsen är att låginkomsttagare och människor i glesbygden drabbas hårdare än höginkomsttagare och stadsbor av miljöpolitiken. Jag efterlyser en mera kostnadseffektiv och som sagt smartare miljöpolitik. Dessutom instämmer jag i utredningens krav på tydligare konsekvensanalyser av de förslag som läggs fram för . Alltför ofta har vi ingen aning om hur nya miljöförslag slår mot människorna utanför . Den uppmärksamme upptäcker ganska snabbt, om man öppnar det nu aktuella betänkandet, att vi moderater inte har någon reservation. Det beror på att våra förslag till budgetramar förlorade i kammarens beslut om ramarna. Däremot har vi ett särskilt yttrande som beskriver vårt budgetalternativ. Vår idé är att skapa mer ekonomiskt utrymme för enskilda. Därför tvingas vi att hushålla mer med medborgarnas skattepengar än något annat parti i kammaren. Och det syns i detta betänkande. Jag är rätt övertygad om att de besparingar som vi gjort här inte får särskilt stora negativa konsekvenser ute i verkligheten. Jag ska ta ett exempel. Vi har en lägre nivå på kontot Åtgärder för biologisk mångfald. Detta konto används huvudsakligen till markinköp för naturvårdsändamål, medan medel för skötsel av marken är väsentligt mindre. Därmed upprepas misstaget då tillräckliga medel för att sköta naturvårdsmark inte anslogs. Vi är kritiska till omfattningen av de statliga markköpen, som med ett annat begrepp skulle kunna kallas för marksocialisering. Vi är också kritiska till omfattningen av de stora markavsättningar som görs där ägandet inte övergår till staten. Avsättningarnas påverkan på till exempel virkesförsörjningen bör analyseras närmare. Det finns tydliga spår av att virkesbalansen är rubbad. Vi förbrukar mer skog än vad vi kan avverka. En miljon hektar undantagen skogsmark spelar en stor roll i detta sammanhang. Vi föreslår också att en miljöfond inrättas . Denna ska tillföras och vara öppen för donationer. Medlen från fonden ska bland annat användas för att bekosta skötseln av naturvården. På det sättet vill vi höja kvaliteten på den mark som redan är avsatt. Jag ber att få hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. 150 (): Miljöarbetet har tappat fart. Vi är inne i ett slags vänteläge, där tempo och färdriktning känns osäkra. Statsminister har i regeringsförklaringarna åren 2001 och 2002 deklarerat att ska gå i spetsen för en hållbar utveckling . I årets regeringsförklaring var budskapet något nedtonat. Miljörörelsen är kritisk till den politiska styrningen. Det saknas politiskt mod att genomföra smärtsamma men nödvändiga beslut, det saknas en miljörevision som liksom kontrollerar att myndigheterna uppfyller sina plikter vad gäller miljömålen. Regeringen brister i tydlighet och långsiktighet vilket gör det svårt för hushåll och industri att veta vad som verkligen gäller för framtiden och våga satsa på miljövänligare alternativ. tycker att den ekonomiska aspekten av hållbar utveckling ... får för lite uppmärksamhet och att industrin bjuds in för sent i förhandlingar inför viktiga miljöbeslut. Det är inte ett pressmeddelande från liberalerna eller något av mina tidigare anföranden jag citerar här i inledningen. Det är ordagranna citat från tidskriften nr 37 som kom . I en tiosidig artikel granskas läget för arbetet med hållbar utveckling, och den sammanfattande inledningen kröns av . På punkt efter punkt bekräftar tunga aktörers inlägg det akuta behovet av den hållbarhetskommission som har föreslagit. Hållbar utveckling måste bli mer än ord! Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. Vi kan inte längre använda gamla tiders organisation, regelverk och styrmedel för att hantera och stimulera den utveckling som krävs. liberalerna har därför föreslagit att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, för att se till att inte samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera de grundläggande frågorna om hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikterna mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt än . För att miljöpolitiken ska vara genomförbar måste den ha folklig uppslutning, finna och åtgärda systemfel och diskutera i mycket långsiktiga perspektiv. Det är för att åstadkomma detta som driver frågan om en hållbarhetskommission. Under det år som har gått sedan vi först presenterade förslaget har vi gång på gång fått bekräftat att detta är vad som behövs. Vi har kommit till vägs ände. För att bryta den pågående negativa trenden räcker det inte med att lappa och laga i nuvarande system. sade det, för och Habitat sade samma sak i sitt betänkande, och det är också vad vi får höra vid besök på myndigheter, företag och hos enskilda människor. Vårt förslag om en hållbarhetskommission stöds även av , och . Det är dags att sluta trampa vatten och i stället finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling för att kunna gå vidare. avseglade en fruktad, rostig oljetanker återigen från med samma rutt som tankern , som bröts sönder vid . svarade statsministern på min direkta fråga att han inte kunde utlova kraftfullt arbete för att ska få Europeiska sjösäkerhetsbyrån förlagd i vid ett av världens mest hotade hav. Detta sade han trots stöd från såväl näring som fack och statliga myndigheter. kunde man i läsa att föreslår en bantning av skyddet mot oljebälten som är på väg mot stränderna. Antalet oljeskyddsförråd, med utrustning och personal som kan oljebekämpning, ska minskas! liberalerna har i lagt fram förslag efter förslag för att möta det växande hotet mot . På havets botten utanför ligger fortfarande oljeskorven Prestige och läcker ut det sista av sin last. Här i närmar sig ännu en vinter med oljelaster i undermåliga fartyg. Personal på tvekar inte en sekund om risken för olyckor. Vi säger inte om längre, vi säger när, säger i den artikel jag hänvisade till. Förra gången jag stod i denna talarstol hade jag ett brev i min hand. 7 st 50 000-tonnare passerar , det vill säga skrev , 200 företagare i samverkan, i ett brev daterat . En oljekatastrof skulle slå sönder stora delar av största näring, fortsatte ÖTF och krävde besked av regeringen om vad som görs i ärendet. Vi kräver handling och inte enbart innehållslösa ord avslutade man. I det svar som levererats får turistföreningen veta att det är många departement och verk som berörs, att det trettioåriga arbetet inom Helsingforskonventionen fortsätter och att en total kapacitet på per utsläppstillfälle finns. Dessutom får man förstås också veta att ett inriktningsdokument för det framtida arbetet med oljeskyddet har tagits fram. Man uppmanas vidare att ta kontakt med de många olika departement och verk som berörs för vidare information. Den häpnadsväckande politiska passiviteten på havsmiljöområdet måste nu brytas och arbetet intensifieras i riksdag, EU-parlament och FN. Många av de förslag som har lagt fram återfinns i förslag. Flera andra partier här i kammaren har tillsammans med tryckt på om en mer aktiv politik. När får de 200 företagarna i ett mer hoppingivande svar? När sjösätts de mest akuta delarna i en marin strategi? När får vi höra statsministern och övriga ministrar med verklig kraft markera mot rysk oljeexport i undermåligt tonnage och i EU agera för att använda de påtryckningsmöjligheter som faktiskt finns? Vi har sett människor gå man ur huse och protestera mot nedläggningar av sjukhus. När den icke existerande beredskapen att möta en oljekatastrof i står klar för människor längs östkusten kan vi få se samma sak. En rejäl förändring av dagens politik krävs på område efter område. liberalerna har visat detta på områden som skola, vård, integration och rättsväsende. Jag har här velat belysa att förändring krävs även på miljöområdet och vad som skulle ske om fick genomföra sin politik dels genom vårt förslag om en hållbarhetskommission som rör helheten, dels genom ett akut viktigt område havsmiljöpolitiken. 