prot · GR0925 · 2003-11-11 00:00:00 — Jag skulle vilja fråga ministern om han verkligen vidhåller att den utvärdering som en enmansutredare gjorde i julas, mellan och , så säkert pekar på resultatet att fortsatta nedläggningar inte kommer att få några konsekvenser. Justitieministern skrev på Brännpunkt att detta var en garant för att det fortsatta nedläggningsarbetet kommer att ge lika goda resultat. Hur i hela friden kan det vara det? Det är väl en väldig skillnad på att ha tre tingsrätter i ett län och att ha en tingsrätt! Man kan ju inte efter att ha tagit bort en säga: Att ha tre i stället för fyra har inte visat sig göra någon skillnad, så därför blir det säkert ingen skillnad om man bara har en kvar heller. Justitieministern har gett väldigt dåliga besked under många omgångar i debatterna. Regeringen har inte någon som helst helhetssyn. Man plockar bort lite här och lite där, och så tror man att människor inte ska protestera. Men det kommer att bli en proteststorm, justitieministern, om vi inte får ett väldigt tydligt svar här , och jag kommer att leda den proteststormen! Jag känner mig upprörd över denna kortsiktiga politik utan hänsynstagande till hur det ser ut i glesbygdsområdena, både när det gäller hur rättssäkerheten ska kunna stärkas och också när det gäller hur vi ska kunna arbeta vidare på ett trovärdigt sätt. 84 (): när tingsrättsorganisationen ligger under och regeringens beslutsmakt är det viktigt att vi i granskar och utvärderar de förändringar som sker. har ställt sig bakom de förändringar som är gjorda. Kunskap och kompetens hos de tjänstgörande i tingsrätterna är naturligtvis det allra viktigaste, liksom att besluten är så rättssäkra som möjligt. Finns inte tilltron till domstolarna och till att de domar som avkunnas är trovärdiga blir rättssäkerheten ifrågasatt och därmed hela domstolsförfarandet. Vi vet dock också att rättsväsendet har begränsade resurser, vilket ställer krav på rationalisering och effektivisering. Därför har ställt upp på den förändring som gällde tingsrätten i , och andra förändringar också. Men att ta bort hela tingsrättsorganisationen i känns mycket tveksamt. Jag tvivlar också på att det ens är ekonomiskt lönsamt. Vi vet att andra verksamheter inom rättsväsendet får ökade arbetsuppgifter, inte minst polisen. Det kan handla om långväga transporter av häktade och längre resväg för alla inblandade. Och vad kostar det med inställda rättegångar, och hur många fler blir dessa om all tingsrättsverksamhet förläggs till ? är inte den här frågan avgjord. Det är dock inte som äger frågan, och därför blir det mycket viktigt att tydliggöra kriterierna för hur tingsrättsorganisationen ska se ut. En helhetssyn kräver att hela kostnadsbilden finns med när rättssäkerheten och effektiviteten bedöms. Inställda rättegångar och merarbete för polisen så att den inte kan utföra andra nödvändiga uppgifter drabbar ju också rättssäkerheten, fast på ett annat sätt. Det skulle vara intressant att höra av ministern vilka kriterier som väger tyngst när man ser över den här organisationen och gör rationaliseringar och effektiviseringar. Jag antar att har att ta hänsyn till sin organisation i första hand och inte ser till helheten. Jag kan inte tänka mig en enda tingsrätt i . Jag tror att det kan vara bra för ministern att höra att det nog inte finns en politisk majoritet för ett sådant beslut om det skulle fattas av något som kan vara bra att tänka på inför det fortsatta utredningsarbetet. Frågan om centralisering kontra decentralisering är ständigt aktuell. Det skulle vara intressant att höra hur ministern ser på detta inom sina verksamhetsområden. Jag tog upp den här frågan i frågestunden, och då sade att alla ministrar är ansvariga för regionalpolitiken. Då gäller det att också leva upp till det när man ska fatta beslut. 