prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Jag gick aldrig i någonannan skola än livets hårda skola, men jag slutadesom marketing manager på , sade han.Som sådan hade han verkat före pensionen.Han hade rest världen över.När han drog sig tillbaka gjorde han det med engod pension som inte är att klaga på men det var tillett samhälle som han inte kände igen. Tilliten var borta. Medkänslan var borta. Hanpratade om politikers skandaler, om direktörers bonu-sar, om storföretag som mest fungerade som förlä-ningar åt fint folk och om journalister som böjde sigför makten. Han sade: När jag växte upp talades detom fem socialgrupper. finns det två - eliten ochskiten.Flera av våra ärenden handlar just om elitenshandhavande med varandra. Det handlar om föredetta näringsminister hopp tillStenbeckssfären och Tele 2 efter att som minister havarit ansvarig för bland annat Telia.Att stora män bekräftar sin makt genom att hoppamellan politiken och näringslivet är inget som jaguppmuntrar eller tror på. var givetvis at-traktiv för Tele 2 just för de kunskaper han hade omtelemarknaden och just för den förmåga han uppen-barligen besatt att snabbt och smärtfritt ordna mötenmed landets högsta officiella ledning.Kvällstidningarnas bilder i skumraskljus på hurstatsministern rusar in på middag med högste Sten-beck är inte bara snaskjournalistik. Jag är övertygadom att de också är beviset såväl på mödaoch nytta för sin nya uppdragsgivare som på existen-sen av en närmast oberörbar elit. Samhället måsteibland bita ifrån. Vi måste organisera oss till mot-stånd mot den maktlöshet som skapas och reglera omen fungerande kontakt mellan samhällets olika topp-skikt.En karantänslagstiftning, som jag gladeligen note-rar att utskottsmajoriteten i positiva ordalag omskri-ver, för hopp mellan politikens allra högsta poster ochnäringslivets dito är efterfrågad. Jag förutsätter attregeringen återkommer med en sådan, för annars fårmannen i bara mer vatten på sin kvarn.Ett annat ärende handlar om migrationsministerJan O ersättning från sitt uppdrag inomEU-systemet. Här, precis som när det rör ,finns det ingen anledning - detta är viktigt - att i detenskilda fallet rikta någon som helst konstitutionellkritik. De lagar som finns ger inte utrymme fördet. Men här, liksom när det rör , finns detanledning för oss som inte tror på ett samhällssystemmed det som mannen i kallar för elitenoch skiten att fundera över vilka lagar vi borde ha.Göran sade i ett av våra förhör att han troratt det kommer att bli fler ministrar medJan O typ av efterlöner. Ska vi verkligen haministrar som får stora kontanta ersättningar frånnågon annan än sin uppdragsgivare, svenska folket?Var ska gränsen dras? Det är okej med en efterlönfrån EU-systemet. Är det okej med efterlön från ettprivat företag - från eller från SAS? Givetvis ifrågasätts någonstans lojalitetenför en minister som får pengar från någon annan änden han är satt att tjäna. I ett särskilt yttrande efterly-ser jag just regleringar här.Ett tredje exempel på elitens kotterier är den såkallade Fichteliusaffären. Närheten mellan landetsfrämsta politiker och en av landets främsta journalis-ter och kommentatorer blir slående när man läserigenom handlingarna - slående och klart värt att irri-teras över. Inte heller här finns det grund för en or-dentlig konstitutionell kritik. Vi återkommer om det iden debatten.Herr talman! Min andra iakttagelse hänger näraihop med den första. Den handlar om den arroganssom jag anser att regeringen visar , oss. Denhandlar om hur statsministern sällan eller aldrig be-svarar interpellationer. Här är utskottet tydligt ochefterlyser att vår statsminister något oftare syns i vårkammare.Det handlar också om behandlingen av de så kall-ade 3:12-reglerna och om ett non-paper om införan-det av en EU-president. Till dessa frågor och till arro-gansen här återkommer vi i separata debatter.Herr talman! Den tredje iakttagelsen - nu ändrarmina iakttagelser något karaktär - handlar om viktenav den granskning