prot · GR0917 · 2003-10-22 00:00:00 — Jag tänkte börja med den naturvård som av alldeles för många tas som helt självklar och som många inte tänker på. Det är den naturvård som utförs av intresserade brukare av våra skogar och av våra åkermarker. Det handlar om miljontals hektar. Det är någonting som är utspritt över hela landet. Det är en naturvård som vi kan ta del av , oavsett om vi ser den genom bilfönstret eller kontorsfönstret eller när vi cyklar till jobbet. Vill vi inte bara se den susa förbi har vi via den svenska allemansrätten en unik möjlighet att stanna bilen och stiga ut eller kliva av cykeln för att med samtliga sinnen ta in naturen. Det kan gälla att lyssna på den första lärkdrillen , att se den skira grönskan i bokhultet när bladen slår ut eller att känna doften av hägg. Det här är en unik möjlighet som vi har i . Jag skulle vilja kalla det att ta del av vår vardagsnatur. Tyvärr ser jag att stora delar av den här vardagsnaturen är hotad, men inte därför att det finns för lite pengar för att bevara den. Från mina utgångspunkter handlar det inte om bevarande utan om brukande, och brukande kräver brukare. Dessa brukare känner sig svikna av regeringen, för regeringen tar naturvården som en självklarhet, men man ser det inte som en självklarhet att brukarna ska ha konkurrensvillkor som är likvärdiga med dem som gäller för övriga brukare i . Tyvärr tror jag att det handlar om okunskap från regeringens sida. Man ser inte det självklara sambandet mellan vardagsnaturen och brukandet. Sedan ska jag gå in på det som kanske inte kan kallas för vardagsnatur utan handlar om naturområden som har mer speciella naturvärden, något alldeles utöver det vanliga. Jag och tycker att det är oerhört viktigt att vi inte äventyrar den biologiska mångfalden. Det är olyckligt att majoritetens synsätt präglas av att man menar att dessa områden bara kan förvaltas av staten, i samhällets ägo. Det är områden som ofta har getts sina speciella naturvärden tack vare det sätt som brukaren har skött dem på. För min del tycker jag att reservat huvudsakligen ska inrättas på samhällsägda marker. I de fall vi vill inrätta reservat på privatägd mark ska det göras genom att vi träffar avtal med ägaren. Fördelen med det är att vi inte får den äganderättskonflikt som uppstår när vi löser in mark för reservat. I stället för att markägaren får ersättning för att producera skog där massaved och timmer ger den ekonomiska avkastningen får han ett avtal som innebär att han producerar skog men att naturvärdena avgör vilken ekonomisk avkastning man får. Det är ett betydligt smakligare sätt att genomföra det på. Det ger också möjlighet för ägaren att fortsätta utveckla sitt företag, säkerligen till gagn för den vardagsnatur jag pratade om tidigare, som säkert omger reservatet. Avslutningsvis vill jag peka på ett principiellt förhållningssätt från sida. När vi inrättar reservat på privat mark, till havs eller till sjöss ska de som har haft sin utkomst från berörda områden ersättas ekonomiskt. Dialogen med markägaren är oerhört viktig, så att man kan göra det i samförstånd, på ett bra sätt. Samarbete och dialog ska prägla naturvården. 155 (): Jag tänkte börja med att yrka bifall till reservationerna 5, 6 och 9. Naturvården är en väldigt högt prioriterad fråga för , inte bara för den här riksdagsgruppen utan också för de riksdagsgrupper vi har haft tidigare. Det är därför vi alltid har satsat så mycket på att lägga pengar på biologisk mångfald. Därför satsar mycket mer på biologisk mångfald nu än innan vi inledde ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna och . Varför är då biologisk mångfald så viktigt? Dels handlar det om ett ansvar för kommande generationer, att vi inte har rätt att utrota arter och biotoper som sedan aldrig går att återställa, dels handlar det om att det kan vara till nytta för mänskligheten . Men det finns också en etisk aspekt, nämligen att andra arter har rätt att finnas för sin egen skull. I det sammanhanget ska man också ta upp kultur och historia. En del marker ska inte bara skyddas utan de behöver också hävdas. För att få förståelse för tidigare brukningsmetoder och för att bevara en biologisk mångfald bör man bevara naturtyper som är typiska för olika tidsepoker. och tog upp reservatsbildning och sade att man framför allt bör bilda reservat på statlig mark. Men varför då? Det blir lite konstigt, för då blir det reservatsbildning för reservatsbildningens egen skull. Självklart är det naturvärdena som måste avgöra var man lägger reservaten. Lika självklart är det att markägarna ska få ersättning, antingen i form av pengar eller också i form av mark. En del talare tog upp möjligheten