85 Justitieminister (): Jag har full förståelse för det engagemang som finns i frågan. Jag skulle gärna diskutera ett färdigt förslag för om jag hade ett sådant besked att ge, men jag vill inte föregripa arbete. Som jag sade kommer verket att lämna sitt förslag . Om jag skulle fatta ett beslut och ha en ståndpunkt blir jag gärna kritiserad för det när jag har lämnat den ståndpunkten, men jag kan alltså inte göra det . vill jag bara erinra om, precis som sades här, att varje förändring som har gjorts har gjorts med stöd av varje förändring. Det är inte så att jag, , eller någon annan beslutar. Visst har vi gjort detta, men vi har gjort det med stöd av , och så kommer det att vara också . Något exakt förslag eller någon diskussion om hur det kommer att bli i blir det alltså inte från min sida . Självklart kommer dock frågan att fortsätta att diskuteras när vi får det här förslaget. Men vi kan naturligtvis ta detta tillfälle att diskutera hela den här frågan. Det tycker jag väl är lämpligt. Jag har också full förståelse för att man vill ha den diskussionen. När det gäller reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen har det alltså ställts upp ett antal mål. Det är att bibehålla tillgängligheten, att skapa förutsättningar för en stärkt beredningsorganisation, att säkerställa möjligheter att rekrytera personal, att skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, att öka möjligheterna till specialisering samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Det här är alltså målsättningen. Vissa av de här sakerna gör naturligtvis att det blir väldigt svårt att fatta en del beslut. Så är det ju. Det finns naturligtvis en önskan att det inte ska vara för stora avstånd. Det är viktigt med geografisk samordning som det är viktigt att kunna ge möjlighet till specialisering och återkommande kompetensutveckling. Det här är mycket svåra avvägningar därför att man också måste ta hänsyn till det som nämnts här. Det går inte att, och det kan inte jag som justitieminister heller göra, bara se på rättsväsendet. Jag vet att det betyder väldigt mycket för olika orter att få behålla sin domstol. Jag har full förståelse för det. Det har ett mycket starkt värde jämfört med andra delar av samhället som i och för sig läggs samman med hänsyn till samhällsutvecklingen. Jag tycker att det är väldigt svåra frågor. är det inte riktigt så svart eller vitt att det är fråga om domstol eller inte domstol. Vi har ändå möjligheterna med kansli och tingsställen. Men det är inte riktigt samma sak. Jag är fullt medveten om det. Det här är det sätt vi arbetar på. Vi har gjort en utvärdering. fortsätter arbetet efter de här målsättningarna. Men när det gäller specifikt ber jag att få återkomma när vi har fått förslag och jag själv kan bilda mig en säkrare uppfattning i frågan. 86 (): Jag tycker att justitieministern talar i lite runda och svepande ordalag. Man får naturligtvis ha respekt för att han inte föregriper de beslut som komma skall. Men justitieministern har, genom att man från har varit ute och pratat i , gett ett bestämt intryck av vilken utveckling som är på väg. Justitieministern har också i en debattartikel i för en månad sedan signalerat väldigt tydligt att det är saker på gång av den här innebörden. Det är mycket det vi reagerar mot. Det finns en offentlig retorik. I den offentliga debatten, i regeringsdeklarationen och andra högtidliga sammanhang, har den socialdemokratiska regeringen hävdat att hela ska leva och utvecklas. Det ska vara rimliga villkor och geografisk närhet. Den offentliga servicen i form av sjukvård, skolor, rättsvårdande myndigheter, polis, domstolsväsende med mera är oerhört viktiga utvecklingsförutsättningar om en bygd ska överleva. Det är därför som det är så oerhört olyckligt och alldeles fel signal när man nu i krumbukter aviserar en fortsatt stark centralisering av tingsrätterna i i allmänhet och i i synnerhet, från fem tingsrätter till kanske bara en . Hur ska en framtidstro och vilja att investera kunna mobiliseras i det privata näringslivet när det offentliga signalerar neddragning, centralisering, avveckling? Är det så underligt