som vi utför. Låt mig exemplifieramed ett av de ärenden som jag tror att mina kamrateri kammaren inte tror att jag ska exemplifiera med -ett av de ärenden som härstammar från mina egnaanmälningar.Av en av rapporterframgick det att Grön Ungdoms Stockholmsavdel-ningar avlyssnades . Någon-stans i hittas riksdagskollegerna samtal. Det är klart osmakligt och troligtvisinte i överensstämmelse med de lagar vi har och harhaft. Justitieminister då var . Om en delav ett demokratiskt parti, uppbärandes partistöd, av-lyssnas året före ett val är det en rimlig fråga till an-svariga politiker om de känner till detta - inte för attnågon på allvar verkligen trodde att så var fallet utandärför att frågan helt enkelt måste ställas, att det heltenkelt måste utredas. KU är den naturliga frågeställa-ren, och så blev det också. svarade klart nej,och frågan avskrevs.Herr talman! Den fjärde iakttagelsen handlar omskillnaden mellan politiska åsikter och konstitutionellgranskning, något som vi var inne på i den inledandedebatten här. Låt mig återigen exemplifiera med ettav mina egna ärenden. Det gäller då beträffande den svenske medborgare somsitter inspärrad av på Guantánamobasen påKuba. Efter en noggrann och i vissa delar hemligprövning konstaterar alla i utskottet att någon konsti-tutionell kritik knappast kan riktas mot i fallet.Det betyder inte att den politiska kritiken tystnar -tvärtom. är det klarlagt att regeringen valde dentysta diplomatins väg. De som i likhet med mig anseroch tror och som är övertygade om att denhårda rättframma diplomatin hade varit mer förtjänst-full kommer givetvis att fortsätta att driva på för denlinjen. När äntligen krävde ett frigivande avMehdi-Muhammed , som svensken heter,reagerade äntligen och skickade hit ett sände-bud. har gått, och lite har hänt trots attMehdi suttit inspärrad i . Det är dagsför att återigen öppet och tydligt kritiseraUSA, obstruera i de diplomatiska kontakterna, pro-testera och tvinga fram en reaktion. Men det är poli-tiska åsikter, inte konstitutionella - en insikt har varitskillnaden mellan dessa.Herr talman! Den femte och sista iakttagelsenhandlar om svårigheten att komma tillbotten. Kanske måste de konstitutionella verktygen iviss mån vässas, även om jag - precis som - tror att vi i de flesta fall lyft på de stenarsom det behöver lyftas på. Möjligen återkommerMiljöpartiet med motioner i ärendet om hur den kon-stitutionella granskningen kan bli hårdare.Slutligen vill jag konstatera att det i flera fall såatt säga finns på känn att det fortfarande finns någonsten att lyfta på, någon sten som vi inte ser, och attdet finns någonting därunder - en uppgörelse, ettavtal, en vilja eller en konflikt som vi inte riktigt kanfinna. Inte minst rör det agerande vadgäller handhavande med brunkol ochkärnkraft i och agerande rörandeIslands medlemskap i . Ocksåi dessa ärenden återkommer vi i separata debatter.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag begärde egentligen replik därföratt jag tror att det kunde vara klokt att upplysa kam-maren och åhörarna om att på deflesta punkter han berört inte har någon annan upp-fattning än utskottsmajoriteten och utskottet. Vi ärense på flera punkter.Men framställningen gjordes på ett sådant sätt kunde få intrycket att det var en helt annan upp-fattning. Det är klart att man kan deklarera politiskaeller partipolitiska uppfattningar om den svenskemedborgare som sitter på Guantánamobasen. text ger inte riktigt utrymme för att resone-ra på det sätt som här gör.Jag ville gärna göra den markeringen att GustavFridolin är ense med utskottet på de flesta av depunkter som han har berört här. Jag vill gärna säga attdet har varit ett intressant år med somnybliven ledamot i utskottet. Jag tycker att vi harkunnat fungera på ett bra sätt.Fridolin tog upp sin egen anmälan om avlyssningav Grön Ungdom. Jag hade faktiskt tänkt fråga varförhan inte följde upp de tvärsäkra åsikter som fanns ianmälan. Ett hundratal medlemmar i ett flertal sympatisörer och aktivister