med naturvårdsavtal. Det är en möjlighet som man skulle kunna använda sig av mer. Det finns ingenting som säger att staten måste äga naturreservat. Så är det däremot med nationalparker. Jag håller inte med om att det räcker att jobba med så kortsiktiga avtal som . Det bör vara längre naturvårdsavtal där man kan baka in produktionsförluster men också pengar för själva skötseln av marken, hävden, i de fall det behövs. Under resten av mandatperioden kommer vi att fortsätta att driva på för pengar till biologisk mångfald. I höstens budgetproposition har vi också en skrivning som visar på att Socialdemokraterna, tänker lägga mer pengar på biologisk mångfald och att myndigheterna redan nu bör planera för ökade insatser, så att de verkligen hinner bli av. Jag vill också ta upp frågan om reservat, på den korta tid som står till förfogande. Jag tyckte att sade något väldigt klokt, att man lätt missar naturvärdena i havet på grund av att man inte ser dem på samma sätt som på land. Egentligen har det fattats rätt bra beslut i när det gäller reservat. Men det går ofta väldigt trögt, kanske för att de naturvärdena glöms bort och kanske för att det ibland finns motstånd från markägare som tror att man inte får hålla på med någon typ av brukande över huvud taget bara för att det är fråga om reservatsbildning. I själva verket är det så att de regler som finns för reservat kan se väldigt olika ut. Vi tyckte att frågan om reservat var så viktig så vi lyfte upp den i samband med förhandlingarna om budgeten. I den överenskommelse som vi har med Socialdemokraterna och Vänstern är vi överens om att vi gemensamt kommer att se till att reservat verkligen tillskapas , så att det inte bara blir beslut på papperet. Eftersom tiden är kort och vi hade tänkt oss en talare till från avstår jag från att ta upp de andra frågorna i våra reservationer. Vi står bakom alla reservationer som det står på i betänkandet, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 5, 6 och 9. 156 (): Jag ska försöka medverka till att vi ska hinna klart före voteringen . När utskottet behandlade regeringens skrivelse om en samlad naturvårdspolitik slog fast att naturvårdspolitiken vilar på fem grundläggande värden: 1.människors hälsa, 2.den biologiska mångfalden och naturmiljön, 3.kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena, 4.ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga samt 5en god hushållning med naturresurserna. När vi eller våra barn en gång ska berätta för barnbarnen om naturen och kulturmiljön ska vi inte behöva titta på bilder eller läsa om hur naturen en gång såg ut. De ska ha tillgång till den. De ska ha samma möjligheter att använda den och förvalta den som vi hade när vi var unga. Den förmodligen viktigaste frågan för att utvecklingen ska förbli hållbar är människors delaktighet på alla nivåer när regler för naturvården ska utformas. När vi blickar tillbaka kan vi konstatera att det har hänt väldigt mycket på naturvårdsområdet. Vi har fastställt mål och delmål. Vi har avsatt avsevärda medel för att skydda den biologiska mångfalden, som skogsmark och värdefulla områden. I stort sett har en enig riksdag ställt sig bakom målsättningar och inriktning på politiken. Det betänkande som vi nu behandlar gäller motioner från den allmänna motionstiden . Det är 76 motionsyrkanden, och till betänkandet har tio reservationer lämnats. Mycket av det som tas upp i motionerna har redan behandlat i samband med naturvårdsskrivelsen för lite , och en del av yrkandena är under beredning i eller hos våra myndigheter. Jag ska beröra några av de reservationer som är lagda. har debatten om skyddande av skogsmark med höga naturvärden varit intensiv. Det finns två reservationer i betänkandet som tar upp dessa frågor. Den ena är från , som tycker att vi skyddar för lite mark. De andra borgerliga partierna tycker att vi skyddar för mycket, i alla fall privat mark. Till skulle jag vilja säga att regeringen i den budget som är lagd föreslår ett ökat anslag med nästan en halv miljard, totalt , för att skydda den biologiska mångfalden. Det är sannolikt så mycket som vi orkar med för att det ska bli de rätta områdena som skyddas och att delaktigheten i processen ska fungera. , vill, som jag sade, minska reservatsbildningen på privata områden. Jag skulle vilja säga till att det inte är bara på privata områden som vi vill göra reservat. Det är inte heller reservaten som är huvuddelen av skyddet. Den målsättning som beslutade om innebär att vi ska avsätta av privat mark frivilligt. Reservatsbildningen är mindre, . Två reservationer handlar om reservat. När behandlade regeringens proposition om mål och delmål och åtgärdsstrategier