prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Det är ett väldigtviktigt och stort steg.Vidare finns det frågor på nationell nivå - detfinns väldigt intressanta motionsförslag om faktu-raskojeri och om skuldfällor - om skuldtyngda män-niskor som har svårigheter när de sedan får jobb, förgenast går en väldigt stor andel av lönen till att betalaskulden. På dessa områden pågår mycket arbete.Därför har vi inget bifallsyrkande här.Avslutningsvis vill jag när det gäller resegarantinsäga följande. har på många sätt ut-tryckt varför vi inte kan ställa oss bakom reservatio-nen i sammanhanget. Jag vill dock ytterligare under-stryka att det viktigaste är konsumenternas rättighe-ter. Vi har ju haft fall med konsumenter som blivitstrandsatta någonstans i utan möjligheter attta sig hem. Det är sådant som vi i första hand måstekomma till rätta med. Hur det går till är en annanfråga. Det blir problem nästan hur man än gör, förnågon ska ju i slutändan betala resegarantin. Det fårman då försöka lösa så smidigt som möjligt.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Jag uppskattar att med att ta ett lite bredare grepp om de kon-sumentpolitiska frågorna. Men tycker jagatt vi ibland lite för snabbt passerat fullständigt cent-rala begrepp i diskussionen, bland annat den diskus-sion som förs om skyddet av konsumenternas rätt, avkonsumentintresset.Det är just kring nämnda begrepp som jag villupprätthålla mig. Vad utgör egentligen konsumentin-tresset? Jag skulle vara mycket tacksam om HilleviLarsson kärnfullt och pregnant kunde definiera kon-sumentintresset enligt och socialde-mokraternas syn.Anf. 168 () replik:Herr talman! Konsumenterna har rätt att köpa va-ror på den fria marknaden. Vi tillåter ju en fri mark-nad och tycker att det, av skäl som jag tidigare varitinne på, är positivt. Men den här fria marknadeninnebär problem. Konsumenternas rättig-heter handlar om allt, från att priser ska vara på enrimlig nivå till att man inte ska få en felaktig vara.Man ska kunna överklaga, som var inne på, och det här ska utvidgas till attgälla även offentliga tjänster.Viktigt för oss är att det på den fria marknad därman köper en vara ska vara en jämvikt i balansenmellan producenter och konsumenter. Som konsu-ment ska man ha rätt att överklaga och även att fåhjälp. Det är därför som vi har myndigheter och kon-sumentorganisationer som tillgodoser de här rättig-heterna.När det gäller den offentliga sektorn och medbor-garnas rätt vill vi inte se att man är kund eller konsu-ment, utan i det avseendet är man medborgare. Jagtycker att det finns en stor logik här. Från en del bor-gerliga partier vill man utveckla det hela till ett kon-sumentintresse även när det gäller de offentligatjänsterna. Ni vill ju minska den bas som betalasgemensamt och öka den andel där man på en frimarknad själv kan köpa sig den skola och sjukvårdsom man vill ha, där man kan betala lite extra omman vill ha lite mer och där man kan ha en försäk-ringslösning för att vara säker på att få något i framti-den.Vi är mot detta och för att alla, oavsett inkomst,ska kunna få de här tjänsterna. Därför har vi myndig-heter som ser till att man även när det gäller den of-fentliga sektorn har rättigheter. Vi har ju sett exempelpå att man från myndighetshåll har agerat för atttillförsäkra människor nämnda rättigheter när detgäller den offentliga sektorn.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Det blev en ganska lång definition,och det förstår jag därför att sanningen är den attpolitiker här i och i har detmycket svårt att definiera vad som är konsumentin-tresset. Deras intresse som konsument skiljer sig frånmitt intresse som konsument eftersom vi är olika.Men givet att vi är olika tycker jag att man ändå kansäga att det finns två saker som är fundamentala förkonsumentpolitiken. Det är att sträva efter det somverkligen är kärnan, och det är att tillåta ett brettutbud, att det på allvar blir mångfald på marknaden.Då måste inträdesbarriärerna vara låga. Det måstevara enkelt att utmana