prot · GQ0943 · 2003-01-21 00:00:00 — Jag tror att det för att man överhu-vud taget ska engagera sig i kommunpolitiken äravgörande att man känner att man kan påverka nå-gonting. Annars får vi inte folk att ställa upp, och dåhar vi ett demokratiskt underskott som kommer att bliett problem. Det är redan ett problem att få folk attengagera sig.Det är fortfarande min uppfattning att det finns förmycket underfinansiering, även om man hävdar fi-nansieringsprincipen. Sedan tar det meduppföljning för att kontrollera om finansieringsprin-cipen verkligen fungerar. Det är också en brist.Sedan talades det om att man kunde "hänga fritt".Det kan man givetvis inte. Man kan inte utgöra en delav ett land och sedan plötsligt inte vara en del av det.Man kan ju inte utgöra någon kronkoloni. Men låg-konjunkturen ska fungera åt andra hållet. När man harhögkonjunktur bör man ladda upp så mycket i ned-försbacken att man orkar upp till nästa kulle. Detbrukar vara en ganska god regel, för då har man visssjälvkraft. Det är denna acceleration jag gärna skullevilja se när vi nu befinner oss, så att säga, på toppen -eller på botten om man så vill. måste vi få störrekraft att möta en lågkonjunktur, så att vi inte kommerin i den och måste vidta många otrevliga åtgärdersom drabbar kommunsektorn.19 § Svar på interpellation 2002/03:74 om ut-jämning av LSS-kostnaderAnf. 73 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att ansvarsutredning-ens resultat ska kunna beaktas innan beslut fattas omett nytt inomkommunalt utjämningssystem för LSS.Den parlamentariska kommitté som har haft iuppdrag att lämna förslag om utjämning av LSS-kostnader överlämnade sitt betänkande till regeringeni mitten av . Betänkandet remissbe-handlas och det är ett mycket stortantal remissinstanser, totalt 386 remissinstanser, somhar ombetts lämna synpunkter på förslaget. Remiss-svaren ska vara regeringen tillhanda den 28 februari2003.Den ansvarsfördelningsutredning som MariaLarsson hänvisar till kommer regeringen inom kortatt tillsätta. Detta kommer att vara ett omfattandeutredningsarbete som inte kommer att vara slutförtnär regeringen behöver ta ställning till förslag.Många kommuner har höga kostnader förLSS, medan andra kommuner har låga kostnader.Behovet av en kostnadsutjämning för LSS är stort.Låt oss först avvakta remissbehandlingen av be-tänkandet innan vi tar ställning till den fortsatta han-teringen.Anf. 74 ():Herr talman! Det är trevligt att se Per Westerbergi talmansstolen. Välkommen hit i den uppgiften!Jag vill också tacka ministern för svaret. Det varganska kort och koncist, och jag betraktar det interiktigt som färdigt, utan jag ser fram emot en stundssamtal - snarare än debatt - i den här frågan.Jag tror att ministern och jag säkert är överens omatt LSS - stöd och service till funktionshindrade -som lagstiftning var en viktig reform. Kommunernahar, precis som ministern antydde i svaret, tagit dennauppgift på olika stort allvar. Därför föreslås nu ettutjämningssystem. Jag menar dock att det är fel vägatt gå för att förändra LSS, och jag ska strax beskrivavarför.Den allra viktigaste anledningen till att jag tyckeratt LSS bör vara ett statligt system är att väldigtmånga människor inte får det integritetsskydd somborde omgärda en person som av olika skäl är utsatt.Speciellt i många av mindre kommuner harde människor som har behövt extra stora insatser viaLSS, som kanske har kostat , upp-märksammats av medierna. Även om de inte haridentifierats med namn i tidningarna har det fort blivitganska allmänt känt vilka personer det handlar om.Denna brist på anonymitet finns och är ett faktum i desmå kommunerna i . Jag tycker att detta är ettstort problem, att man kan identifiera vårdtagarna.Och det har tyvärr i många fall lett till att de här män-niskorna har fått utstå både förtal och faktiskt till ochmed kränkningar av olika slag.Detta tycker jag är oacceptabelt. De får ju bara detsom de enligt vad vi här i har beslutat harrätt till. Men så blir det när man i små