har alltsåavlyssnats. Så kommer det: "Det är tydligt att grund-läggande principer om rättssäkerhet och proportiona-litet har fått ge vika, då en stor mängd personers in-tegritet kränkts utan att någon misstanke om brott harpåvisats. Avlyssningen strider helt klart mot de reglersom förelåg. "När vi säger i utskottet att det inte är på det sättet,utan utredningen visar någonting helt annat, harGustav anslutit sig till avskrivningen av dethär ärendet. Det är intressant att jämföra den stånd-punkten med den tvärsäkra uppfattningen i anmälan.Anf. 19 () replik:Herr talman! Först vill jag tacka för förtydligandet av mitt anförande. Jag tycktemig ha varit tydlig på att jag inte hadenågon egen konstitutionell åsikt på flera av frågorna.Jag ville använda mitt inledande anförande till attdela med mig av de iakttagelser som jag har gjort ochde generella problem av konstitutionell karaktär somjag tycker mig uppleva i det svenska samhällsbygget,till exempel problemet med en alltför fjärmad elit.Jag vill också tacka för ett trevligt år i konstitu-tionsutskottet. Det har varit trevligt att i viss mån lärakänna , och vi kommer väl att mö-tas i debatterna.Slutligen vill jag kommentera den anmälan somMagnusson citerar ur. Just den mening som GöranMagnusson citerar tror jag faktiskt att jag fortfarandekan stå för. Frågan är bara: Vad kan jag stå för i den?Hade preskriptionstiden inte gått ut hade jag gärnaprovat frågan om avlyssningen av Grön Ungdomstelefoner i en vanlig domstol enligt de grundlagarsom vi har. Men den konstitutionella granskningenhandlar om vilken inblandning som fanns från dåansvariga ministrar, troligtvis dåvarande justitiemi-nister . Där har granskningen visat, ochvad vi åtminstone har kunnat komma fram till i frågaom avlyssningarna, att hon inte kände till detta. Nå-väl, därmed var den frågan utagerad i det konstitutio-nella hänseendet och också i andra hänseenden därföratt preskriptionstiden hade gått ut. Det är ingentingsom vi vanligtvis debatterar i kammaren.Det är möjligt att det i den anmälan finns någonannan mening där jag var tvärsäker på att Hellsvikskulle ha känt till detta, men en sådan mening kan jagmycket backa från . Men den meningMagnusson citerade, att det var fel, osmakligt ochkränkte grundläggande rättsprinciper står jag fortfa-rande för. Men det kan jag inte lasta för.Anf. 20 () replik:Herr talman! Vi behöver inte söka sak mer i denhär frågan om anmälan. Det hade kunnat vara intres-sant om hade talat om varför GrönUngdoms telefoner avlyssnades. Det riktade sig intemot Grön Ungdom, om jag minns rätt, utan mot enorganisation av ett helt annat slag som Grön Ungdominte ens sympatiserade med men som man hade lånatut telefonerna till. Det var kanske det som gjorde attFridolin inte var så säker på att den här anmälanskulle fullföljas.Anf. 21 () replik:Herr talman! Hoppsan, nu kan in i mitt psyke också och förstå varför jag inte villefullfölja anmälan. Nej, jag ville inte fullfölja denanmälan därför att det helt enkelt inte gick att lastaGun för det som hade gjorts. Anledningen ärSäkerhetstjänstkommissionens rapport om att manavlyssnade Grön Ungdoms telefoner och att manmisstänkte att en medlem i Grön Ungdom, vad vi harkunnat utröna troligtvis en tidigare ledamot av denhär kammaren, eventuellt planerade attgöra en så kallad plogbillsaktion mot JAS. Det är integrund för avlyssning enligt den svenska grundlagen.Jag står fullständigt fast vid den kritiken. Jag hadegärna haft en debatt i den här kammaren. Kanskeskulle då inte vara min främstamotståndare, utan vi brukar hitta våra motståndare idet parti som har som partikamrat. Menjag tar gärna den debatten en gång till, vi har redanhaft en särskild debatt om Säkerhetstjänstkommissio-nens betänkande som jag och flera ledamöter i justi-tieutskottet deltog i.