det gamla, det konservativa,det besuttna. De regleringar och lagar som vi stiftarhär inne får inte slå ut utmanare. Annars går vi emotkonsumentintresset. Det som alla konsumenter efter-frågar är låga priser. Få önskar höga priser, det trorjag att vi alla kan vara överens om. Det nämnde ocksåHillevi . Låga priser och ett brett utbud ärkärnan i konsumentintresset.Mot bakgrund av föredragning och inläggfrågar jag: Vad gör Socialdemokraterna konkret föratt stärka just detta i konsumentintresset?Anf. 170 () replik:Herr talman! Vi har ett konkurrensverk som medmycket stor framgång har arbetat med de här frågorna- mycket stor framgång ska jag väl inte säga, tyvärrär det eländigt på många håll. Men man har gjortframsteg. När det gäller byggmarknaden finns mycketuppmärksammade fall av kartellbildningar i fråga omasfalt. Man lyckades faktiskt sätta dit dem som varskyldiga till det. Nästa sak vi väntar på nu gällerlivsmedelssektorn, maten. Vi från socialdemokratiskthåll är givetvis inte positiva till att matpriserna ligger20 % över det europeiska genomsnittet. Tvärtomarbetar vi för att försöka få ned den nivån. Det finnsväldigt starka misstankar från atten stor del av den höga nivån beror just på bristandekonkurrens och kartellbildningar. Men det är samti-digt väldigt svårt att komma till rätta med det, påsamma sätt som det är svårt för polisen att utreda allabrott och åtala alla brottslingar, för det krävs bevis ide sammanhangen. Men det arbetar vi för. Då krävsatt det finns väldigt tydliga regler och att myndighe-ten har resurser att bekämpa det. Skattesänkningar är i så fall det störstahotet mot att komma till rätta med det här problemet.Men vi är helt inne på den linjen att vi vill ha pressa-de priser, för vi tror att det gynnar konsumenterna.Anf. 171 () re-plik:Herr talman! säger att Socialde-mokraterna självfallet också vill ha sänkta matpriser.Samtidigt talade hon i sitt inledningsanförande om deproblem som den fria marknaden kan leda till. Ett avde problem som nämnde är att denfria marknaden kan leda till överpriser. Det tycker jagär ett, låt oss säga, annorlunda sätt att beskriva kon-kurrensmekanismens effekter på prisbildningen på enfri marknad.Om Socialdemokraterna skulle vilja göra någon-ting enkelt för att påverka konkurrensen så att detsätter press på matpriserna vore det att ta tillbaka denåterställare som man införde efter regeringsskiftet1994 när man tog bort skrivningar från plan- ochbygglagen om att konkurrensintresset ska beaktas vidplanering av lägen för detaljhandelsetablering. Detfinns många som har talat om att någonting som harförsvårat konkurrensen är att det nu inte står någon-ting om konkurrensintresset där.Jag vet att detta ligger utanför ansvarsom-råde, och jag vill därför gå över det hon säger i Euro-pafrågorna och om harmoniseringen på Europaområ-det. Om jag skulle sammanfatta det som har sagt är det att man visst kan harmoniserakonsumenträtten på EU-nivå men inte för fort ochinte för mycket. Det är just den lite hållningslösastrategin som jag tycker blir ett problem när vi vet attkonsumenträtten på EU-nivå är i ett så att säga for-mativt skede.Jag skulle vilja fråga - hon behö-ver inte ta ställning till inom vilken tid: Kan HilleviLarsson inte hålla med om att det ligger ikonsumenternas intresse att vi har en helt harmonise-rad konsumentlagstiftning inom EU-området?Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag ska börja med att beröra bygg-marknaden, även om det inte tillhör det här området.Jag kan säga att det finns tydliga regler.Man kan alltid ha fler regler. Men det faktum att manfaktiskt lyckades sätta dit den där kartellbildningenmed argumentet bristande konkurrens. Här kan mangöra mycket mer, men inriktningen är naturligtviskonkurrens och låga priser.När det gäller harmoniseringar i är vi inteemot att man ska ha en gemensam marknad. Däremottycker vi att det är en väldigt intressant avvägningmellan harmoniseringar och minimilagstiftning. Mi-nimilagstiftning handlar om en undre ribba. Man fårvara