prot · GQ0988 · 2003-04-10 00:00:00 — Beredningen av frågan har hamnat i detläget att en parlamentarisk översyn av utlänningsla-gen ska göras, vilken ska kopplas till de övriga åtgär-der som behöver ske utifrån den lagrådsberedningsom skett under föregående år. Det är enligt min ochSocialdemokraternas uppfattning av största vikt attUtlänningsnämnden intill dess att en ny instansord-ning står klar ges möjlighet att arbeta på effektivastmöjliga sätt. Utskottet fick situationen belyst vidbesök hos nämnden, och i kommande vårpropositionkan ytterligare medel förväntas för att klara ut ären-dehandläggningen och arbeta av på balanserna.Barns situation i asylprocessen är komplicerad,och ytterst viktigt är att den kan handläggas på ett brasätt. Enligt sker en kontinuerligförbättring av handläggningsrutinerna på verket.Frågan belystes i samband med utskottets utfrågningden . Alla är väl medvetna om behovet avsärskilda rutiner vid handhavande av barn i asylpro-cessen. Av detta skäl kommer också denna fråga attsärskilt belysas i översynen av utlänningslagstiftning-en. Utan att föregå kommande vårpropositionsbe-handling kan vi erfara att ytterligare medel ställs tillförfogande för mottagande av ensamkommande barn.Frågan om ansvar för asylsökande barn är föremålför beredning inom utifrån den förett tag sedan avlämnade utredningen från Socialsty-relsen och . Jag har förståelse förden beredningstid som åtgår, inte minst utifrån denekonomiska beräkning som fanns för framtida hand-läggning.Vi har säkerligen många olika bilder av mottag-ningssystemet för asylsökande som helhet. I synner-het gäller det asylsökande barn. Vi har säkert såvälgoda som dåliga bilder av verksamheten. Det kanibland finnas skäl att lyfta fram goda exempel. Jagfick information om en ung man som beskrevsina första år som ensamkommen till i ljusaoch glada bilder. För honom kom problemen när hanfyllde och kom över i ett nytt handläggnings-skede. Det tidigare starka skyddet övergick i en kampför att klara det dagliga livet och studierna. Vi hardärför skäl att nogsamt följa utvecklingen och stän-digt leta för att finna optimala lösningar inom framförallt området barn i asylpolitiken.Herr talman! Jag har på försöktbelysa ett brett politikområde. Vid den hearing somutskottet genomförde sågs politikområdet så brett attutskottets vice ordförande uttryckte det så att "helavärlden har blivit grannländer" och lät detta symboli-sera den stora rörlighet som förekommer i värl-den.Jag har tidigare uttryckt att det finns en stor sam-syn i kring de breda perspektiven i flyk-ting- och migrationspolitiken. Detta är ett viktigtkonstaterande inför kommande hantering av ett käns-ligt politikområde. Jag har försökt belysa de reserva-tioner som finns till betänkandet och konstaterar attmycket har gjorts och mycket arbetsuppgifter liggerframför oss i form av utredningar och behandling avkommande betänkanden.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåstatsministerns frågestund skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § Statsministerns frågestundAnf. 21 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas. Det är tidför frågestund med statsministern. Eftersom dennafrågestund ännu är en relativt ny företeelse vill jagpåminna om formerna.Frågor och svar får inte överstiga . Parti-erna har anmält särskilda företrädare vilka kan räknamed att få ordet för en följdfråga. Normalt får stats-ministern sista ordet i ett replikskifte. Men jag kanom jag bedömer det befogat ge möjlighet till ett av-slutande inlägg från frågeställaren på högst en halvminut.Övriga frågeställare får normalt ordet endast engång. Den som inte har föranmält att han eller honvill ställa en fråga kan göra det till kammarsekretera-ren här framme. Det gäller även partiföreträdararna idet fall de vill ställa ytterligare en fråga.Partiföreträdarna använder interpellationstalar-stolarna medan övriga ställer frågor från sina bänkar.Jag får hälsa statsministern välkommen!Partierna har anmält följande företrädare: , , , , och går till Bo Lundgren.FolkrättsbegreppetAnf. 