prot · GR0915 · 2003-10-17 00:00:00 — 1 § Val av ledamöter i svenska delegation Företogs val av tjugo ledamöter i svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av ledamöter till svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till ledamöter i svenska delegation för /04: () () () () () Per () Skånberg (kd) () () () () () () () () () () () () () 2 § Val av suppleanter i svenska delegation Företogs val av tjugo suppleanter i svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av suppleanter i svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till suppleanter i svenska delegation för /04: () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () 3 § Anmälan om kompletteringsval till och krigsdelegation vice talmannen meddelade att på grund av uppkomna vakanser hade Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i och statsrådet som ledamot i krigsdelegation. vice talmannen förklarade valda till ledamot i G () ledamot i krigsdelegation () 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM9 Villkor och begränsningar för Europeiska gemenskapernas domstols rätt att ompröva Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts avgöranden, till justitieutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2003/04:Ju1 till justitieutskottet /04:N4 till näringsutskottet 6 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 1 (): I min hand håller jag en kopia av ett brev jag fick när jag var inbjuden till . Jag fick det av en campingvärd, medlem i . Det är en förening bestående av 200 företag i samverkan. Föreningen hade sänt ett brev till med rubriken slår ut stora delar av största näring. I brevet beskriver man sin oro inför den ökande risken av en oljekatastrof, och man konstaterar att kustlinje på östra insmord i olja blir definitivt en katastrof för näringen. kräver besked av regeringen om vad som görs. Vi kräver handling och inte enbart innehållslösa ord. I brevet vill man ha svar på ett antal frågor och ger egna förslag på vad som kan göras. När jag fick kopian av brevet hade man inte fått något svar på sina frågor. Ännu har inte fått någon reaktion från departement eller regering. Det är inte bara som väntar. Denna kammare gav regeringen i uppdrag att hos IMO ansöka om att svenskt vatten i ska klassas som särskilt känsligt havsområde. Det är ett uppdrag som ännu inte utförts. Den bedrivna havsmiljöpolitiken är ett misslyckande. Ett gigantiskt genomförandeunderskott som aldrig skulle tillåtas på land är verklighet i havsmiljöpolitiken. Havet är ett offer för allmänningens förbannelse, och den förda politiken har kommit till vägs ände enligt regeringens egen havsmiljökommission. Den häpnadsväckande politiska passiviteten på havsmiljöområdet måste nu brytas! För att få bort synen på havet som allas rätt men ingens ansvar måste nu arbetet intensifieras i riksdag, EU-parlament och FN. liberalerna har i lagt fram förslag efter förslag för att möta det växande hotet mot bland annat . Många av dessa förslag återfinns nu i slutbetänkande. På havets botten utanför ligger fortfarande den trasiga oljeskorven Prestige och läcker ut det sista av sin last. Här i närmar sig ytterligare en vinter med undermåliga fartyg som transporterar olja. Vi anser att regeringen måste sluta att låsa sig vid en åldrig Helcomprocess och i stället med kraft driva havsmiljöfrågorna i EU där de nu står högt på dagordningen. kommer flera viktiga förslag upp där, bland annat förslaget om straffrättsliga påföljder vid oljeutsläpp och ett yttrande om snabbare utfasning av enkelskrov. Efter de senaste årens många incidenter, och i väntan på slutlig utfasning, är det nu också dags att fördyra transporterna för de lastägare som utnyttjar undermåligt tonnage. Vi föreslår därför att verkar för att enkelskroviga stortanksfartyg i ska ha assisterande bogserbåt. Detta krav ska drivas i Helcom, EU och i IMO. Vi föreslår också att ansöker om att den nyinrättade Europeiska sjösäkerhetsbyrån, EMSA, ska förläggas i . har en lång sjöfartstradition och stor kompetens på området, och dessutom finns ett av de mest hotade haven i vår omedelbara närhet. Inte kan regeringen fortsätta att bli , och svaret skyldig? Det är dags för omedelbar sjösättning av de första mest akuta delarna av en nationell marin strategi och ett kraftfullt svenskt agerande i EU. Hållbar utveckling måste bli mer än ord. Det är inte bara havsmiljöpolitiken som har kommit till vägs ände. Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. Vi kan inte längre använda gamla tiders organisation, regelverk och styrmedel för att hantera och stimulera den mycket genomgripande utveckling som behövs. har därför föreslagit att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras för att säkerställa att samhället inte motverkar goda initiativ från individer och företag. Analysen bör resultera i förslag på vilka organisatoriska förändringar som bör genomföras för att skapa ett modernt, effektivt och rationellt fungerande . Det är dags att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera de grundläggande frågorna om hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikter mellan miljömål och samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt än . för och Habitat lade fram sitt slutbetänkande En hållbar framtid i sikte?. I betänkandet bekräftas på punkt efter punkt behovet av att nu genomföra den analys föreslår. Uppseendeväckande är att kommittén konstaterade att en samordning i av politiken för hållbar utveckling saknats. I det senare fallet agerade regeringen och meddelade omgående att ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling inrättats i Statsrådsberedningen efter FN:s stora miljökonferens i och först efter ett påpekande från . Men det behövs mer än detta. För att miljöpolitiken ska vara genomförbar måste den ha folklig uppslutning, finna och åtgärda systemfel och diskuteras i mycket långsiktiga perspektiv. Det är för att åstadkomma detta driver frågan om en hållbarhetskommission. Vårt förslag stöds nu av , och . Det är dags att nu växla upp arbetet ytterligare en nivå. Hållbar utveckling måste bli mer än ord. Att enligt förslag tillsätta den hållbarhetskommission jag just har beskrivit tror vi är en avgörande del i den processen. 2 (): Med intern-TV:n påslagen i arbetsrummet har jag under de allmänpolitiska debattdagarna gång på gång hört hur oppositionspartierna med all rätt klagat över att socialdemokrater från aktuella utskottsområden och även från regeringen håller sig borta från kammardebatten. De har med vår terminologi i utskottet varit mer rödlistade än talarlistade. När det gäller miljö- och jordbruksfrågor är det annorlunda. Miljöministern och i varje fall en socialdemokrat från utskottet finns på talarlistan. Även om det naturligtvis är en självklarhet ska ni ha all heder av att ni på det sättet visar respekt också för oppositionens representanter. Jag kommer att koncentrera mitt anförande på miljöfrågorna. När det gäller jordbruks- och livsmedelsfrågorna vill jag hänvisa alla kunskapstörstande till vår fullmatade partimotion på området. Där kan ni läsa om hur vi vill bryta Socialdemokraternas jordbruksfientliga politik så att jordbruksföretag och livsmedelsproduktion kan ske på ett konkurrenskraftigt sätt i hela landet. Att regeringen än en gång undviker att uppfylla löftet om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets maskiner är inget annat än ett djupgående svek, som utraderar det lilla förtroende som eventuellt fanns kvar när det gäller socialdemokratisk jordbrukspolitik. har i nästintill total enighet antagit ett antal miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Detta är ett uttryck för hur allvarligt de allra flesta ser på frågor som rör luften vi andas, vattnet som ger