mycket bättre än så, men man får inte vara sämreän så i sitt konsumentskydd, medan harmoniseringarhandlar om inte bara om att pressa upp dem som är pålåg nivå utan även om att man kan tvingas sänka frånen hög nivå. Det är det harmoniseringar innebär. Detär ett slags medelvärde.Vi stänger inte dörren totalt för harmoniseringar,för det kan vara nödvändigt. Inom till exem-pel har vi harmoniseringar. Naturligtvis kan det be-hövas för att få marknaden att fungera. Huvudprinci-pen med minimilagstiftning tycker vi ändå är positiv.Sedan får man från fall till fall avgöra vad som ärbäst. Exempelvis kan det när det gäller svenska före-tags möjligheter att konkurrera på den europeiskamarknaden vara intressant med harmoniseringar, menför konsumenternas rättigheter kan det vara minst likaintressant med minimilagstiftning. Där vill vi intesäga något absolut ja till harmonisering. Det kaninnebära att vi tvingas sänka vårt höga skydd här iSverige.Anf. 173 ():Herr talman! var det inte konkurrensen påbyggmarknaden som jag talade om i min första replikutan om livsmedelshandeln, men jag ska inte gå vida-re på det.Vad gäller harmonisering på europeisk nivå me-nar jag att det är ett problem för konsumenterna attreglerna ser så pass olika ut i olika länder. Enligt enundersökning som gjordes är det be-tydligt fler konsumenter som känner trygghet när dehandlar inom det egna landet än när de handlar övergränserna. Det är ungefär bara hälften så många somkänner sig säkra på att de har ett gott konsument-skydd när de handlar över gränserna jämfört med detegna landet. Det här leder till är att konsumenternainte fullt ut kan ta till vara de möjligheter som deninre marknaden ger när det gäller att hitta billigaalternativ på andra sidan det egna landets gränsen ochpå så sätt pressa priserna, öka utbudet och förbättrakvaliteten.Det är här jag menar att det skulle vara önskvärtmed en betydligt högre grad av harmonisering. Dåbeskriver harmonisering som att manlägger något slags medelvärde. Ifall det skulle varadefinitionen på harmonisering skulle jag hålla medhenne att det är ett problem. Men faktum är att manpå europeisk nivå är på väg att inte bara komma i fattutan också i vissa fall gå om när det gäller attskapa ett enkelt och tydligt regelverk som skapar ettfullgott skydd för konsumenterna. Vi kommer somrepresentanter för olika partier säkert att ha olikaåsikter om hur det fullgoda konsumentskyddet ska seut, men måste ändå hålla med om attdet har hänt oerhört mycket på , specielltsedan tillkomsten av Amsterdamfördaget när konsu-mentpolitiken blev ett eget politikområde.Jag tycker att det är problematiskt att Socialde-mokraterna inte riktigt vågar sätta ned foten. Därförvill jag upprepa frågan om inte påsikt kan se fördelarna med att ha en så långt möjligtharmoniserad lagstiftning.Anf. 174 ():Herr talman! Jag kan börja med det vonSydow sade om livsmedel. Det är naturligtvis ett målatt vi ska ha konkurrens på livsmedelsmarknaden.Kommer man fram till, vilket väldigt många misstän-ker, att det verkligen är kartellbildningar, som ju ärett brott, kan man straffa de ansvariga. Vi arbetaräven för frihandel på EU-nivå. Redan EU-medlemskapet i sig har inneburit att vi har kunnat fåned matpriserna något på grund av att det har kommitin billig mat från resten av . Men på grund av,som man misstänker, kartellbildningen är det fortfa-rande överpriser på mat.Ytterligare ett mål att öppna för frihandel medresten av världen. missgynnar EU:s politik påmånga sätt tredje världen. Man håller undan derasprodukter till förmån för europeiska produkter. Attöppna den handeln skulle ytterligare få ned prisernabåde i och i resten av EU, och det driver vidär.När det gäller harmoniseringar tror jag inte attsvenskarnas rädsla för att handla över gränserna haratt göra med konsumentskyddet, utan det handlar omen osäkerhet allmänt inför alla länder, om okunskapom vad som gäller, en rädsla för att man inte ska fårätt utan fastnar mellan olika regelsystem. Men jagtror inte att konsumenterna upplever minimilagstift-ning som ett hot. Det innebär att man får minst enviss nivå och kanske ett ännu bättre skydd. Det kanjag inte se innebära ett hot. Men vi vill se från fall tillfall vad som är det bästa.