kommunerkanske till och med tvingas till skattehöjningar pågrund av just LSS-insatser. Jag menar att den utsatt-het som dessa människor upplever skulle reducerasom LSS i stället hanterades av staten och var ett rentstatligt system - naturligtvis om möjligt med kom-munen som utförare. Då flyttas den direkta kostnads-hanteringen från den kommunala närmiljön. Kommu-nerna kan säkert administrera det, men beslutet fattasnågon annanstans och hanteras av en större, förkommunerna gemensam kassa.Jag skulle vilja fråga ministern: ministerndetta med människors utsatthet som ett problem överhuvud taget? Är inte det skäl nog att undersöka rim-ligheten i och möjligheten att faktiskt göra LSS till ettstatligt system i stället?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill först instämma i vad MariaLarsson sade om att LSS-reformen var en väldigtviktig frihetsreform. Det var en väldigt viktig reformför många handikappade, funktionshindrade runtom iSverige.Man har haft en väldig kostnadsökning i systemet.Det beror naturligtvis på att det har kommit att om-fatta fler än man trodde från början. Men likväl hardet varit en viktig och betydelsefull reform för defunktionshindrade.Man kan resonera utifrån olika utgångspunkter.Jag har en mer ideologisk ingång i detta. Kommuner-na har ju ett medborgaransvar. De har ansvar församtliga kommunmedborgare. Jag tycker att det skaomfatta även de funktionshindrade.Man ska inte särbehandla gruppen funktionshind-rade och låta någon annan ta ansvaret. Man ska haansvar för äldre som behöver hjälp och stöd när deblir knackiga och sjuk och behöver stor omvårdnad.Man har ansvar för dem som behöver stöd och hjälpav i olika skeden av livet. Man haransvar för barn i skolan som behöver extra insatseroch extra stöd för att tillgodogöra sig skolgången.Min ideologiska utgångspunkt innebär att jagtycker att det är svårt att se varför man ska skilja utjust de funktionshindrade och säga att det ska lösas avett annat system och att de inte ska omfattas av detgenerella, allmänna medborgaransvar som kommu-nerna har.Detta var den tråd som togs upp i inlägget. Meninterpellationen tar också sikte på de ekonomiskaregleringarna. Där vill jag inte gå in och kommenteraLSS-utredningen. Vi avvaktar remissvarens syn-punkter på den och det förslag som har lagts fram.Jag tror dock, och det vill jag understryka, att detär oerhört viktigt att vi snabbt kommer till skott medett utjämningssystem. De länsvisa utjämningssystemsom finns trappas nu av i rask takt runtom i Sverige.Om de inte ersätts av något annat kommer mångakommuner som har höga LSS-kostnader att drabbasoerhört hårt. Det finns sådana kommuner som drab-bas , medan andra kommuner har väldigtlåga LSS-kostnader. Utjämnar vi för andra struktu-rella kostnader i det generella utjämningssystemettycker jag att det är fullt rimligt att också utjämna förLSS-kostnader.Anf. 76 ():Herr talman! Jag ställde egentligen bara en fråga imitt anförande, och den frågan fick jag inget somhelst svar på. Jag fick många andra ord i stället, menjag vill ändå upprepa frågan, för den är oerhört viktigför mig att höra ministerns syn på. Anser ministern attdet är ett problem med de här människornas utsatthet?Jag har hört alltihop om medborgarperspektivet.Det är en fråga, och den hänger delvis ihop med denfråga jag ställer. Men jag fick inget svar på den di-rekta frågan som jag ställde. Jag ser fram emot attministern faktiskt återkommer till den.Den utredning som har föreslagit ett utjämnings-system fick faktiskt enligt sitt direktiv inte hellermöjlighet att se på alternativet att göra det till enstatlig angelägenhet. Det är därför som jag ocksåställer frågan. Det är viktigt inför framtida utredning-ar att den möjligheten också bereds därför att dettavar vad många som satt i utredningen hade önskat,nämligen att man hade fått belysa också den möjlig-heten.Kommunerna har ett medborgaransvar. Självklarthar de det. Men kommunerna har också ett självstyre.Där ligger lite av problematiken med LSS som är