fastställdes målet om ytterligare fem reservat, varav det i ett skulle råda fiskeförbud. Målet var att de skulle vara klara . Det målet ligger fast, och både och arbetar just nu intensivt med frågan. Dessutom kommer regeringen att fatta beslut om att anmäla ytterligare Natura 2000-områden i den miljön till . Jag delar uppfattningen att det är angeläget att få ytterligare områden skyddade, och arbetet är i full gång. Därför yrkar jag avslag på de reservationerna. Reservationen om valfångstpolitik tycker jag är ganska onödig. Det råder inga tvivel om den svenska inställningen till valfångst. Frågan om vad som hände under i har behandlats i KU, och där har miljöministern redogjort för ärendet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 157 (): Jag är ledsen om jag förstör möjligheterna att votera i detta ärende. Vi har dock en massa andra voteringar att utföra. Jag måste nämligen få prata om en av mina favoritfrågor, och det råkar vara som nationalpark. Jag är lite förvånad att den kommer upp , men jag ser också att miljö- och jordbruksutskottet är så föredömligt att de har en plan för när deras ärenden ska behandlas. Detta underlättar för oss motionärer, för då behöver vi inte väcka samma motion . Frågan om som nationalpark var uppe under förra mandatperioden också. börjar det närma sig, tycker jag, undan för undan att vi åtminstone kan få att införas i nationalparksplanen . Det går lite segt. En förklaring till det tyckte jag mig få när jag läste på s. 22 i betänkandet, där det står att har pratat med i om detta ärende. Då förstår jag då har man plötsligt förflyttat till fel sida av . Det är alltså i som detta berg befinner sig. Det är en horst, med speciella företräden av hög naturvårdsklass. har lovat att komma och inviga , så jag förstår att någonting är på gång. Jag skulle ändå vilja se att några fler än och ställde sig bakom det här. Jag har hela mitt parti bakom mig, och jag vet att var väldigt angeläget i den här frågan under förra mandatperioden och naturligtvis alla östgötar. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 5 i detta betänkande. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU3 Naturvård. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då voteringen skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde BoU2 Tredimensionell fastighetsindelning Punkt 2 (Villkor för bildande av tredimensionella fastigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 163 för utskottet 130 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 11 mp För res. 1: 49 m, 33 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 15 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 6 mp Punkt 3 (Ägarlägenheter) 1. utskottet 2. res. 2 (kd, m, fp, c) Votering: 163 för utskottet 130 för res. 2 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 11 mp För res. 2: 49 m, 33 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 15 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU2 Arkeologi på uppdrag Punkt 1 (Utredning om uppdragsarkeologin) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 130 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 11 mp För res. 1: 49 m, 33 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 15 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 6 mp Punkt 4 (Exploatörers ansvar för upphandling av uppdragsarkeologi) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 129 för res. 3 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 11 mp För res. 3: 49 m, 32 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 6 mp Punkt 5 (Precisering av exploatörers kostnadsansvar vid uppdragsarkeologi m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 129 för res. 4 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 11 mp För res. 4: 49 m, 32 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 6 mp Punkt 7 (Översyn av lagen [1988:950] om kulturminnen) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, m, kd, c) Votering: 164 för utskottet 129 för res. 5 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 25 v, 12 mp För res. 5: 49 m, 32 fp, 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU5 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Republiken biföll utskottets förslag. UU7 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Kammaren biföll utskottets förslag. UU6 Punkt 1 (Relationer till närområdet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 243 för utskottet 49 för res. 1 1 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 32 fp, 29 kd, 25 v, 18 c, 12 mp För res. 1: 48 m, 1 kd Avstod: 1 m Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Punkterna 28 Kammaren biföll