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts.) Konsumentfrågor (forts. LU9)Anf. 175 () replik:Fru talman! Eftersom vi från inte harnågon ordinarie ledamot i lagutskottet har vi därförinte heller några egna reservationer till detta betän-kande. Jag kommer därför nu att för Miljöpartietsräkning yrka bifall till en del reservationer och mo-tioner.I detta betänkande finns det en hel del mycketaktuella och intressanta frågor för alla oss konsu-menter. Jag kommer att gå igenom några av de vikti-gaste frågorna i kronologisk ordning.När det gäller punkt 2 om den framtida EU-lagstiftningen är det bara att inse att EU har väldigtmycket lagstiftning som berör just konsumentfrågor,bland annat rörande konsumentskyddet. I harvi en förhållandevis sträng lagstiftningför att bland annat säkerställa ett högt konsumen-trättsligt skydd. Jämfört med många andra länder iEU ligger långt framme.Därför är det särskilt oroväckande att utveckling-en nu går mot att det blir alltfler harmoniserade över-statliga EU-regler. Man vill att regler och rättsakterska likriktas i allt större utsträckning. Utgångspunk-ten borde enligt i stället vara minimireg-ler inom EU så att varje land i EU har rätt att gå föreoch införa strängare lagstiftning än den som EU be-slutar om.Om vi folkvalda i riksdag finner att EUinte fattar nödvändiga beslut för att säkerställa etthögt konsumentskydd måste vi ha rätten att stiftalagar inom konsumentskyddet som är bättre för kon-sumenterna än dem som EU lyckas med. Det bordevara en självklarhet, men tydligen inte för majoritetenav de folkvalda här som gärna avsäger sig makten attkunna stå på konsumenternas sida. Det är trist, ochjag håller inte med majoriteten i det fallet.Jag yrkar med anledning av det anförda bifall tillVänsterpartiets reservation nr 3 under punkt 3.Vi från har väckt en motion gällandeoönskad reklam. Många av oss känner väl till pro-blematiken med att få en massa oönskad e-post somfyller ens e-brevlåda. Vi pratar inte om ett eller två e-brev per dag. Det är inte ovanligt med upp till 20-30,ja, till om med 50 stycken per dag. Något drastisktmåste göras åt detta.Det vore därför önskvärt med något slags spärre-gister så att vi kunde bli av med all denna oönskadereklam. Det är ju inte fråga om att all oönskad e-posttar upp minne i e-brevlådan, utan det handlar minstlika mycket om innehållet i dessa oönskade e-brev.Jag åsyftar då bland annat att många av dessa oöns-kade e-brev med reklam har ett pornografiskt inne-håll. Att sådan e-post skickas till exempel till barns e-postadresser är fullständigt oacceptabelt.Miljöpartiet vill därför utifrån konsumentskydds-synpunkt att en opt-in-reglering införs i mark-nadsföringslagen när det gäller e-postreklam. Vikommer därför att ställa oss bakom reservation nr 8från Vänstern, och underpunkt 8 i betänkandet, vilket innebär bifall till våregen motion i denna fråga.Under punkt 21 gällande konsumentinflytandeinom standardiseringen vill jag yrka bifall till motio-nerna L272 och N396.Utskottet skriver i betänkandet att man inte kan"se att det föreligger några meningsmotsättningarmellan motionären och regeringen i frågan". Därföryrkar utskottet avslag på våra förslag om att regering-en ska lägga fram förslag till ändringar för att ökakonsumentinflytandet i den internationella produkt-standardiseringen.Det är kanske sant att det inte finns några delademeningar om detta. Alla partier i äröverens. Men då uppkommer ju genast frågan: Varförhänder det ingenting? Det är ju det som är verklighe-ten i dag.Standardiseringen är den metod som har valt för att på enklast möjliga sättharmonisera medlemsstaternas regler för hälsa, sä-kerhet och miljö. Men de regelsystem som omgerstandardiseringen är inte anpassade för att skyddakonsumenter utan de syftar enbart till att förenkla förnäringslivet