151 (): Jag vill tacka för hans mycket kunniga och engagerade inlägg. Jag delar i allt väsentligt de åsikter som han framförde i inlägget. Jag vill också inledningsvis yrka bifall till samtliga reservationer som finns bifogade till detta betänkande. Det är nämligen bara en, och den kommer från . När det gäller budgetens anslag hänvisar jag till det särskilda yttrande som finns bifogat betänkandet. I reservationen pekar vi på nödvändigheten av att den miljörelaterade forskningen också ska ha långsiktiga villkor med rejäla basanslag. Jag anser att det är ett problem att en så stor andel av universitetens miljöforskning måste finansieras av externa medel som söks mer projektvis från exempelvis , och . Det är bra forskning det görs mycket bra men de långsiktiga, grundläggande forskningsanslagen behövs också. Det är nämligen fel att betrakta miljömålen och forskning och utveckling av arbetet för att tillämpa och implementera dem som projekt. De bör omfattas av fortgående och långsiktig forskning. Frågan om miljöforskningens långsiktiga finansiering får vi säkert anledning att återkomma till i samband med att forskningspropositionen kommer. Så skulle säkert ha sagt om han hade replikerat på min reservation. Utskottsmajoriteten skriver vackert i denna del om att man delar uppfattning om att även långsiktig forskning kan få en stabil finansiering. Dock vill man inte kosta på sig någon tydlig signal till regeringen i dess arbete med forskningspropositionen i förberedelserna med den, vilket jag djupt beklagar. Det finns ofta en samstämmighet mellan partier om vikten av att nå miljökvalitetsmålen även om det kan det skilja i nyanser när det gäller vilka mål som betonas vid olika tider och de vägar som anses mest framkomliga för att nå målen. Trots att det finns en gemensam grundsyn om vadan och varthän är det oppositionens skyldighet att peka på områden där regeringen och riksdagsmajoriteten enligt vår bedömning gör felaktiga prioriteringar eller uppvisar bristande förmåga. Också på miljöområdet är förbättringspotentialen avsevärd om man ser till vad de ansvariga partierna presterar. lämnar en årlig rapport med uppföljning av hur det går med uppfyllelsen av de miljökvalitetsmål som har beslutat om. Även om det finns flera ljusglimtar är det totalt sett stora utmaningar som ligger framför oss. Årets redovisning visar att alla miljökvalitetsmål och vissa delmål bedöms bli svåra att nå, som det står i utskottsbetänkandet, även om ytterligare åtgärder vidtas. För flertalet delmål är bedömningen att delmålen går att nå förutsatt att beslut om nya åtgärder eller förändrade styrmedel fattas. Svårast att nå inom respektive tidsram är målen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar. I budgetalternativ har vi koncentrerat oss på att skapa möjligheter till förbättringar på flera av de områden där målen sägs vara svåra att nå. Framför allt gäller det klimatfrågan och åtgärder för att sanera områden som är förorenade av olika miljögifter. Den intresserade läsaren kastar sig naturligtvis över utskottets betänkande där ett samlat grepp på miljöpolitiken ska tas för att få svar på frågan: Vad vill Socialdemokraterna med stödpartier på de områden som särskilt pekats ut av som angelägna att göra satsningar på och där mer behöver göras? Snabbt bläddrar man då till s. 18 i betänkandet och läser: Utskottet konstaterar att för att nå det långsiktiga svenska klimatmålet till 2050 behövs ett omfattande och långsiktigt omställningsarbete med ytterligare insatser och internationell samverkan. Jaha, då letar vi vidare efter något som kan tyda på att man menar allvar och går till rutan med utskottets förslag och finner att utskottet inte har någon erinran mot inriktningen av regeringens politik och avstyrker därmed motionsyrkanden om att anslå medel på nya anslag. Går man då till anslaget för stöd till klimatinvesteringar, som ju borde ha en central betydelse för att vidta de kraftfulla åtgärder som efterlyser, blir