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag begärde ordet därför att närGustav kom längre och längre in i sina an-klagelser blev det på ett sätt som jag alltid reagerarmot. När någon har fått fel i sak säger man: Ja, ja,ingen rök utan eld. Eller: Jag säger ingenting så harjag ingenting sagt.Detta är i grunden en attityd som en rad olika po-pulistiska partier runtom i världen använder för attsprida misstro mot det demokratiska systemet. Att detfinns en maktens arrogans kan jag gärna hålla medom, men inte om att det finns ett hemligt brödraskapoch sanningar som finns där bakom men som intekommer fram därför att de döljs för oss.Det tråkiga för i den här saken äratt hela utgångspunkten i hans anmälan visar sig varafel. står han här och säger: Jag hade gärna debatte-rat detta i en annan form, med dem som är GunHellsviks partivänner och så vidare. Men, GustavFridolin, det som du ville misstänkliggöra har nublivit synat, och det fanns ingen grund. Att då gåvidare och säga att det nog finns någonting annat,någonting hemligt, är någonting som är ägnat att ledatill misstroende mot det demokratiska systemet, motlagarna, när man inte kan påvisa det. Om vi dessutomhar ett system där vi tar itu med de här frågorna ochgranskar dem kan man inte säga att det finns enmaktens arrogans, såvida inte menaratt jag och lite i hemlighet sökersamförstånd och säger: döljer vi den lilla rökenutan eld, eller vad det nu heter, som finns. Det är inte så. Jag ska tvärtom tala om förGustav att det är ett hälsotecken i ett sam-hälle som vårt att motsättningar kommer till uttryckoch att människor kan lämna politiken, fram ochtillbaka. Det omvända hade varit mycket värre, mendet allra värsta är när man har fått fel och säger: Ja,ja, det finns nog en annan sanning bakom detta.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag börjar med den del som handlarom . Jag kan förstå att lite irriterad över att det fortfarande går att an-mäla ministrar som inte tillhör ett motståndarparti.Det verkar finnas en viss irritation där.Nu har vi lyft de stenar som fanns. lyfte på stenar och konstateradeatt ett fel hade begåtts, Grön Ungdoms telefoner kol-lektivavlyssnades. Det var inte meningen, det är inteså det ska gå till. Det konstaterade man. Då ville jagställa den slutgiltiga frågan: Fanns det någon inomden politiska makten som kände till detta? Jag ställdefrågan och tyckte att det var bra att ställa den fråganoch fick ett nej till svar. Då var saken utagerad. Jagvar fullständigt klar i mitt anförande. Men det grund-läggande felet, som Säkerhetstjänstkommissionenkonstaterade, är att de här telefonerna över huvudtaget avlyssnades. Det är ett samhällsproblem som jagtror alla partierna i den här kammaren har vänt sigemot. Det var ett historiskt misstag hur övervakning-en har skett i det här landet.Vad gäller resten av mitt anförande står jag fortfa-rande för att jag tycker att vår granskning någonstanssatt fingret på att maktlösheten ökar i samhället, attmänniskor känner som den där mannen i Strömsundatt det finns några "där uppe" som man inte riktigtkan påverka. Det handlar inte om ett slutet hemligtbrödraskap, det handlar givetvis om att det finnsnågra som styr i samhället och som lever i en annanverklighet än de flesta andra människor lever. Dethandlar om att journalister och landets främsta politi-ker ingår avtal med varandra, något som jag tror attGunnar själv kommer att kritisera någradebatter . Det handlar om att vi har en ministersom hoppar till det privata näringslivet och användersin kunskap där och mycket mer. Detta är politiskaproblem, detta är samhällsproblem, men det var ingaproblem där fel kunde hittas i en konstitutionellgranskning. Jag tycker att jag har varit väldigt tydligdär.