sådetaljerad att den egentligen inte ger utrymme förnågra kommunala tolkningar eller några kommunalaalternativ när det gäller planering och kostnadsansvar.Det är därför som jag menar att denna typ av rättig-hetslagstiftning som är så strikt reglerad egentligeninte passar ihop med det kommunala självstyret.Som ni lite grann var inne på i den tidigare de-batten måste det kommunala självstyret vara förenatmed möjligheter för kommunpolitiker att fatta själv-ständiga beslut och att väga olika behov mot var-andra. LSS har blivit en gökunge som i vissa kom-muner har trängt ut vård, omsorg och skola och fram-för allt den icke lagstadgade kommunala verksamhe-ten. Detta är ytterligare ett problem som också talarför att LSS mera hör hemma som en statlig verksam-het än som en verksamhet.LSS har fått ganska förödande konsekvenser. Omman lyfter in det ekonomiska perspektivet som mi-nistern var inne på var det 43 kommuner som avise-rade att de skulle höja skatten inför detta verksam-hetsår. Det blev 70 kommuner som höjde. Jag borsjälv i en kommun där jag har suttit i kommunfull-mäktige och beslutat om en höjning av skatten med88 öre. är en liten kommun som hargod soliditet och god ekonomi. Men vi ser inga andramöjligheter , till stor del beroende på att LSS hartagit mycket från den andra kommunala verksamhe-ten. finns det inga andra besparingsåtgärder, utannu är en skattehöjning den enda möjligheten. Vi är igott sällskap. Det är den största skattehöjning inomlandstings- och primärkommunerna som har gjorts på25 år om vi lägger samman allt som har hänt underdetta år. Det är ganska anmärkningsvärt. Jag åter-kommer till att det till stor del för många kommunerberor på LSS.Ministern som reser runt mycket i landet vet lik-som jag att vi är många som också är kommunpoliti-ker som är bekymrade över denna utveckling där viinte längre ser några möjligheter. Och finansierings-principen som tidigare nämndes har inte använts idetta fall. Det har varit ett utjämningsorgan inomlänet . Men jag menar att staten måste skicka inmer pengar i systemet om detta fortsatt ska vara enkommunal angelägenhet.Jag vill gärna ha svar på den första frågan.Ministern säger att han ska titta på remissvarenmed anledning av utredningen. Jag tror att många avremissvaren är förutsägbara. Jag tror att de kommunersom får pengar kommer att gilla läget. De som skabetala in mer till systemet kommer inte att vara likapositiva. Jag är inte så säker på att ministern blir såmycket klokare på remissvaren.Men om det mot all förmodan skulle vara så att majoritet av kommunerna skulle säga att de villha ett statligt system, blir det då ett direkt direktiv ochuppdrag till den kommande utredningen att faktiskttitta på detta?Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska beröra integritetsfrågan. Jagtror inte att det är ett så stort bekymmer, om det ensär något bekymmer. Jag lever i den föreställningen som kommunalpolitiker och som kommunmed-borgare är väldigt mån om att se till att det finns engrundläggande solidaritetstanke i kommunen, att manhar ett gemensamt ansvar för kommuninvånarna,oavsett om de är funktionshindrade eller äldre ochbehöver omfattande insatser eller om det finns ungar ikommunen som behöver omfattande stöd för att kun-na fullgöra skolgången. Det var därför som jag togupp den mer ideologiska utgångspunkten vid ingång-en av diskussionen, alltså det medborgaransvar,kommuninvånaransvar, som en kommun har och somska omfatta alla oavsett vilket stöd som invånarnabehöver. Det handlar om som man iolika delar av livet kanske behöver ett omfattandestöd från för att få hjälp att fungera i kommunen somkommunmedborgare.Jag har den ingången att man inte ska plocka ut enfunktionshindrad och säga att någon annan, staten, fårklara av det. Däremot är det viktigt att när vi i reger-ing och riksdag tar ställning till de ekonomiska ra-marna för kommunsektorn, statsbidragen och överhuvud taget de ekonomiska ramarna för kommun-sektorn, väger in den kostnadsökning som finns