22 BO ():Fru talman! Det är med stor lättnad vi alla nuskönjer slutet på kriget i . Mänskligt lidandekommer förhoppningsvis att besparas många männi-skor. Vi känner också lättnad över att en brutal för-tryckarregim kommit till vägs ände och störtats. Detsom nu återstår för oss alla är att bidra till uppbygg-naden av ett demokratiskt . FN, ,och måste också delta. Det är vi säkertöverens om. Men vi måste också diskutera FN:smisslyckande, vi måste diskutera den europeiskaunionens misslyckande och vi måste diskutera folk-rätt.Göran gjorde klart i att hansuppfattning är att det som har skett strider motfolkrätt. Vi måste få en diskussion som handlar omhur omvärlden ska kunna ingripa mot regimer somförtrycker sitt folk och som är ett hot mot omvärlden.Vi måste kunna ha en folkrätt som handlar ommänskliga rättigheter och inte bara om staters rättig-heter att inom sina gränser göra vad de vill med sinamedborgare och med omvärlden.Är statsministern beredd att öppna för en diskus-sion om en ny, modern och mänsklig folkrätt?Anf. 23 Statsminister ():Fru talman! Den diskussionen pågår, och den ärviktig. Den började innan kriget i . Vi hade ensådan diskussion inför Kosovo där vi gjorde klart attdet fanns andra sätt att se på folkrätten än de traditio-nella.Diskussionen om och folkrätten hardock inte gällt detta. Det har inte handlat om Europe-iska unionens misslyckande. Vi har haft ett tydligtbeslut i . Vi hade en process sompågick. Det fanns vapeninspektörer som ansåg sigvara framgångsrika i sitt arbete. Trots det bryter någrastater mot resolutionen och går in i ett krig. Det har vikritiserat.Om man ska ändra folkrätten så att det blir möjligti framtiden för enskilda stater att själva ta sig rätten ärvi inte med. Men om vi ska diskutera hur folkrättenytterligare ska utvecklas för att väga in andra saker iinterna angelägenheter i ett land kan en sådan diskus-sion föras även om jag varnar för att gränserna kom-mer att vara svåra att dra.Anf. 24 BO ():Fru talman! tydliga ställningsta-gande i riksdag har inte följts upp av etttydligt agerande i eller i andrasammanhang, vilket i sin tur påverkar utvecklingenav folkrätten. Inte heller andra länder som protestera-de har fullföljt detta. Jag skulle gissa att det beror påatt det finns en diskussion om det som skedde var rätteller inte ur folkrättslig synpunkt. Andra, inklusivejag själv, har en annan uppfattning än stora problemet var att FN inte ens förmåddeatt fullfölja vad man hade inlett med sin resolution inovember . Vi vet att FN misslyckades totaltmed att förebygga eller åtminstone mildra folkmordeti . Om man ska tolka det stringent var inteheller insatserna i Kosovo i grunden i enlighet medden folkrätt som gör sig till tolk för.Det är därför som frågan måste ställas på sinspets. Ska länder kunna ingripa mot regimer somförtrycker sina egna folk och är ett hot mot omvärl-den? Att öppna för en sådan diskussion i stället för attslå fast något som andra inte delar uppfattningen omvore bättre, . Är du beredd att ta dendiskussionen?Anf. 25 Statsminister ():Fru talman! glömmer en viktig för-utsättning för sitt resonemang. Det är att den resolu-tion som FN hade antagit och som vi arbetade efter,1441, byggde på att regimen i skulle avväpnasmed hjälp av vapeninspektörer. De ansåg sig fram-gångsrika och begärde lite mer tid. Vi vet inte om dehade lyckats. Vi vet säkert att redan 5 000-10 000människor har dött i kriget. Kanske hade vi sluppituppleva detta om vi hade fortsatt i det spår som FNhade lagt fast. Här är det klart vad folkrätten säger.Jag varnar för en tolkning där manutifrån vad som har hänt i ska låta stormakten -vi har ju bara en kvarvarande stormakt - gå vidareoch själv finna att här finns brott mot folkrätten ochsedan agera. Är det nästa gång? Är det Nord-korea? Det vet vi inte. Men om visläpper den principiella hållningen att våldsinsatserav detta slag ska avgöras i är vi påett sluttande plan.Anf. 26 BO ():Fru talman! Det är där hamnarsnett. Det var inte så att säkerhetsrådet klarade situa-tionen i och situationen i Kosovo. Det fickhanteras på annat sätt. Det accepterades av igrund och botten.Det är här vi måste föra en diskussion. Det hand-lar inte om att en stat självsvåldigt ska ta sig rätten atttolka både det ena och det andra. Det handlar om attvi måste se till att säkerhetsrådet förmår att fungera.Tycker att säkerhetsrådet tog sittansvar i ? Borde inte säkerhetsrådet ha ac-cepterat det som hände i Kosovo?Anf. 27 Statsminister ():Fru talman! Det finns anledning att diskutera bådeRwanda och Kosovo. Det är vi beredda att göra. Menblanda inte ihop det, , med den sällsyntklara folkrättsliga situation vi hade vid detta tillfälle.Här hade vi ett beslut i . Vi hadeen process som var framgångsrik. Omdetta ska tas till intäkt för att man har rätt att göra detockså i andra fall är vi på ett sluttande plan.Sedan är vi alla klara över att folkrätten kommersuccessivt att förändras. Men på den här punktenråder ingen tveksamhet.Demokratisk uppbyggnad av IrakAnf. 28 ():Fru talman! Låt mig först säga att det är med till-fredsställelse jag hälsar nyheten att regimen i harförlorat kontrollen. Min och inställ-ning är dock att det borde ha varit det irakiska folketsom skulle ha störtat den och inte den USA-leddakoalitionen i ett anfallskrig.Det är också intressant att notera att man hittillsinte funnit några massförstörelsevapen, eftersom detvar anledningen till varför gick till anfall. Detkan förefalla som att och dess allierade gick ikrig under falska förespeglingar.Som efter alla krig behövs det nu ett omfattandeuppbyggnadsarbete framför allt i form av ett demo-kratiskt arbete. Gamla diktatoriska strukturer skaersättas med demokratiska. amerikanska administrationen hävdat att det ärUSA:s uppgift att installera ett nytt styre som USAgodkänner och handplockar.Min fråga till statsministern handlar just om detta.Med tanke på situation i och i framför allt Palestinafrågan vore det för-ödande om det blir som bestämmer och gör Iraktill ett USA-protektorat.Vad kommer statsministern att göra för att garan-tera ett demokratiskt civilt styre utan inbland-ning?Anf. 29 Statsminister ():Fru talman! Först till frågan om massförstörelse-vapen. Vi ska vara försiktiga där. Vi har ännu inte settnågra påtagliga bevis. De allra flesta som har följtdetta och bedömt det påstår att de finns. Men det ärsant att de fortfarande inte har dykt upp. Vi följer densaken och väntar med omdömet i den frågan tills vivet exakt hur det ligger till.FN måste tillsammans med irakiska krafter spelahuvudrollen för återuppbyggnaden av . Under enövergångstid kommer det att finnas svåra säkerhets-problem. Det är bara att titta hur det ser ut på de TV-bilder som kablas ut över världen. Polisiära insat-ser skulle redan nu behövas, och säkert kommer detatt finnas kvardröjande motståndsfickor - hur längevet vi inte.Jag ser inte att det är möjligt med ett meningsfulltåteruppbyggnadsarbete utan att man också har någontyp av säkerhetsnärvaro. Jag skulle tro att de ameri-kanska och brittiska trupperna kommer att få stå förden, men det innebär inte att de ska ha kommandotöver återuppbyggnaden. Det bör ges till FN och ira-kiska krafter.Anf. 30 ():Fru talman! Jag delar förstås statsministerns upp-fattning när det gäller just massförstörelsevapen. Vibåda är eniga om att det hade varit bra om hadehaft samma inställning som statsministern hade haft,nämligen väntat med omdömen om huruvida detfinns eller inte finns vapen, och låtit vapeninspektö-rerna göra det de ska göra.Jag tyckte inte att jag fick riktigt svar på min frå-ga. Hur kommer statsministern att agera i FN och iEU för att se till att vi inte får en ny pax americanautan att det är FN som kommer att ta ansvaret för endemokratisk uppbyggnad i ?Anf. 31 Statsminister ():Fru talman! De initiativen tar vi naturligtvis inomEU och inom FN i olika sammanhang. Vår position ärkänd och vår ståndpunkt väl bekantgjord. Men just nuklingar