och handeln eftersom de förenklar deninternationella handeln som de leder till ensuccessiv avreglering av en mängd försvårande myn-dighetsföreskrifter.För att framtagna standarder ska kunna återspeglasamhällets behov av rimliga krav på bland annathälsa, miljö och säkerhet krävs dock att olika parterregelmässigt deltar i standardiseringsprocessen. Såhar också skett tidigare, men myndigheternas med-verkan blir alltmer ovanlig. Alla aktörer som kanbetala får nämligen delta. Det gör att industrin kanmobilisera deltagare och därmed blockera konsu-mentsidans krav. Konsumentsidan i de flesta EU-länder lider brist på resurser, både ekonomiska ochpersonella.I många standardiseringskommittéer för enskildaprodukter sitter det därför till nästan hundra procentpersoner från producentleden, aktörer som inte alltidär intresserade av att göra kostsamma förändringar avsina produkter.När konsumentsidan lägger fram krav som företa-gen anser för höga kan industrin lätt rösta ned demgenom att sätta in fler av sina egna företrädare. Ochhar konsumenternas representanter väl blivit nedrös-tade nationellt är de förhindrade att föra fram sin egenståndpunkt vid den slutliga omröstningen på interna-tionell nivå.Fru talman! Produktsäkerheten när det gäller barnvisar på allvaret. Alla minns säkert exemplet medbarncyklar . I anser vi attfotbroms är ett måste på barncyklar. Det är dock ettkrav som industrins företrädare i de flesta EU-länderär kallsinniga till - detta trots att handbroms är en rendödfälla för bland annat småflickor.Hälften av alla 4-5-åriga flickor har helt enkeltinte den handstyrka som krävs för att kunna användahandbroms. Vart tog alla vackra ord om konsument-skydd vägen? Så kan det givetvis inte få fortsätta. Detär dags att omsätta alla vackra ord till handling.Som jag sade tidigare yrkar jag och Miljöpartietdärför bifall till motionerna L272 och N396.Slutligen har jag då kommit fram till frågan omresegarantins finansiering under punkt 19 i betänkan-det. Den nya och förstärkta resegarantin som infördesförra året var ett stort steg framåt när det gäller villko-ren för alla resekonsumenter. För oss konsumentervar det nog bra. Frågan är om det var lika bra för allaresearrangörer. Det är absolut inte de stora resebyrå-erna som jag tänker på. De har inga problem. Nej,problemet gäller de små researrangörerna. För dem ärdetta nya system inte någon höjdare - för att uttryckadet milt.Det läggs en stor ekonomisk börda på småföreta-gen. vill därför ha en snabb utredningangående finansieringen av resegarantin och de småföretagarnas ekonomi.Det betyder att jag och yrkar bifall tillreservation nr 15 från de fyra borgerliga partierna,vilket därmed innebär att reservationen har en majo-ritet av ledamöter bakom sig.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att på ett alldelesförnämligt sätt har berättat om hur värnarom konsumentmakten, konsumenträtten och så vida-re. Jag blir väldigt nyfiken över hur serpå konsumenträtten och konsumentmakten när detgäller offentliga tjänster. Det är en fråga som egentli-gen handlar om reservation nr 7 under punkt 6.Anf. 177 () replik:Fru talman! Jag står bakom utskottets majoritet.Jag tycker inte att man kan jämföra de här tjänsternarakt av som det förs fram i reservationen. Redan i det instanser som man kan vända sig till omman som nyttjare av offentliga tjänster har klagomål.Så bör det förbli också. Jag är inte alls inne på linjenatt det ska föras över till en annan sorts lagstiftning.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! svar är egentligen inte ettsvar angående en utredning som ser över hur det serut med konsumenträtten i de här frågorna. Självapoängen i reservationen är inte att man vill ha överdet till ett annat system. Det handlar om att man villse över hur det fungerar. Vi vet att det finns väldigtmånga områden inom offentliga tjänster där intekonsumentmakten gör sig gällande.