påLSS-sidan och som har varit väldigt kraftig under desenaste åren. Det är viktigt att vi väger in det när viska bedöma vilka ramar som kommunsektorn ska haför att kunna fullgöra sina åtaganden.Jag ska inte på förhand kommentera remissutfal-let. Jag är väl medveten om att jag kommer att fååterkomma till denna fråga i flera olika sammanhang.Utjämningssystem är per definition en fråga där manutser vinnare och förlorare. Man skulle likaväl kunnatala om rättvisa förutsättningar mellan olika kommu-ner.Anf. 78 ():Herr talman! Jag är alltså av en annan åsikt änministern när det gäller integritetsskyddet för enskildaindivider. Jag har sett ett antal artiklar när jag hargjort sökningar, och det är inte alldeles ovanligt attanonymitetsskyddet är lika med noll för dessa männi-skor i små kommuner och att det också får konse-kvenser. Tyvärr är solidaritetstanken i alla kommuneroch bland alla medborgare inte lika stor och vackersom ministern och jag kanske skulle önska. Jag me-nar att denna utsatthet för dessa människor skulleminska betydligt om man faktiskt lade systemet på enstatlig nivå.Jag tycker inte heller att det är rimligt att åläggakommunpolitiker en uppgift där de inte har något somhelst manöverutrymme. Ni var tidigare inne på öron-märkningen. Det är samma sak med den. Ju mer manminskar utrymmet för kommunpolitikerna att faktisktfå agera, desto svårare kommer det att vara att rekry-tera kommunpolitiker. Ytterst är detta en demokrati-fråga.Jag kan förstå att ministern kanske inte vill gå in idetalj på det ena eller andra scenariot utifrån remiss-svaren. Jag har respekt för det. Men jag tycker ändåatt ministern skulle kunna lämna en liten aviseringom ett statligt system ändå är en framtida möjlighet.Med hänvisning till det som jag har sagt undrar jagom den tillkommande ansvarsutredningen får som ettdirekt direktiv att också titta på denna verksamhet.Den ska titta stort och brett. Jag har inte sett direkti-ven, och jag vet inte om de är färdiga, men det voreintressant att veta när utredningen ska tillsättas ochhur direktiven kommer att se ut. Kommer utredningenatt få en uppgift att fritt förfoga över alla de uppgiftersom stat och kommuner har och göra omfördel-ningar utifrån en så kostnadseffektiv men framför alltfunktionell organisation som bara är möjlig?Med detta vill jag tacka ministern för debatten,eller för samtalet, och jag tror också att vi får anled-ning att återkomma. Men jag skulle gärna vilja hasvar på den sista frågan: Kommer detta att rymmasinom ansvarsutredningen när det har förbisetts i tidi-gare utredningar?Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Jag räknar med att ansvarsutred-ningen kommer att tillsättas inom de närmaste veck-orna. Den kommer att få vida direktiv. Den ska seöver uppgiftsfördelningen mellan olika folkstyrelse-nivåer - kommuner, landsting och stat. Den kommerockså att se över regeringens förhållande till myndig-heter. Det blir väldigt vida direktiv till ansvarsutred-ningen. Eftersom det blir väldigt vida direktiv ser jagingen möjlighet att avvakta dess eventuella slutsatserinnan man gör någonting åt rättvisan när det gällerkommunernas kostnader för detta eftersom de länsvi-sa utjämningssystemen avtrappas i rask takt. Detta ärnämligen ett utredningsarbete som kommer att tanågra år eftersom det är så omfattande. Det föregår endjup analys också.Jag utesluter inte för framtiden att det blir föränd-ringar, vare sig mellan kommunernas uppgifter ochlandstingens uppgifter och tvärtom mellan statensuppgifter och landstingens uppgifter, mellan statensuppgifter och kommunernas uppgifter. Det där fårAnsvarsutredningen titta på.Det brådskar dock med att skapa större rättvisamellan kommunerna när det gäller kostnaderna förLSS, för är läget orimligt. Det finns kommunersom har mycket höga och betungande kostnader, ochdet finns kommuner som har väldigt låga kostnaderför LSS-verksamhet. Det återspeglas naturligtvisockså i kommunernas allmänna ekonomiska förut-sättningar. Har man väldigt höga kostnader har mansämre ekonomiska förutsättningar än i en kommunsom har väldigt låga kostnader och goda allmännaekonomiska förutsättningar.Vi får anledning att återkomma till det här när re-missarbetet är avslutat. Jag vill inte föregripa det menhoppas att det inte blir en diskussion som baseras påden förenklade bilden av vinnare och förlorare ochdär man gräver ned sig i positionerna. Jag ska tillståatt jag kanske inte är alltför förhoppningsfull i detavseendet, för jag har varit med om den stora utjäm-ningsdiskussion som vi kommer tillbakatill.