de uppfattningarna om inte ohörda så åt-minstone med svagt gensvar. Det är naturligtvis iförsta hand som har en annan uppfattning. Härgäller det att utsätta för ett starkt internationellttryck med hjälp av olika aktörer. Jag tycker att brit-terna är en av de viktigaste bundsförvanterna i dettasammanhang. De har en stark och klar ståndpunkt närdet gäller FN:s roll i återuppbyggnaden.Man ska inte heller utesluta - vilket vi ska påmin-na oss om - att det irakiska folket kan komma atttycka att det är bra att ha en amerikansk närvaro un-der återuppbyggnaden. Det är också någonting som viibland faktiskt ska erinra oss.Regeringens inställning till IrakkrigetAnf. 32 ():Fru talman! finns det all anledning att gläd-jas med befolkning, som hartorterats och förnedrats. Jag kan faktiskt tycka att vialla lite för lite har erinrat om hur medborgare i Irakhar haft det under en så . tyck-er jag - jag kan lägga handen på mitt eget bröst ochsäga det - att befolkning inte har fått den upp-märksamhet som den borde ha fått.Statsministern har precis som det sades här talatmycket om folkrätten och gjort det med emfas. I gårsade statsministern att han kände sig oerhört lättadöver det som sker. Och det vore ju konstigt annars.Det är klart att man kan fundera lite grann över kom-binationen, men jag ska inte göra det.Däremot ska jag erinra om att utrikesministern sa-de att hon skulle ha röstat precis somRyssland och om hon hade suttit i säker-hetsrådet.Delar statsministern den inställningen?Anf. 33 Statsminister ():Fru talman! Det gör jag definitivt, därför att viddet tillfället handlade det om att ge vapeninspektörer-na mer tid.Om jag och lägger händerna på vårarespektive breda bringor och känner efter så kommervi att känna att här klappar ett hjärta för de 10 000-20 000 människor som har dött under de senaste veck-orna. Vi vet ju inte om vi hade kunnat spara livet pådem om FN hade fått fullfölja sin ansträngning attmed hjälp av vapeninspektörerna avrusta. Det var detsom resolutionen och diskussionen i FN handlade om.Jag tycker att där följer en bra svensktradition: Innan man går till våldsinsatser - låt allamöjligheter att söka en fredlig lösning först uttöm-mas! Det hade varit rätt av att rösta somhon sade.Anf. 34 ():Fru talman! Det ginge väl an om det bara vorebringorna som var breda på herr statsministern ochmig.Jag skulle i allvarets namn bara vilja erinra om attdet i det här sammanhanget också talades om huruvi-da skulle lägga in ett veto om Storbritanni-en hade fått med sig på en förlängd respit förvapeninspektörerna. Det vore intressant att höra omstatsministern har någon kunskap om hur Frankrikehade tänkt sig votera i ett sådant sammanhang. Hadevetot likväl kommit från sida? Och hadestatsministern då också tyckt att skulle ställaupp på det vetot?Anf. 35 Statsminister ():Fru talman! Det är många om i frå-ga. Men den enkla situationen var den att FN:s vape-ninspektörer gjorde bedömningen att de var fram-gångsrika i sitt arbete. Britterna försökte få till ståndnågon typ av kompromiss som innebar att vid en visstidpunkt sätta en deadline. Då har ju också det ut-trycket sin verkliga innebörd. Fransmännen sade attde inte gick med på några ultimatum över huvud tageti det läge som rådde, förrän säkerhestrådets inspektö-rer hade tömt ut sina möjligheter. De sade: Om detblir en sådan omröstning så kommer vi att rösta nej.Om röstar nej blir det automatiskt så "veterar". Sådan var situationen.Jag har full förståelse för den franska positionen.Den var logisk vid det tillfället. Det är logiskt attockså hävda den . Vi vet inte om vi hade haft10 000 fler människor i livet om vapeninspektörernahade fått fortsätta sitt arbete. Men bara detta faktum -att det handlar om den typen av dödsoffer till detantalet - gör det väl ändå mödan värd att vänta någramånader till? Det var det som det handlade om, ochdå sade nej.Skattesänkning för lågavlönadeAnf. 