att det privata näringslivet också drar slutsatser av signalerna, att det är svårt att upprätthålla en befolkningsbalans i de här regionerna? Hanteringen av tingsrätterna i förefaller bli ännu ett exempel på hur regeringen och dess företrädare säger en sak i det offentliga, i retoriken, men i praktiken gör någonting helt annat. Då är det inte konstigt att oron bland befolkningen, bland berörd personal, bland kommunala företrädare jag vet att kommunalrådet i har skrivit till justitieministern i frågan är väldigt stor. Den är befogad. Man har under en följd av år drabbats av en centraliseringsvåg som svept fram över stora delar av den offentliga verksamheten. Polis, åklagare, skatte- och kronofogdemyndigheter, lantmäteri och sjukvård är bara några exempel på viktig grundservice som varit föremål för en mycket stark centralisering. Och tycks det fortsätta. är ett av de landskap som är allra hårdast drabbat av den här verksamheten. Servicen blir sämre för människor. Befolkningsminskningen fortsätter, och den påskyndas av neddragningarna. Det uppstår en ond spiral som innebär arbetslöshet, tomma lägenheter, urholkat skatteunderlag, urholkad lokal marknad för företagen etcetera. Det är en självklarhet att människor undrar om det finns en politisk strävan att utarma och ödelägga landskapet. Det räcker inte med tillväxtavtal och tillväxtprogram, där man försöker ge en annan bild av läget, när man i praktiken agerar på det här sättet. Justitieministern sade att den här frågan kommer tillbaka till . Det lät ju lovande. Så står det också i det betänkande som ska debattera . Där skriver man att i den mån de aktuella tingsrätterna kommer att beröras av nedläggning eller sammanläggning kommer att få tillfälle att ta ställning därtill när regeringen anmäler sådana organisationsförändringar. Det är lite kryptiskt det där. Men ska få tillfälle att ta ställning, står det. var ute och pratade i och sade att det är som kommer att fatta beslutet. Kan jag få ställa frågan om det är så? Kan justitieministern här och lova att kommer att reellt få ta ställning till detta när det kommer ett förslag? Sedan vill jag gärna upprepa min första fråga, precis det som var inne på. Vilka är de sakliga skälen? är en av de få i landet som uppfyller samtliga tolv verksamhetsmål. Jag tror att var den andra i landet. Vad finns det då för sakliga skäl för att gå så bröstgänges till väga och avisera den här neddragningen och centraliseringen? 87 (): Till skillnad mot anser jag att justitieministern normalt sett ger klara och rediga besked. Dessutom menar jag att jag har haft ett utomordentligt samarbete med både justitieministern och hans kompetenta arbetslag i yttrande- och tryckfrihetsfrågor. I den meningen delar jag absolut inte vissa av de angrepp som justitieministern fick. Men i en annan mening måste jag få repetera att jag känner ett svaj här. Jag känner ett svaj över att som första stora landskap i skulle bli utan tingsrätt. Därför vill jag ge justitieministern några ord på vägen. Land skall med lag byggas. Lag ska efterföljas. Det är ett portalvillkor för hur det här landet har skapats. äldsta nedtecknade lag finns i centralbygden Forsa. Den hänger i en ring på Forsa kyrka , kanske tidigare runskrift, kyrkoböter. Ur denna lag stiftades Hälsingelagen, näst äldsta landskapslag som gällde då införlivades i lagsaga, som det då hette. har vi också tillhört kyrkoorganisation, numera protestantisk, numera ärkestift. Att justitieministern skulle bli den förste politiker i detta land som skulle beröva den sista tingsrätten är inte ett brott men ett oerhört tungt historiskt ok att bära. Därför skulle jag vilja rekommendera justitieministern att läsa på historien. Den är oerhört viktig för oss hälsingar. 