utskottets förslag. TU2 Ändringar i lagen om flyttning av fordon i vissa fall, m.m. Punkt 1 (Lagen om flyttning av fordon i vissa fall) 1. utskottet 2. res. (kd, c) Votering: 245 för utskottet 48 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 49 m, 32 fp, 25 v, 12 mp För res. : 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. TU3 Sjöfartsskydd Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (ställning) 1. utskottet 2. res. (kd, c) Votering: 245 för utskottet 48 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 49 m, 32 fp, 25 v, 12 mp För res. : 30 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 6 m, 16 fp, 3 kd, 5 v, 4 c, 5 mp 15 § (forts. från 13 §) Naturvård (forts. MJU3) 158 (): Jag tillhör de människor som delar uppfattningen att vi måste ha generositeten och att vi måste ha råd att ha djur och en fullödig fauna i skogen. När det gäller vargen och rovdjuren, som jag känner väl till genom direkt personlig kontakt eftersom jag bor ute i skogarna i , finns det en fråga som jag tycker att utskottet fullkomligt har missat. Det är tidsperspektivet. Man säger att vi ska ha livskraftiga stammar. Jag delar den uppfattningen; det ska vi ha. Men hur fort ska det gå? Den tillväxttakt som vi kan se hos vissa grupper av rovdjuren kan nämligen vara alldeles för hastig, och det är lite svårt att se hela som ett enda område i det här fallet. Det finns höga koncentrationer av rovdjur på vissa ställen. För min del, i , har vi gott om varg . sker en förändring i vargpopulationen. Vi hade ett naturreservat som vi kallar för Glaskogen, som förrförra vintern innehöll åtta vargar. De hade förnyat sig. Men av någon underlig anledning, och tyvärr på grund av misstänkt tjuvjakt, är det nu endast en ensam vargtik som går där uppe. Det tycker jag visar på den motsättning och den problematik som finns när det gäller vargstammens tillväxt. Det är viktigt att vi människor vänjer oss vid och lär oss att leva med vargar. Jag tror att jag har gjort det. Jag har djur själv får och jag har fått ta rätt på det som vargen har åstadkommit med en av mina avelstackor. Jag kan tala om för er att det inte känns roligt, men jag är med på det. Jag vet att jag har att anpassa mig till naturen. Kanske har jag som miljöpartist lite lättare att göra det än många andra. Därför skulle jag önska att utskottet när tillämpningen kommer och regleringsbreven ska utformas tar med tidsperspektivet på hur fort vargstammen ska växa. I övrigt, fru talman, så tycker jag naturligtvis att det är bra att man har höjt ersättningsnivåerna för människor som drabbas av rovdjur, eller som får lära sig att stå ut med att leva med dem. Det tycker jag att vi har råd och möjlighet att göra. Det finns många andra viktiga frågor som jag skulle vilja ta upp, men jag sitter inte i miljö- och jordbruksutskottet och jag är något av en avvikare i mitt parti i och med att jag har den här uppfattningen. Jag vill ha en livskraftig rovdjursstam och jag vill att den ska växa men jag vill också att den ska kunna växa i fred utan att skapa för stora motsättningar, som dessvärre leder till tjuvjakt och andra trakasserier, till och med grannar emellan. Det tycker jag känns obehagligt. Jag är tacksam, fru talman, att jag fick möjlighet att framföra detta. Jag hoppas att ni i jordbruksutskottet tänker på det här . 159 (): Ursäkta att jag kommer lite sent in i debatten, men jag kommer raka vägen från så jag hade ingen möjlighet förrän precis . Jag anmälde mig snabbt och ska bara säga några ord om en viktig fråga för mig och för dem som bor i mitt område. får man uppfattningen av debatten i den här kammaren att det råder okunnighet i frågan. Jag kan inte påstå att kammare är okunnig, men det finns vissa frågor som drabbar olika delar av landet mer eller mindre. Jag tycker att vi som bor i de områden som man kanske kan kalla för drabbade av vissa händelser och rovdjursslag borde kunna få framföra den åsikt som vi har om att här måste någonting speciellt göras. Jag har motionerat nu om den här frågan, och jag har fått fullständigt klart för mig att vargstammen inte behöver vara stor för att vara genetiskt hållbar. Alla experter som är på de möten som jag är med på som handlar om vargfrågan är fullständigt på det klara med att en vargstam på 100150 djur är helt tillräcklig för att den ska vara genetiskt gångbar. Vi är redan där. var det älgjakt, och vargarna fanns med. Vi som var med i dreven såg hur de har härjat med våra jakthundar. Vi vet hur människor mår. I bland annat kommun har det gjorts undersökningar. Vargen finns väl samlad i området, både på norska sidan och den svenska sidan. Där är vargen ett problem. Vi vill faktiskt påstå att