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag är inte irriterad över någon an-mälan som har gjort. Han får anmälaministrar fram och tillbaka som han helst vill. Pro-blemet är bara att när han har gjort detta har han settatt det vid ett antal tillfällen inte fanns någon grundför det. Det har inget att göra med att moderat minister . Det har inte ettsmack med detta att göra.Det som jag tog som utgångspunkt var att närGustav - som ju faktiskt är en av maktensföreträdare och en del i systemet, som han själv be-skriver det - har fått klarhet ändå antyder att det finnsdolda sanningar bakom, då bidrar han till att i allrahögsta grad skapa en misstro mot det demokratiskasystemet. Då tar han inte sitt ansvar, därför att GustavFridolin har ju i den bemärkelsen en rätt privilegieradroll. Han deltar i en granskning som visar att om detfinns någon misstanke, skapar man ljus och visar vadsom är fel, som i Fichteliusaffären. Det som jag in-vänder mot är när han har fått fel i KU och riksdagenoch sedan säger: Ja, ja, det fanns nog ändå någontingdär, för jag vet hur de är där. Det är förgörande för ettsamhälle om människor som har ansvar först läggervapnen ned och konstaterar att de hade fel men efteråtsäger: Ja, ja, ingen rök utan eld. Det är ansvarslöst,och det var jag tvungen att replikera mot.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag har inte pratat om några doldasanningar. Jag har inte pratat om några slutna, in-stängda klubbar. Jag har inte ens målat upp den bil-den. Vad jag har sagt är att i ett antal ärenden, somjag tycker är värda att beröra men som jag inte kom-mer att föra en separat debatt om, finns det ingenanledning till konstitutionell kritik. Men det är ettfaktum, och det är ett faktum som förtjänar att uppre-pas just från den här talarstolen just för oss som fak-tiskt är makthavare i samhället och har möjlighet attändra på detta, att maktlösheten ökar och att männi-skors känsla av att det finns några som styr och somlever i en annan verklighet än de själva ökar. Det ärett samhällsproblem, och flera av de granskningarsom vi har utfört pekar just på det samhällsproblemet.Jag är glad om repliker har fåttge mig möjlighet att förtydliga och göra klart vad detär jag menar, att det inte ska finnas några dolda san-ningar. Däremot är en väldigt tydlig sanning i detsvenska samhället att maktlösheten ökar och att män-niskors känsla att de inte kan påverka sin vardag ellersamhället omkring dem ökar.Omfattningen av regeringens skyldighet att samrådamed (avsnitt 1.4)Anf. 26 ():Herr talman! Jag får ordet först i den här debattensåsom representant för reservanterna. Vi är alltså ettparti som har reserverat oss mot den omfattandeskrivning som majoriteten bestämde sig för på denhär punkten.Låt mig börja, herr talman, med att säga att närSverige blev medlem i Europeiska unionen kunde vikonstatera att vi gick in i ett skede där utrikespoliti-ken inte var lika klart definierad som den är i reger-ingsformen, enligt vilken utrikespolitiken sköts avregeringen utan närmare inblandning av riksdagen.Här fick vi ett förhållande där det blev utrikes- ochinrikespolitik och inrikes- och utrikespolitik genomatt överlät en del av sin lagstiftningskompe-tens på några områden till Europeiska gemenskaper-na.Då konstaterades att det behövdes någon form avsamrådsorgan, observera ett samrådsorgan, mellanriksdagen och regeringen. Det föreskrevs om vilka frågor och påvilket som regeringen skulle samråda med riksdageninför beslut i EG-organen, framför allt i och ministerråden där lagstiftningsmakten ligg-er.EU-nämnden är ingen exponent för iden meningen att kan binda riksdagenför en ståndpunkt, utan systemet är arrangerat så attdet är ett samråd mellan regering och riksdag. Manmåste väl säga - och det kan jag konstatera eftermångårigt aktivt arbete i - att dettasamråd har fungerat alldeles utomordentligt väl i99 % eller kanske ännu mer av de frågor som varitaktuella. Det har funnits några olika meningar vidnågra olika tillfällen. Det betyder naturligtvis attregeringen utifrån sin konstitutionella ansvar harmöjligheter att agera i EU på ett sätt som inte heltöverensstämmer med vad har sagt i enspecifik fråga. Jag för nu ett principiellt resonemangkring hur det faktiskt är på de områden där det skerbeslutsfattande.Vad jag tycker att man har glömt lite grann i dis-kussionen om det icke-samråd som skedde om deticke-papper som regeringen för tidigt hade distribue-rat genom Brysseladministrationen