man klart konfunderad. Det är en minskning med och minus för de kommande två åren. Anslaget tas bort, förs inte upp. Det är bara att konstatera att Socialdemokraternas politik inte hänger ihop med högtidstalens utfästelser. Hur och dessutom kan stå bakom denna politik är för mig en gåta. På samma sätt förhåller det sig, herr talman, när det gäller miljömålet Giftfri miljö. Här läser vi på s. 20 i betänkandet: Utskottet instämmer i att om miljökvalitetsmålet skall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförs öka i såväl statlig som privat regi. I vårpropositionen gjordes en rejäl minskning av anslaget till sanering och återställande av förorenade områden. I det nu aktuella budgetbetänkandet kvarstår denna besparing. Inte heller på detta för framtiden så viktiga område hänger Socialdemokraternas politik ihop. Levande skogar är ett annat miljökvalitetsmål som behöver särskilda insatser. Här står det i betänkandet på s. 23: Rådgivning till och kunskapsuppbyggnad hos skogsägarna är ett viktigt medel för att påverka måluppfyllelsen. var generaldirektör på besök i utskottet. Han berättade att skogsvårdsorganisationen ska ta bort ca 50 tjänster och att det framgångsrika rådgivningsprojektet skog inte kan förlängas på grund av bristande resurser någonting som också regeringens utredare har beklagat i sin utredning. Inte heller på detta område stämmer Socialdemokraternas praktiska politik med de höga målsättningar som man bekänner sig till. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Var och en av oss har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Vi är alla beroende av en god miljö för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och hälsosamma livsmedel. Med dessa utgångspunkter vill vi, herr talman, fortsätta att vara pådrivande i miljöpolitiken. När det gäller vårt budgetförslag innebär det bland annat att vi föreslår ökade anslag till sanering av förorenade områden, klimatinvesteringar samt skogsmarkskalkning. 152 (): Vi debatterar nu ett område som har stor vikt både på kort och på lång sikt. På kort sikt handlar det om vilken livsmiljö vi som lever ska ha att tillgå. På lång sikt handlar det om i vilket skick vi vill lämna över jordklotet till våra barn och barnbarn och kommande generationer. På några viktiga punkter skiljer sig politik från majoritetens. Framför allt kan man säga att linjen är att vi sätter betydligt större tilltro till det civila samhällets förmåga och vilja att bidra till miljö- och naturvården. Det syns till exempel i anslaget för ideella organisationer verksamma på detta område. Det syns alldeles extra tydligt i det största anslaget för det här utgiftsområdet, nämligen det anslag som behandlar bevarandet av den biologiska mångfalden. Om jag går tillbaka till inledningen, handlar det när det gäller den biologiska mångfalden om vilket klot vi ska lämna över. Då är frågan: Hur ska vi uppnå detta, att lämna över ett klot där vi har kvar de arter som vi övertog? har en idé om hur vi ska uppnå det här. När man läser regeringens och majoritetens idé om hur detta ska uppnås står det närmast skrivet i sten att det ska uppnås genom att man förstatligar mark. Jag tycker att det är ytterligt viktigt att vi är tydliga om att det finns ett samhällsansvar för att bevara de skyddsvärda områdena. Jag anser dock att det kan göras på ett mycket bra sätt genom att vi tecknar civilrättsliga avtal mellan samhället, staten, och den enskilde ägaren ett avtal som gör att den enskilde ägaren får betalt för att producera naturvärden och därmed inte behöver bry sig om att få ut värdet till exempel via att hugga ned skog. Jag hade ett samtal med en kvinna någonstans i som var berörd av ett framtida reservat. Jag vet inte riktigt varifrån hon ringde eller vem hon var. Hon var så rädd för detta att hon inte vågade tala om vare sig varifrån hon kom eller vad hon hette. Med modell hade vi inte behövt ha den här rädslan ute bland folk.