88 HANS (): Tack för denna vackra beskrivning av historia. Den är sann och viktig. En sak som jag tycker är intressant är att just argumenten för sammanläggningen av tingsrätterna i en skrivelse till regeringen har underkänts av en i regionen. Lagmannen hävdar själv att avståndet blir för långt för befolkningen om rättegången ska hållas i . Det blir sämre service till invånarna i och påverkar tingsrätternas effektivitet. Dessutom hävdar lagmannen att nackdelarna är större än fördelarna om Gävledomstolen åker ut till så kallade tingsställen i , och . Lagmannen hävdar också att besparingen inte blir stor. Till detta kan läggas det jag har varit inne på tidigare, att domstol faktiskt är landets näst, näst effektiva domstol. ligger också bra till vad gäller kostnad per mål. Faktum är att tillsammans med är den enda av landets mer än 70 tingsrätter som uppfyllde samtliga tolv verksamhetsmål. Det tyder på att även mindre tingsrätter kan vara väldigt bra och effektiva till sin karaktär. Därför stöder jag förstås planerna på att stoppa sammanslagningen av tingsrätterna. Jag vill inte ha den här sammanslagningen. Den känns inte riktigt bra. Jag står också fast vid min åsikt att innan något som helst större ingrepp får ske i domstolsorganisationen måste en genomgång av domstolsväsendet göras. Det känns inte som om det här är riktigt rationellt skött. Det blir för mycket hattande och för mycket osäkerhet. Det är svårt att få riktiga svar på om det är bra eller inte. Hur ser justitieministern på att så många domare och anställda i personalen är kritiska till sammanläggningen av tingsrätterna i ? Kommer han att lyssna på och träffa många av dem som är insatta i de lokala förutsättningarna i ? 89 (): Problemet är att regleras i förordning och inte i lag. Vi har från vårt håll velat att ska läggas under så att sådant inte ska kunna ske att regeringen meddelar i en skrivelse om det , med regeringens goda minne, har beslutat. Det är det som sker . Vi har inte den stora makten i . skickade en promemoria till i samband med budgetarbetet där det tydligt framgår att slakten fortsätter. Det kommer att bli 34 tingsrätter kvar om får sin vilja igenom och inte kan hejda denna framfart. Det är märkligt: säger att regeringens mål har varit en mängd fina saker som måste beaktas vid besluten om sammanslagningar och nedläggningar. Men ett av de första målen regeringen har är att se till att alla samhällsmedborgare har ett rimligt avstånd till domstolen till tingsrätten. Det blir inte ett rimligt avstånd för någon i om detta sker. Precis som flera har tagit upp är det ingen enda utredning som har visat att de mindre domstolarnas verksamhet håller en sämre kvalitet än de större. Det finns inte en enda utredning om detta. Det finns inte heller en enda utredning som har pekat på vilka fördelar regeringens nedläggningshysteri kommer att innebära. Det finns inte ens en utvärdering om vilka ekonomiska konsekvenser i negativ mening det här kommer att få . När det gäller ärendebalansen finns det jättefin statistik från domstolarna i där det framgår hur bra de ligger till. Alla argumenten och skälen som justitieministern har tagit upp håller inte för . Det skulle vara kraftfullt av justitieministern att visa att det faktiskt är han som bestämmer också i den frågan, att får rätta sig efter vad justitieministern säger och lova att vi får behålla åtminstone en tingsrätt i . 90 (): Som ministern sade är frågan inte avgjord. Han sade det på ett ödmjukt sätt, och han sade att han ska ta del av de rapporter som ska läggas fram och fatta beslut. Tanken att detta ska ske i samförstånd med låter bra. Jag vet att Socialdemokraterna, har haft ett bra samarbete, och har ett bra samarbete, i frågorna. Det är viktigt att vi även i fortsättningen ska ha det. Det är inte så lätt att i kärva ekonomiska tider alltid fatta de allra förnuftigaste besluten. Det kan faktiskt vara så att en nedläggning av tingsrätterna i får andra merkostnader för polisen och andra verksamheter. Om färre domar avkunnas skapas mänskligt lidande. Det går inte att så tydligt få fram vad som är målet med reformprocessen, att man har åstadkommit det man ville när det gäller möjligheten till specialisering, rekrytering och kompetensutbildning. Revisionsrapporten pekar inte så tydligt ut detta. Där får man avvakta lite mer för att se hur det går. Jag vädjar till ministern att tänka på samarbetet i . De tidigare besluten har varit förankrade i , och de ska vara det i fortsättningen också. 