i förhållande tillsamrådet med och som handlade omordförandeskapet, inte i EU som sådant utan om ettpresident- eller ordförandeskap i , äratt det enligt regeringen och reservanterna borde haägt rum i innan man delade detta pap-per. På denna punkt finns alltså ingen egentlig åsikts-skillnad.Vad man dock ska komma ihåg är att papperet varaktuellt inför ett toppmöte i , på vilketman emellertid aldrig diskuterade och framför alltinte fattade något beslut i frågan. Frågan om presi-dentskap eller ordförandeskap i harju sin mest aktiva tyngdpunkt i det konvent som förnärvarande är inne i ett avslutningsskede. skrev : Vi vet nu hur det blir.Det blir en ordförande eller en president i . De skrev inte att det var oberoende av vadSverige tycker, men man kunde möjligen dra denslutsatsen.Därmed har jag lämnat det mer konstitutionellaoch kommer in på den rent faktiska politiken.Jag vill, herr talman, gärna säga att det är oerhörtviktigt att samrådet i fungerar. På denpunkten råder, som jag alldeles sade, inga åsikts-skillnader, utan alla är överens om att det bör fungera.Vad man däremot kan fundera över är denna frågaspolitiska förlängning i kammaren, därför att genomKUU, utrikesutskottets och konstitutionsutskottetssammansatta utskott, har en majoritet i kammarenuttalat sig mot detta ordförandearrangemang i . Sedan har den rättsliga granskningen avsamrådet i , tycker jag, blandats ihopmed den politiska hanteringen av själva sakfrågan.Det visar väl på ett bra sätt, liksom 3:12-reglerna omdet som kallas för pomperipossaskatten, att det inte ärsärskilt klokt att diskutera en konstitutionell ellerrättslig reglering i samma andetag som man är poli-tiskt oense om ett förhållande som berörs av dennarättsliga reglering. Jag tror att det är ganska klokt att itiden skilja de här debatterna åt. Jag kan väl tillåtamig att konstatera att majoritetens skrivning beträf-fande EU-samrådet inte alls längre är så långtgåendesom de tidigare utkasten, som var ännu svårare förSocialdemokraterna att ansluta sig till.Vad jag tycker att man måste komma ihåg närman diskuterar EU-samrådet, konventets arbete ochdet arbete som ska följa i regeringskonferensen - IGCsom kännarna av systemet kallar den för - samt detinternationella samrådet mellan de olika regeringarnaär att det avgörande förslaget till ny reglering avförhållandena inom EU kommer att läggas fram ochpresenteras . Vägen dit ärganska lång. EU är i stor utsträckning en förhand-lingsorganisation. Man kan alldeles oberoende av denhär frågan principiellt fråga sig i vad mån Sverigesom nation är betjänt av att regeringen kommer tillförhandlingsbordet med ett bundet mandat, i vart falli en fråga som inte riktigt har den dignitet som majo-riteten i utskottet försöker ge den.Jag tror att det är klokt att fundera på vad som ärden riktiga uppläggningen i förhållande till insiktenatt det i EU-sammanhang är en pågåendeförhandling när det gäller att vinna en del positioneroch annat. Glädjen av att kunna säga att en majoritet iSveriges riksdag är emot det här arrangemanget ärnog begränsad oberoende av om det är någon statsministerkandidat i den nuvarandeoppositionen som ska företräda . Jag är allde-les övertygad om att med lite sådan eftertanke kanman komma fram till att just det bundna mandatetinte är särskilt lyckat.Däremot är vi överens om, herr talman, och jaghar inte för avsikt att föra den debatten särskilt myck-et längre, att detta tankepapper, precis som AnnaLindh och statsministern sade vid vår utfrågning,borde ha redovisats i på ett tidigarestadium.Får jag lägga till, herr talman, att jag avser att inteyrka på godkännande av anmälan i vår reservation.Anf. 27 ():Herr talman! Jag tror att det är rätt viktigt att inteförsöka förminska denna fråga eller släta över den.Detta är en mycket stor fråga i två olika bemärkelser.Den ena är att det handlar om förhål-lande till regeringen i då fler och fler viktigafrågor som rör på olika sätt hanteras ochbeslutas inom ramen för en process inom Europeiskaunionen.