liv och släcker törst, maten som föder oss och mångfalden av liv och växtlighet ödesfrågor för oss och för kommande generationer. Det är långt kvar innan de uppsatta miljökvalitetsmålen kommer att nås. , som följer utvecklingen och utvärderar arbetet för att nå målen, är särskilt bekymrade när det gäller två av målen, Begränsad klimatpåverkan och Giftfri miljö. Man är i och för sig bekymrad när det gäller flera. Det är beklagligt att regeringen med samarbetspartier på dessa områden inte har tillräckliga ambitioner. Politiken präglas av ryckighet, och anslagen används som bälgaspel som dras in och ut i den takt som finansministern dirigerar utgiftstaken. Regeringen har i sin budget minskat anslaget för klimatinvesteringar med . För de kommande två åren finns inte en krona i anslag. Med tanke på alla de ansökningar som finns för att kunna göra denna typ av investeringar, för att framför allt kunna sänka utsläppen av koldioxid, är regeringens politik högst oroväckande. Jag har besökt två projekt som med stöd från detta anslag lyckats sänka sina utsläpp radikalt. I , i min sköna hembygd, har energibolaget genom att ta vara på spillvärme från Frövifors Bruk sänkt koldioxidutsläppen med . I har energibolaget i ett liknande samarbete med minskat utsläppen genom att värma ca 6 000 villor med spillvärme. Vi kristdemokrater föreslår ökade anslag på detta område. Varför, miljöministern, saknar regeringen ambitioner i arbetet för att nå klimatmålen i denna del? I vårt land finns mer än 700 sjöar, vikar, öar och markområden som är starkt förorenade av olika miljögifter, som exempelvis PCB, kvicksilver och kadmium. Jag bor själv från ett av de allra värst, till följd av statlig verksamhet, drabbade områdena, industriområde. Dessa områden tjänar som källor för miljögifternas spridning till omgivningen. För att man ska kunna uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är det absolut nödvändigt att dessa giftkällor elimineras genom en grundlig sanering där det är möjligt och lämpligt. Det var nedslående att regeringen i vårpropositionen kraftigt sänkte anslagen till sanering av förorenade områden. finns ingen återställelse i årets budgetproposition. anser att ambitionsnivån måste höjas, och vi föreslår ökade anslag i vår budgetmotion. På två för miljön mycket viktiga områden sviker regeringen sina åtaganden i förhållande till de mål som vi gemensamt kommit överens om. Det är beklagligt och illavarslande och minskar trovärdigheten i de alltmer sällan hörda talen om det gröna folkhemmet. Jag hoppas att miljöministern i sitt anförande kan ge ett bra svar på frågan varför man så påtagligt sänkt ambitionerna. 3 (): Det blev tysk mjölk hos Lidl i . Den tyska lågpriskedjan har öppnat sina elva första butiker, och fler lär det tyvärr bli. Mjölken fraktas med båt från till Lidls centrallager i . Sedan säljs den under affärskedjans eget varumärke och är behandlad för längre hållbarhet. Företaget har varit mycket hemlighetsfullt om sin etablering i , och det är många som följer detta med både intresse och oro. Svensk Mjölk ser med stor oro på att även den svenskaste av alla produkter, dryckesmjölken, kan komma utifrån. Vad jag vet, välkomnar vår jordbruksminister den tyska mjölken och menar att ökad konkurrens pressar priserna, vilket gör att maten blir billigare för konsumenten. Jordbruksministern menar att för att svensk mat ska stå sig konkurrensmässigt behöver svenska livsmedelsproducenter bli bättre på att marknadsföra sig och det tror jag att ministern har rätt i. Svenska livsmedelsproducenter har kanske inte helt lyckats marknadsföra de mervärden som svensk mat ger. Men har inte svensk livsmedelsindustri ändå en särskild situation, vilket kräver särskilt riktade åtgärder? Om vi jämför med övriga har vi ett annat klimat här i . Och klimatet medger inte en lika hög produktionstakt som längre söderut. Vi har också