91 (): Jag hörde interpellationssvaret med stort intresse. Där framgick att domstolarna ska ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Där ska också vara en bibehållen tillgänglighet. Jag tänkte att här är en minister som förstår vad det rör sig om. Han har begripit detta. Vid slutet av svaret märkte jag att han inte har begripit ett dugg. Det finns enligt min uppfattning anledning att noga överväga om den lämpligaste domstolsorganisationen i verkligen är en tingsrätt i varje landskap. Det är lite svårt att förstå den slutsatsen med den början ministern hade. Jag hoppas att den debatt vi har haft har klargjort hur viktigt vi riksdagsledamöter från samtliga partier från skulle också ha varit med, och hon har samma uppfattning som vi andra från vänster till moderater, anser det vara att få ha en tingsrätt även i . tog upp den fråga jag tycker att ministern bör besvara, nämligen om ministern tänker lägga in några regionalpolitiska synpunkter på tingsrättsorganisationen. Det står utom allt tvivel att vi nu har en effektiv tingsrättsorganisation. Den är kostnadseffektiv och rättssäker. Men med den slutsats ministern har kommit fram till blir man orolig för att ministern inte har förstått hur viktigt det är att ha en tingsrätt även i . tog upp frågan om att det inte har någon betydelse var tingsrätten ligger någonstans utan att vi får en tingsrätt i . Vi kan tänka oss en sammanslagning av de två tingsrätterna. Det har jag förståelse för. Jag tycker visserligen att det fungerar utomordentligt bra just , men jag kan gott tänka mig en sammanslagning. Jag kan också tänka mig en sammanslagning kanske på någon annan ort än de nuvarande orterna. Jag har i en motion föreslagit att man ska titta på alternativet , som ligger geografiskt väl till och ger bra tillgänglighet. Det viktigaste är att vi får ha kvar en tingsrätt i . Sedan får vi diskutera var den ska vara belägen. Den fråga som ministern inte har svarat på är varför förändringen görs. Varför görs en förändring när det finns så pass effektiva tingsrätter? Det är lite svårt att förklara. När folk frågar oss varför denna omorganisation görs får vi säga att vi inte förstår det heller. Jag har tidigare tagit upp . Där finns den näst billigaste organisationen i hela landet. Vi har sett exempel på sammanslagningar av stora tingsrätter är bland de 15 dyraste och vi förstår inte orsaken till detta. Men ministern har möjlighet att tala om för oss bakgrunden till att man vill centralisera till . 92 Justitieminister (): Det är svårt att förklara en förändring när man inte har lämnat något förslag om en förändring. Det tror jag var och en förstår. Alla som har följt frågan kan konstatera att utreder och lämnar förslag, och sedan är det mycket diskussioner och vi lyssnar på många människor. Sedan har det visat sig det är bara att konstatera att det inte alls blir som i det ursprungliga förslaget, just för att vi har försökt att vara så lyhörda som möjligt. Tanken är att vi ska göra anmälningar, men vi ska ha stöd, det vill säga en majoritet i . Det är viktigt. I motionerna kan vi konstatera om det finns stöd eller inte. Så här långt har det varit 100-procentigt stöd för de förändringar som har gjorts. Det har varit ett bra samarbete med och . Det är inte lätta frågor. Det här går inte bara över partigränserna utan det är också en geografisk fråga. Det kan vi konstatera . Det är bra att diskussionerna finns, och det finns en vilja från vår sida att lyssna över partigränserna och verkligen ta hänsyn. Men, det är klart att den viljan inte ökar om man börjar kalla varandra för stolpskott! Men är jag en storsint person, så jag får väl se det som ett retoriskt självmål. Jag ska inte ta så illa upp för det. Jag ser det mer från den humoristiska sidan. Vi har inget färdigt förslag. Det pågår en utredning. Jag kan inte föregå den här och . 