vi, ned till varje enskild människa, måste få mer makt över vargstammen. Problemet med vargfrågan är som jag lite slarvigt påstår . Beslut fattas i om något som drabbar platser långt ifrån . Vi måste flytta ned besluten om hur vargstammen ska hanteras till folket. Om fråntas möjligheten att hantera frågan om vargstammen, och frågan flyttas ned till länsstyrelserna, som sedan i sin tur kan delegera ytterligare till jaktviltvårdsområdena på nivå, kan vargstammen regleras på exakt samma sätt som sker med andra djurarter. Det gäller till exempel rådjurs- och älgstammen, som sköts av jägarna. Jag har fullt förtroende för den svenska jägarkåren. Alla uttalanden från denna talarstol om tjuvjakt och dålig hantering av viltstammen av jägarna är förtal. Jag är helt övertygad om att om makten ges till jägarna kommer stammen att brandskattas på ett sådant sätt att det inte kommer att leda till misshälligheter för någon varken djur eller människor. De som drabbas måste kunna avliva en varg som har ett onormalt beteende. Den som gör det är en hjälte, inte en skurk, i . Jag är helt övertygad om att problemet med vargstammen kan lösas på lokal nivå. Jag vill därför hävda möjligheten att rösta på min egen motion nr 292. 160 (): I sedvanlig ordning har helt fel. Jag kommer från samma skogsområde. Jag måste tyvärr säga att ryktena om tjuvjakt har nog blivit så pass bekräftade att det finns ingenting att diskutera om den saken. Mitt förtroende för jägarna är stort jag är jägare själv när det gäller det villebråd jägarna själva har nytta av. Däremot är mitt förtroende när det gäller jägarna och vargen inte speciellt stort. Jag har dessvärre fått uppleva i Runars hemkommun att där inte finns någon positiv inställning till att ha en levande rovdjursstam i skogarna. Jag kan inte dela uppfattningen att besluten ska föras ned till länsnivå. Det ska fortfarande vara en riksfråga. Vi i kammaren har beslutat att vargstammen ska uppnå 200 individer. Vi är inte där . Jag har opponerat mig mot att tidsaspekten inte har tagits med. Det ska man göra. är nog den lämpligaste institutionen att sköta detta, . Sedan ska man givetvis lyssna på jägare och länsstyrelse. 161 () replik: Vi har totalt olika uppfattning. Jag litar fullständigt på jägarna i min kommun och i andra kommuner i hela landet. Jag tror att talet om tjuvjakt är mycket överdrivet. Ändå kan det nog bli så på vissa platser. Jag har inte sett någon indikation på tjuvjakt i min hemkommun. Jag skulle vilja höra berätta om var han har fått det ifrån. Jag har inte hört något . har det talats om att en alfahona ska vara skjuten av en tjuvskytt. Den har synts under älgjakten i gränsområdena på både norsk och svensk sida. Hon är vid fullt liv trots att hennes sändare inte fungerar. Vi har helt olika uppfattning. Jag har varit på många vargmöten runtom i , i , i , snart i . Jag har varit runt på de flesta ställen. Det är en sak vi har varit överens om, nämligen att flytta ned beslutsrätten till folket. Det gäller många frågor. Det finns många andra viktiga frågor, till exempel strandskyddet. Makten till folket borde vara en viktig fråga. I varg- och rovdjursfrågan är jag helt övertygad om att stammen kommer att överleva med den storlek som är möjlig att ha på de orter där vargen finns. Det är några få orter som är hårt drabbade, och där vet man hur man ska gå till väga. Jag tycker att vi borde vara överens om att flytta frågan till de lokala länsstyrelserna, som sedan i sin tur kan bolla frågan vidare till viltvårdsområdena i berörda kommuner. 162 () replik: Vi är överens om enda sak, , nämligen att vi har olika uppfattning på det här området. Du har din uppfattning, och jag har min. Jag är helt övertygad om att min är den riktiga. Jag kan inte säga att det har utövats tjuvjakt i din kommun. Jag talade om attityden i din kommun. Den har jag stött på eftersom jag också har varit på en del vargmöten. Vi ska hålla fast vid riksdagsbeslutet, men vi ska ta hänsyn till tidsfaktorn när det gäller tillväxten för djuren. 163 () replik: Min uppfattning som boende i kommun eftersom du specifikt tar upp den frågan har enhälligt antagits av kommun med samma ord som i mina motioner i . Enhälligt över alla partigränser finns orden i en skrivelse till i . Det är samma ord som står i min motion till . Påstå inte att frågan inte har en förankring. Den har en stark förankring. Det finns inga tjuvjägare i kommun. Jag tror inte att det finns några tjuvjägare i över huvud taget. Det kan vara folk som har avlivat varg på grund av att de har blivit drabbade på något sätt. Kanske de inte vågar stå för det. Till exempel i drabbades av anfall i sin fårfarm. Sedan tog han saken i egna händer.