stora avstånd, vilket ger långa transporter. Andra aspekter då vi jämför svensk och importerad mat är att vi i ställer höga krav på livsmedelssäkerheten och miljö och djurskydd. Genom politiska mål har vi försökt formulera att ett gott djurskydd, hänsyn till miljön och säkra livsmedel är prioriterat framför låga produktionskostnader. Om vi välkomnar en ökad konkurrens måste vi komma med förslag, verktyg som underlättar för produktion, förädling och distribution av svenska livsmedel. Om vi vill ha kvar de politiska målen och ställa höga krav på jordbruket måste också jordbruket ges förutsättningar att leva upp till dessa krav. Jag tror att det finns ett glapp mellan hur vi konsumenter agerar i tanken och hur vi agerar i handling. Om vi tänker efter: Hur är den personliga reaktionen efter mediernas bilder på plågsamma djurtransporter eller intensiv kycklingproduktion, som ur djurskyddssynpunkt sker under förkastliga förhållanden? Sker det då inte en förändring av vårt val av livsmedel? Vi väljer kravmärkta livsmedel och svenskproducerat. Men efter en ganska är vi tillbaka i gamla hjulspår igen, där extrapris på importerat kött och burhönsägg får oss att välja bort de svenska alternativen. Importerad mat behöver ju inte alltid vara sämre ur djurskydds- eller miljösynpunkt. Men sannolikheten att vi med gott samvete kan äta maten ökar när vi väljer svenskt. Vi har större kontroll över produktionsmetoder, och vi har som konsumenter större inflytande över att förändra och förbättra de delar som inte överensstämmer med miljömål och djurskyddskrav. Att sedan vi konsumenter glömmer bort är inget nytt problem. Vi människor har ju en viss förmåga att glömma. Men det blir inte bättre av att vi politiker vid en ökad etablering av importerade livsmedel inte reagerar för vilka konsekvenser det kan få. Det finns faktiskt risk för att den svenska djuromsorgen, miljömålen och livsmedelssäkerheten urholkas. Ökade krav kommer att ställas på svensk livsmedelsproduktion de måste förbättra sitt sätt att marknadsföra sig på. Men det kommer också att ställas ökade krav på att effektivisera produktionen. Centralisering av till exempel mejerier och slakterier är inte en utveckling vi i vill ha. Då får vi mycket svårt att hålla betande kor i hela landet, och naturvärden som öppna landskap blir ett minne blott. Vill vi ha ökade transporter med högre miljöbelastning? Är det bättre med minskade kostnader men längre djurtransporter, ännu mer intensiv kycklinguppfödning och ett mer kemikalieberoende jordbruk? Är detta den framtid för svensk livsmedelsproduktion som vi vill se? I anser vi att det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsproduktionen är något unikt och någonting som vi måste värna. Från politiskt håll måste vi se till att en livsmedelsproduktion är möjlig inom hela landet. Konsumenterna måste få kunskap för att kunna göra ett aktivt val. Men ansvaret ska inte bara ligga på konsumenterna. Genom jordbrukspolitiken kan vi förändra mycket. Vi kan ersätta livsmedelsproducenterna för det mervärde som produceras. Det är ett billigt pris vi betalar med tanke på vilka konsekvenser en livsmedelsproduktion som inte tar hänsyn till de politiska målen kan få. Om vi ska tala om konkurrens på lika villkor är transporternas påverkan på människans hälsa och miljö, som vi betalar på andra sätt, den första frågan att ta tag i anser vi inom . 