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2002/03:93 omkommunsammanslagningAnf. 80 Statsrådet ():Herr talman! har ställt fyra frå-gor till mig under rubriken har frågat vad jagavser att vidta för åtgärder för att stärka kommuner-nas ekonomi och skapa förutsättningar för tillväxtoch positiv befolkningsutveckling i drabbade kom-muner.Jag vill peka på att kommuner med en minskandebefolkning kompenseras i det kommunalautjämningssystem som infördes . Landsting imotsvarande situation har under åren 2001 och 2002erhållit ett särskilt omställningsbidrag på mellan 150och . Ett sådant bidragkommer även att betalas ut under de kommande tvååren. Dessutom har sattsav för att under dessa år stödja kommuner och lands-ting med en minskande befolkning. Av detta belopputgör bidrag i syfte attfrämja samverkan mellan kommuner och mellanlandsting med befolkningsminskning. På så sätt gesdessa kommuner och landsting möjlighet att upprätt-hålla nivån på och kvaliteten inom verksamheterna. Idetta syfte har dessutom 25 mil-joner kronor beviljats i bidrag av regeringen till 46samverkansprojekt.Åsa har även frågat på vilket sätt jag,när det gäller kommunindelningen, avser att motver-ka den negativa befolkningsutveckling som pågår imånga kommuner.Låt mig först säga att den kommunala indelningeni sig inte har något samband med en minskande be-folkningsutveckling. Däremot påverkas naturligtviskommunernas möjlighet att tillhandahålla en godtag-bar service för invånarna. är det möjligt förkommunerna och landstingen att ta över länsstyrel-sernas uppgifter när det gäller regional utveckling ilänen genom att skapa regionala samverkansorgan.Samtidigt pågår utvecklingen av de regionala till-växtprogrammen.Sammantaget ökar detta möjligheterna till en re-gional och lokal kraftsamling för att främja utveck-lingen och tillväxten i landets olika delar. Regeringenhar också tillsatt två delegationer, Inlandsdelegatio-nen och Tillväxtdelegationen, som har till uppgift attmedverka till att stärka utvecklingen inom de mestutsatta arbetsmarknadsregionerna i landet. Detta ärexempel på tre större åtgärder där regeringen initieratett brett utvecklingsarbete som tar sin utgångspunkt ide möjligheter och den vilja till kraftsamling somfinns runtom i landet. Det är min förhoppning attdessa åtgärder kan bidra till att motverka den negativabefolkningsutvecklingen i många kommuner.Åsa har också frågat mig hur jag av-ser att stärka det, för kommuninvånarna och de kom-munala förtroendevalda, viktiga demokratiska arbetesom sker på den kommunala nivån. Jag vill i dettasammanhang, utan att gå in på de enskilda förslagen,påminna om att regeringen under förra mandat-perioden lade fram ett antal förslag i demokratipropo-sitionen, Demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80), som syftade till att stärka den lokalademokratin. Vidare har regeringen aktivt arbetat med att utveckla och fördjupa denlokala demokratin inom ramen för projektet fördemokrati. Bland annat har 142 demokratiutveck-lingsprojekt fått bidrag om sammanlagt 19 miljonerkronor. Den enskilt största bidragsmottagargruppenhar varit kommuner.Slutligen har frågat hur jag avseratt kompensera kommunerna för ökade utgifter somuppstår i samband med att den lagstiftning som riks-dag och regering beslutat om genomförs. Utgångs-punkten är ju den kommunala finansieringsprincipsom tillämpas och som har godkänts avriksdagen. Denna princip innebär som bekant blandannat att