93 (): Justitieministern får ursäkta, men när vi läser i svaret från justitieministern det första svaret kom att han ifrågasätter om den lämpligaste domstolsorganisationen i verkligen är en tingsrätt i varje landskap och lyfter fram alternativet med en tingsrätt bara i , måste vi uppfatta det som en väldigt tydlig politisk signal. Han får ursäkta om vi då blir lite upprörda och tar till brösttoner. Men det är verkligen sakligt motiverat, särskilt när man tittar på siffror som visar att till exempel är den näst mest kostnadseffektiva i hela landet. Det vore ju kontraproduktivt att avveckla en av de bästa, som dessutom uppfyller alla tolv verksamhetsmål. har gjort jämförelser med andra landskap, om det orimliga att avveckla alla tingsrätter i vårt landskap jämfört med andra ur befolkningsmässig synpunkt. Det finns en rad olika argument som väger väldigt tungt. Jag litar på att justitieministern står för detta att komma tillbaka till med förslaget. Vore det så att man lägger ned alla tingsrätter i , vore det ett av de mest flagranta exemplen på att en saklig debatt om de här frågorna inte har någon som helst betydelse. När man lyssnar på vad som har förevarit i det här ärendet förefaller det vara en närmast religiös tro på att stora, centrala enheter med något slags automatik, som en naturlag, skulle ge bättre lösningar som styr regeringens och handlande. Jag kan försäkra , som var inne på stolpskott i idrottens värld, att jag precis som jag lovar det här och kommer att medverka till en politiskt väldigt tung och effektiv punktmarkering av justitieministern i alla de här debatterna framöver. Och kommer punktmarkeringen under de matcher vi har haft på Kaknäsplanen att framstå som ganska hovsamma. Det är orimligt att lägga förslag, som inte har något stöd ekonomiskt eller sakligt, om att lägga ned tingsrätterna i . Om det skulle komma ett förslag återkommer vi med samma kraft en gång till. Det lovar vi. 94 (): Vi ska kanske inte diskutera stolpskott alltför mycket. Men nog tycker jag fortfarande att det var ett stolpskott när man har ett öppet mål och talar om att vi ska ha de kriterierna och sedan kommer till en helt annan slutsats och slutligen skjuter man över målet. Men låt oss inte gräla om det. Det jag tog fasta på är att justitieministern i alla fall har en viss lyhördhet för det här, att han har lyssnat på oss och förstår vad det rör sig om, hur viktigt det är för oss i och i att ha kvar en tingsrätt, hur viktigt det är för regional utveckling, för bygden, för hela landskapet och även för länet. Jag är också nöjd med ministerns svar att man vill ha stödet i . När jag lyssnar på här, en av regeringens samarbetspartner, har jag en viss förhoppning om att ni kanske också kan resonera ihop er och lyssna till oss andra. Ministern kanske också lyssnar på , som sitter på länsbänken, så att vi kan få en bra lösning. Det är, som sagt, inte orten som är det viktigaste utan att vi får en tingsrätt i vårt landskap. Jag vill tacka ministern för beskeden. Jag tror att vi ska ta fasta på dem i den vidare debatten. Vi kommer alla, som ministern förstår, att inte bara hårdbevaka utan också ligga mycket tätt inpå för att se till att det inte blir några nya krumbukter, att man har ett mål och träffar målet den här gången. Och målet ska vara att vi ska ha en tingsrätt kvar i . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2003/04:35 om polisens medverkan vid transporter av psykiskt sjuka 95 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisens resurser inte ska användas till att skjutsa psykiskt sjuka patienter till sjukhus. Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar hur polisens resurser används, utöver kärnuppgifterna att förebygga och bekämpa brott. Polisen utför en mängd andra uppgifter som det kan diskuteras om den verkligen ska ägna sig åt.