36 ():Fru talman! Vid sidan om det som händer i Irakpågår diskussioner i vårt land. En aktuell diskussionhandlar om de lågavlönades situation. Det är också endiskussion som statsministern på olika sätt har varitinblandad i.Många lågavlönade finns i kommunala verksam-heter. Det är många som inte kan leva på sin lön. Nuär det ju inte lönen som är det viktiga för människorsförmåga att försörja sig själva, utan skatten spelarockså en roll i sammanhanget. Om vi tittar på detsvenska skattesystemet så ser vi att de lågavlönadebetalar OECD-världens högsta skatter på just sinalåga inkomster.Statsministern har ju möjlighet att påverka skat-teinstrumentet, men han ska helst inte delta i lönerö-relsen. Min fråga är: Är statsministern beredd attanvända det instrument som han faktiskt har, nämli-gen skatteinstrumentet, och rikta de skattesänkning-arna till de låglönegrupper som kämpar för bättrevillkor?Anf. 37 Statsminister ():Fru talman! Och därmed åstadkomma nästa gi-gantiska problem! Varje krona vi betalar i skatt an-vänds till löner åt dem som vi talar om. Det är klartatt vi kan sänka skatterna, men inte blir det mer peng-ar att förhandla om i en lönerörelse i kommunerna.Kommunernas finansiering är skatter, och kommu-nernas skatter tas ut i botten av skattesystemet. Så serdet ut. Att gå fram där med ett löfte om skattesänk-ningar vore att slå undan benen på dem som skasyssla med att försöka ordna goda löner i en kommu-nal löneförhandling med kommunalarbetarna. Jag trorinte att det är någon hållbar strategi. Den är motsägel-sefylld, och den leder inte framåt.Den enda möjligheten att ta sig ur det här på siktär en ökad tillväxt och en ökad effektivitet i ekono-min. Det är där det ligger. När kakan växer ska visedan se till att vi med både opinionsbildning ochmed ett ansvarstagande från alla fackliga parter för-ändrar relationerna på arbetsmarknaden mellan olikagrupper.Kvinnorna i vården har dåligt betalt - det tyckervi alla i den här kammaren. Men det måste lösas inomförhandlingarnas ram, och det blir det lättare att göraom vi har tillväxt i ekonomin.Anf. 38 ():Fru talman! Det är intressant att se att statsminis-tern är öppen för att sänka skatterna för dem som harde högsta inkomsterna. Om vi tittar på de tidigarereformer som är gjorda ser vi att det är de som tjänar24 och uppåt som har fått bådeinkomstförstärkningar och skattesänkningar. När detgäller höginkomsttagarna går det alltså alldeles ut-märkt, men när det kommer till låginkomsttagare ochtill kvinnor i offentlig sektor så är detta fullständigtomöjligt.Det finns en möjlighet att förändra ett skattesys-tem, och vi har också lagt fram ett sådant förslag här iriksdagen. Om man tittar på det förslaget ser man attdet skulle kunna ge mer för eninkomsttagare med . Det motsvarar en net-toförstärkning på och en löneökning på 6,5 %.Skatteinstrumentet finns alltså som en möjlighet attförstärka möjligheterna för de låginkomsttagare vi hari att faktiskt kunna leva på sin lön.Sedan är det intressant att statsministern pratar omökad tillväxt. Det ska bli mycket spännande att sevilka tillväxtåtgärder som finns i kommande budgetför att öka kakan. Där är vi nämligen överens.Anf. 39 Statsminister ():Fru talman! Vi har haft och har fortfarande en avde bästa tillväxtsiffrorna i . Sedan kan vi intekoppla loss oss från i övrigt. Vi är en del avden ekonomin. Vi är naturligtvis intenöjda, men vi har heller inte så mycket att skämmasför. Det tycker jag inte.De skattesänkningar som har genomförts är åter-läggningar, , av sådant som vi tvåtillsammans höjde under budgetsaneringen. Vi harlagt tillbaka krona för krona. De grupper som fickskattehöjningar har också fått tillbaka. Samma antalkronor som man höjde skatten med har lagts tillbaka.Det tyckte vi var en rättvis reform. Att under budget-saneringen höja skatterna för vissa grupper och sedannär vi väl är igenom sänka för andra tror jag inte attsamhällssolidariteten håller för.Sedan är det väldigt stora tal som sig med - i skatteförändringarför grupper . Det ska tillväldigt stora skatteökningar på andra grupper för attdet ska fungera. Låt mig säga att jag sätter ett fråge-tecken för den kalkylen.Tilltron till politikerAnf. 