kommuner och landsting ska kompenserasför statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte påden kommunala verksamheten. Statliga beslut somtill exempel påverkar arbetsgivaravgifter eller skatte-underlaget, och därmed skatteintäkterna, omfattasinte av finansieringsprincipen. De finansiella ochekonomiska effekterna av sådana beslut ska dockbeaktas vid bedömningen av kommunsektorns skatte-finansierade utrymme.Anf. 81 ():Herr talman! Jag sällar mig till gratulanterna.Man kan ha olika tankar om och politiska mål förhur samhället ska fungera, hur det ska vara utformatoch var makten ska utövas. Det har ofta ett sambandmed hur man väljer sina lösningar på områden sominte automatiskt karakteriseras av direktdemokrati.Det kan handla om sådana frågor som jag har ställttill ministern, om vem som man tror är bäst skickadatt finna till exempel de ekonomiska lösningar somhåller långsiktigt i de situationer som många kommu-ner befinner sig i. Det handlar också om synen påsamarbetet mellan stat och kommun och med indivi-den.Det här är avgörande för vilket resultat man fårinom hela samhällsbygget. Det handlar om vilka somska vara delaktiga och känna medansvar, om hurutvecklingen bäst stimuleras och om hur vi skapartillväxt.Vi har en grundlag där det föreskrivs att all of-fentlig makt utgår från folket, och vi har ett grund-lagsfäst kommunalt självstyre, men vi kan naturligt-vis anlägga ideologiska aspekter på hur man ska tolkadetta och hur långt man ska gå i sina ambitioner attstärka kommunerna och de enskilda individerna.Ministern hänvisar till att man väljer att ge makttill kommuner i samverkan, men detta är också ettexempel på att man stärker statens roll på den regio-nala nivån genom att ge landshövdingen en direktstärkt roll gentemot kommunerna. Man var frånkommunministern och från regeringen i dess helhetinte beredd att flytta över makt till folkets företrädarei direktvalda organ att över sig själva bestämma.När jag hör ministerns svar på mina frågor, som iallra högsta grad har ett samband med vilka utveck-lingstankar ansvarigt statsråd har om de svenskakommunerna som administrativa enheter och derasinvånare och förtroendevalda, blir det uppenbart attministern faktiskt inte visar på några framtidstankarsom fångar in kommunernas långsiktiga problem.Man anvisar lösningar som fortfarande bygger påatt staten ska gå rakt in och detaljstyra i de ekonomis-ka frågorna. Man detaljstyr vilka demokratiprojektsom ska prioriteras och så vidare. Det kan mycket välvara så att kommunindelningar och befolkningsut-veckling inte i sig har något samband, men jag villockså påminna om att ministern i detta sammanhanghar svarat att en ändrad kommunindelning kan varaen lösning för kommuner som har ekonomiska pro-blem och som inte finner lösningar för att stärka be-folkningen. Det är ministern själv som har lyft framjust kommunsammanslagningar som en lösning.Jag tror att det skulle vara intressant för flera änmig om statsrådet här i kammaren ville beskriva sinvision av kommunernas roll och av hurKommunsverige kommer att kunna ut-vecklas, gärna ur en kommunindelningsaspekt efter-som det är statsrådet och ansvarig kommun-minister som har lyft fram drömmen om de 100kommunerna.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först till att jag är lika bekymrad som den regionala obalans som har växt fram i Sve-rige . De stora befolkningsomflyttning-arna gör ju att den ekonomiska situationen för mångakommuner har blivit väldigt ansträngd. Tappar manbefolkning i en kommun år är det naturligtvisen oändlig process att anpassa verksamheten efter denkrympande befolkningen.Det har också gjort att vi från regeringens sida harförsökt gå in och vända utvecklingen. Jag nämnernågra exempel i svaret på interpellationen. Jag kanfortsätta med de ekonomiska insatser som vi har gjortför att försöka vända utvecklingen. Vi har gått in medmycket betydande belopp via Bostadsdelegationen,2 ½ miljarder kronor , för att stödja kommunersom har många tomma lägenheter.