4 () replik: Det är väldigt trevligt att höra vänsterpartisten stå och prata så välvilligt om det svenska jordbruket. Det svenska jordbruket i sin helhet, och även det konventionella, ligger i framkant när det gäller miljö, djurhållning och kvalitet. Det gäller även svensk mjölk. Men detta kostar långt mer än för andra EU-konkurrenter. Dessutom har vi ett högre skattetryck, och inte minst på diesel. Därför vill jag fråga : Varför vägrar konsekvent att försöka lindra näringens kostnadstryck? Ta till exempel dieselskatten. Min andra fråga är: Varför väljer enbart att stödja marknadsföring av dyrare mat, den ekologiskt odlade? Är inte den konventionellt odlade tillräckligt god? 5 () replik: Jag ska börja med den sista frågan som ställde. Jag tycker nog att vi har ganska bra konventionell odling i . Vi har höga djurskyddskrav. Vi har en bra livsmedelssäkerhet. Vi har en mycket stor kunskap inom lantbruken. Jag tror i och för sig att det finns mycket mer att göra. REJO-stöd är till exempel ett sätt att utveckla de konventionella jordbruken. Man kan se till att man i olika moduler kanske minskar ned kemikaliejordbruket. Man kan också se till att vi kanske får en mer ekologisk lantbrukshållning. På den första frågan vill jag säga att jag inte är någon skatteexpert. Jag låter mina kamrater i skatteutskottet och finansutskottet ta den biten. Jag kan i och för sig personligen säga att dieselskatten är en börda för lantbruket. 6 () replik: Jag tror inte att personligen behöver vara en expert på just skatter. Det gäller inte minst dieselskatten. Det är någonting av det tydligaste som näringen har talat om. Den har krävt och år blivit lovad en förändring, och regeringen väljer att backa. Ni med er hjälp väljer att höja i stället för att lindra. Det är också märkligt att vi i resonemanget om det ekologiska ändå får höra att den konventionella odlingen inte är så dum. Nej, den ligger i framkant. Men varför väljer regeringen med som god stödjare enbart att stödja marknadsföringen av ekologisk odling, den dyrare maten, som vi står här och har den konventionella odlingen som är på väg mot kris? Då får vi ta den billigare maten, säger . Tyvärr driver en sådan skattepolitik att vanliga människor i inte har råd att köpa den dyrare. 7 () replik: vet att vi har miljömål. Vi har som målsättning att få upp den ekologiska produktionen till . Det tycker jag är väldigt lovvärt. Det är också viktigt att vi får hela att leva. Det finns många miljövärden som vi måste betona. Det är till exempel viktigt att ha ett öppet landskap. Vi har en regionalpolitik som också kan hjälpa de mindre lantbrukarna. Det är oerhört viktigt att stimulera samhällen och att inte bara allting centraliseras och att vi satsar på stora enheter, för det gör vi. Jag kommer själv från . Jag kan se hur många mindre lantbruk har slagits ut. Det sker om man bara satsar på den konventionella odlingen. Vilka får de stora bidragen? Ja, inte är det de små. Det är de stora spannmålsjordbrukarna som får miljoner i bidrag. Visst har de väl stöd, ? Det är viktigt att stödja de mindre jordbruken. 8 () replik: Jag hade en liknande fråga till angående dieselskatten. Jag tyckte inte att svaret blev särskilt bra. Jag ger dig chansen en gång till. Hur kommer det sig att vill att svenska bönder ska betala sex gånger så hög dieselskatt som de finska bönderna? talar mycket om det ekologiska jordbruket. Jag delar mycket av den uppfattningen. Hur kommer det sig då att står bakom en neddragning i och med att man inte återför handelsgödselskatten och bekämpningsmedelsskatten till jordbruket, som just går till forskning och utveckling av ekologiskt riktiga odlingsmetoder? Det handlar om hur man ska fånga upp kväveläckage och utbilda och utveckla mot ett jordbruk med mindre bekämpningsmedel och handelsgödsel. Den återföringen sker inte med stöd från . 9 () replik: Till vill jag säga att det finns väldigt många behov som vi kanske borde fokusera på ännu mer. Det gäller här att se helheten. Jag har i och för sig kanske känt att vi skulle behöva återföra mer av handelsgödselskatten. Men jag tycker det har skett ganska bra satsningar på svenskt jordbruk. Vi lyckas ändå ligga i framkanten när det gäller forskning. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi gör det. Det är då vi kan nå de miljömål som vi strävar efter. Då gäller det att se till en helhet och få en budget i balans. Det finns väldigt många hål att stoppa pengar i, men då gäller det också att ha de pengarna. Jag tycker ändå att vi har lyckats ganska bra. 10 () replik: Jag respekterar ambitioner och att han här i talarstolen talar sig varm för satsningar på svenskt jordbruk, att han har hällt tysk mjölk i debatten, och så vidare. Men det kokar till syvende och sist ned till att hör till ett parti som med hull och hår stöder regeringens budgetförslag. Det innebär att mindre pengar återförs till för honom själv och för mig viktiga områden för att minska kväveläckage och bekämpningsmedelsanvändning. Svenska bönder får inte möjlighet att konkurrera med den tyska mjölken genom att de betalar sex gånger så hög dieselskatt som sina finska kolleger, exempelvis. 11 () replik: Vi kan nog ha lite olika perspektiv på detta och hur satsningarna ska ske. Jag kan hålla med om att det finns ett ganska högt kostnadstryck på lantbruk. Det måste vi försöka att pressa ned. Jag hoppas att vi ska kunna få en så stabil ekonomi att vi ska lyckas med det. Forskningen är väsentlig. Det gäller också att ha en bra regionalpolitik och kunna hjälpa till att satsa på lokala och regionala initiativ. Det gäller att skapa möjligheter för de yngre lantbrukarna att kunna låna pengar, kunna arrendera och skapa förutsättningar för dem att bedriva ett bra lantbruk. Det är faktiskt rätt stora problem . 12 () replik: sade många vackra ord och kloka saker som jag kan instämma i. Jag har en stark oro för att det svenska jordbruket nu riskerar att drabbas av en allvarlig krympning genom den nya frikopplingsreformen. Orsaken till att jordbruket har backat sedan EU-inträdet och står inför ett skarpt läge är att och regeringsalliansen talar väl och vackert men gör fel. De vägrar att lyfta av de kostnadspålagor som måste lyftas av om jordbruket ska få en chans att konkurrera på lika villkor och kunna exportera. Jag vill bara uppmana att till sin partigrupp och sitt parti ta med sig budskapet att jobba för att få ned kostnaderna, få bort dieselskatten, ta hem EU:s miljöstöd och satsa på . Det går inte att bara stå och prata och skylla ifrån sig. Ta ansvar här och gör någonting! 13 () replik: Som vi alla vet styrs mycket av jordbrukspolitiken från EU. Jag tycker att den styrs alldeles för mycket därifrån. Jag hade hoppats att vi skulle kunna få ta mycket mer av de besluten här i . Men så är det ju inte. Mycket av dem styrs och kommer från . Det gör ju också att det finns en viss utveckling av jordbruket. Jag är i grunden ganska positiv till frikopplingen. Jag tror att det gör att vi som konsumenter har möjlighet att påverka. Jordbruket närmar sig mycket mer marknaden. I stället för att få en massa överskottsberg kanske vi kan få en något så när rimligt planerad jordbruksproduktion. Samtliga partier här i borde lyfta upp frågan mycket högre på dagordningen. De här frågorna diskuteras inte så fruktansvärt mycket, varken i medierna eller här i . 14 () replik: har sedan EU-inträdet förlorat åtskilliga miljarder i lägre miljöersättningar som man har rätt till genom att regeringen och regeringsalliansen inte tagit hem pengarna. har jordbruket belastats med över 10 miljarder i kostnader genom den ensidiga skatt som ligger på svenskt jordbruk och inte på andra. De jordbruk och bygder som har lägst lönsamhet i kan välja att inte producera. Det är en uppenbar risk att detta kommer att ske i . måste kostnaderna bort. 15 () replik: Mitt parti har i varje fall alltid försökt att sträva efter att vi ska få en ökad ersättning vad det gäller miljö och landsbygdsutveckling. Det är någonting som vi här i förhandlingarna har försökt att driva. Tyvärr är det så att mycket av EU:s direkta stöd, arealstöden, slår fel. De gynnar de mycket starkt specialiserade jordbruken. De missgynnar de mindre. Det är de som slås ut. Antalet mjölkbönder har halverats .