40 ():Fru talman! Jag tror att vi alla känner enmycket stor glädje över att den akuta krissituationen iIrak, åtminstone som vi hoppas, är på väg att ta slut.Nu ligger framför oss det stora återuppbyggnadsar-betet och byggandet av fred, frihet och demokrati.Där har vi i också en väldigt stor roll. Vi harju på något sätt backat ur lite genom regeringenstidigare hållning, men har vi en enormt stor möj-lighet att revanschera oss för dessa insatser.Detta är ju stora och djupa mänskliga frågor. Ettmer jordnära problem i sammanhanget är att rege-ringen som vi ser det totalt har tappat greppet om densvenska ekonomin. I valrörelsen gav man en falskbild av ekonomin och statsfinansernas tillstånd, ochnu kommer detta i kapp. Det är akuta neddragningar,svikna löften och brist på tillväxtåtgärder. Ett exem-pel är att man , vad det ser ut, ska akutspara påbiståndet. De här akuta besparingarna drabbar jualltid de svagaste, och det gör det svårare för Sverigeatt delta på ett aktivt och bra sätt i det internationellahjälparbetet. De svikna vallöftena påverkar densvenska demokratin.Min fråga till statsministern blir bredare: Vad tän-ker statsministern göra för att förstärka tilltron tilldemokratin och politikerna i det här landet när hanbakom sig har en situation där givna besked har visatsig vara ingenting värda?Anf. 41 Statsminister ():Fru talman! Dessa våldsamma påståenden skabemötas genom ett citat.Men : påstår att vi harbackat ur i fråga om . och borde tänka på att det fanns ett parti här i riks-dagen som tidigt krävde att skulle sändatrupp till . Jag säger inte vilket parti det var.Jag sade följande när jag presenterade det social-demokratiska valmanifestet . Nuläser jag in det till protokollet:"Låt mig på en gång säga att ingen vet med säker-het hur ser ut eller 2006. Det är naivtatt tro att någon kan lova ut exakt en viss typ av åt-gärd . Vi kan göra mer eller mindresakligt grundade bedömningar om detta. Därför är detviktigt att säga att hela vårt valmanifest och vår an-sats utgår ifrån de målsättningar för den ekonomiskapolitiken som vi la fast kris, nämligenöverskott i offentliga finanser, utgiftstak som skahållas och att det är ambitionen att fortsätta pressatillbaka arbetslösheten. Det är överordnat för vårpolitik. När väl det är sagt, så innebär det också attnår vi inte en sådan utveckling då slåsnaturligtvis förutsättningarna för politiken undan, ochdå har vi ett nytt läge. Och hamnar man i en situa-tion då man måste välja. Och kommer vi att väljaatt hålla fast vid de ekonomisk-politiska mål som äruppsatta. Vi tänker inte medverka till att vi får enutveckling då vi börjar på att låna till nya reformer,utan de måste bekostas av en ekonomisk tillväxt. "Exakt så sade jag vid presskonferensen.Anf. 42 ():Fru talman! tror jag att det var få som lade alltdet där på minnet. Sedan präglades ju valrörelsen avatt ni gjorde bedömningen att ni hade råd med alladessa reformer. Sanningen kom fram före valet, menden kom också fram efter valet. Sanningen är att i denbudget ni lade fram skulle ni låna till refor-merna, och alla andras prognoser var att ni skullebehöva spara ytterligare för att klara utgiftstaket. Detär inte fel att sjukfrånvaron ochsjukskrivningskostnaderna har blivit så höga som deär.Därför undrar jag återigen vad statsministern nutänker göra för att reparera förtroendet inte bara förregeringen utan framför allt för politiken som sådan.Regeringen var så till den milda grad angelägen ommakten att man sade, visserligen med den här bras-klappen, att man skulle genomföra dessa reformer,men efter valet drar man tillbaka dem trots att inganya fakta har kommit fram. Inget har ju förändrats.Förslaget var att låna till reformer, och alla sade att nikommer att spräcka utgiftstaken om ni inte sparar.Det är ju inga nya fakta som har kommit fram. närSaddam är borta kommer det att visa sig att sjukfrån-varon inte kommer att minska på grund av det.Anf.