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag kan inte se att det är så annorlun-da det du för fram. Jag kan inte se behovet av attutreda en sådan sak. Vi har redan myndigheter somkan se över hur de offentliga tjänsterna tillhandahålls.Det är ytterst vi politiker som har det ansvaret. I kon-sumentlagstiftningen gäller det översyn av produktersom säljs av enskilda företag. Jag tycker inte att mankan likställa de två sakerna.Jag vet att och andra borgerli-ga partier gärna vill privatisera det mesta som går attprivatisera. Då blir det kanske nödvändigt att också seöver konsumentskyddet ur den aspekten. Men där ärvi, tack och lov, inte . Därför är det inte nödvän-digt att tillsätta en utredning för att se över ett behovsom inte finns.Anf. 180 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att hålla med UlfHolm vad gäller de synpunkter han har framfört förMiljöpartiets räkning om de grundläggande förutsätt-ningarna i EU-frågorna och konsumentpolitiken. Jagvill också hålla med i det som han varitinne på senast om konsumenträtt och offentlig verk-samhet. Jag håller helt med . Vi har ju stat-liga myndigheter som har tillsynsansvar, till exempelSocialstyrelsen och . De har uppdrag frånstaten och samhället att ha denna tillsyn. Jag förståratt i likhet med oss andra i majoriteten iutskottet inte riktigt förstår agerandet från de borger-liga partierna. Men de kanske vill ha bort Socialsty-relsen och och alla de andra tillsynsmyn-digheterna.Anf. 181 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag påminner om att repliken gäller an-förande. ((): Jag kommenterar detUlf har sagt, fru talman. Jag håller med honom.Det får man väl göra? )Man kan inte gå in och angripa dem som inte kangå in i replik senare.Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag har inte angripit någon, men tal-mannen kanske uppfattade det på det viset.Det finns en fråga där jag över huvud taget intehåller med . Det gäller ställ-ningstagande angående finansieringen av resegaranti-systemet. Jag vill fråga: Vad nytt har skett på dennahimmel i som gör att har en heltmotsatt ståndpunkt nu än den ni hade sedanhär i kammaren?Anf. 183 () replik:Fru talman! Frågan kom på slutet. Jag lyssnademycket noggrant när du själv talade om resegarantin iditt anförande och i det replikskifte som var. Du er-kände att det fanns problem. Det sades att det fannsett problem mellan stora och små företag. Det är detsom är grundproblemet. Vi hade kanske hoppats påatt problemet inte skulle vara så stort. Men finnsdär ett problem när man har en sorts regler som skagälla både för stora och små företag. Det verkar nuvara så att de små företagen faktiskt drabbas hårdare.Då är det nödvändigt att ta fram en snabbutredningom detta. Vi presenterar ju ingen lösning angåendevilket system som är bäst. När man har utrettdetta har man bland annat tittat på lösningen medfonder och så vidare. Jag är inte säker på att den lös-ningen är den bästa. Men jag tycker att det är vår pliktnär det finns ett problem att försöka åtgärda det för attminimera det för de små företag som drabbas. Detär därför jag ställer upp på denna reservation. Detligger helt i linje med politik att det ivissa fall måste vara olika regler för stora och småföretag. Det är egentligen inget konstigt alls.Anf. 184 () replik:Fru talman! Vi som hade möjlighet att närvara påutskottet kunde konstatera att utkastet till den förstareservationen från de borgerliga partierna just inne-höll en fondlösning, som också taladesig varm för. Om man läser vad utskottet faktiskttycker och vad utskottet har gjort för ställ-ningstagande handlar det just om att resegarantisys-temet inte ska missgynna de mindre researrangörerna.Skillnaden i ställningstagandena finns egentligen inte.Det ena är ett tillkännagivande. Det andra är ett skarptställningstagande från , vilket var ett till-kännagivande förra året.Anf. 185 () replik:Fru talman! Om det inte är så stor skillnad upp-manar jag att rösta för reservationen så att vikan få fram en snabb utredning för att komma tillrätta med de problem som uppenbarligen finns. Du ärväldigt välkommen att stödja den reservationen.