prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Till denosynliga kunskapen hör också kunskapen om mänsoch kvinnors olika sätt att kommunicera, tänka ochorganisera sin vardag och sitt arbete.Dessa nya kunskaper som inte syns men somfinns ändå, som vi sjunger i visan, måste finnas hosskyddsombuden, hos chefer i linjen och hos oss poli-tiker på alla nivåer. Då har vi goda förutsättningar föratt lyckas med det som vi faktiskt måste klara: ettmänskligare arbetsliv för alla.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslageti arbetsmarknadsutskottets betänkande AU5 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 149 ()replik:Fru talman! Vi tycks vara väldigt överens om attföretagshälsovården är en av de viktigare faktorernaför att människor ska få bättre hälsa och kunna funge-ra bättre i arbetslivet.Jag vill ställa en konkret fråga till . Kvinnor har ju statistiskt något sämre tillgång tillföretagshälsovård än män. Har regeringen några kon-kreta planer på att rätta till detta i ett första skede?Sedan måste det komma många fler åtgärder, som jagser det.Anf. 150 () replik:Fru talman! Vad jag känner till är den konkretaplanen just översynen av företagshälsovården medsikte på att vi ska ha en företagshälsovård som ärtillgänglig för alla. Det problem som du tar upp befa-rar jag beror på att företagshälsovården brister inomoffentlig sektor, och det har vi ju stor möjlighet attåtgärda både du och jag och våra partikamrater, efter-som det är vi som styr och ställer i kommuner ochlandsting.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Jag hoppas att vi kan rätta till detta.Jag återkommer till att företagshälsovården är grund-läggande.Det finns också skillnader i kvalitet. Hur ser BeritHögman på de frågorna? Viss företagshälsovård in-nebär egentligen bara att man går in och gör en hör-selkontroll, får blodtrycket prövat och några smågre-jer. Andra gör ganska stora insatser. Finns det någratankar på att också göra någon form av kvalitetssäk-ring av företagshälsovården?Anf. 152 () replik:Fru talman! Den diskussionen ingår i den översynsom regeringen tänker göra, men , vilketockså regeringen har påtalat, finns möjligheten attfölja den så kallade Värmlandsmodellen, det vill sägaatt man skriver avtal mellan företagshälsovårdarnaoch den offentliga hälso- och sjukvården, vilket göratt det automatiskt skapas ett mervärde. Man använ-der företagshälsovårdens kompetens och kunskap,och man använder också vårdcentralernas kompetensoch kunskap, utan att patienten, den behövande, be-höver sitta emellan, utan slussas till rätt instans. Harföretagshälsovården bättre tillgång på kuratorer ellersjukgymnaster så är det med en fördel där, och harvårdcentralen bättre tillgång till doktorer är det enlämplig väg att gå. Just den modellen har regeringenlyft fram som ett gott exempel som mycket väl kanimplementeras över landet dag.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! sade att hur vi har detpå arbetsplatserna påverkar oss i övriga livet. Mankan också vända på det och säga att hur vi har det iövriga livet påverkar oss på arbetsplatsen. Med detmenar jag att just vi kvinnor inte orkar längre om vikänner att tiden inte räcker till, ekorrhjulet snurrarfortare och fortare och vi inte har möjlighet att självareglera och organisera vår vardag.Som jag sade tidigare är det enda man kan sjuk-skriva sig från inte hemmet utan arbetsplatsen, ochjag undrade vad Socialdemokraterna gör för att sedetta samband. Jag har ställt frågan i kammaren ettantal gånger: Varför kan ni inte vara mer positiva tillexempelvis hushållsnära tjänster eller se till att reg-lerna i barnomsorgen blir flexiblare? Det skulle göraatt man fick livspusslet att fungera och därigenomfungerade bättre på arbetsplatsen?Anf. 154 () replik:Fru talman! Jag har hört talaom den frågan från denna talarstol ochönskat att jag haft tillfälle att svara.Jag skulle uppskatta om du användedin kraft och ditt engagemang i frågan till att påstå attjämställdheten är ett ansvar också för männen. Ävenmäns liv berikas av att se barnen i vaket tillstånd. Påså sätt blir såväl arbetslivet som hemmalivet berikatför både män och kvinnor.Med ditt engagemang vänder du det hela till att vii stället ska ropa på hembiträden och barnflickor ochdärigenom återigen få större grupper av lågavlönadekvinnor. Det kan väl ändå inte vara din avsikt?Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att det där är en väl-digt låg retorik. Det är inte alls fråga om det. Hemmetär allas vårt ansvar, och om man fick möjlighet tillhushållsnära tjänster skulle både mannen och kvinnanmå bra. Det är helt klart.Som verkligheten är har bara de högavlöna-de denna möjlighet. Det förekommer också en om-fattande svart verksamhet, , och dekvinnorna har inte ens tillgång till det sociala rätts-systemet eller socialförsäkringssystemet. Det är verk-ligheten i dag.Frågan är alltså inte om man ska ha dessa tjänstereller inte för de finns . Därför är det lika bra attgöra dem vita och se till att även vanliga löntagarehar möjlighet att få tillgång till dem. Det fråganhandlar om är just att vi ska orka med vår tillvaro,orka med att få ett fungerande arbete och kunna varaen resurs i samhället. Det är vi inte . Vi får intelivspusslet att gå ihop.Anf. 156 () replik:Fru talman! Vi har kommit en bit från frågan omarbetsmiljön. Jag kan dock konstatera att i en sak ärvi inte överens och det är att ditt resonemang fortfa-rande bygger på att kvinnorna ska och måste ta hu-vudansvaret för hemmet. När hon sedan går ut ocharbetar blir det ett problem för kvinnor, inte för bar-nens far också. Genom exempelvis maxtaxan i barn-omsorgen, möjligheten till sex timmars arbetsdag ochmöjligheten att dela på både jobb och privatliv vill vifå livspusslet att gå ihop.Jag läste att var fjärde långtidssjukskrivenman i en värmländsk undersökning hade en bisyssla.Det är klart att om det inte räcker med det vanligajobbet, utan man dessutom har en bisyssla och kanskefamilj, då kan det bli tungt. Det måste vi åtgärda. Viska få livspusslet att gå ihop utan att för den skullskapa nya lågavlönade kvinnoyrken.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp två saker. Arbetsin-spektionens kapacitet är lägre än för drygt tio årsedan. Det är lite bekymmersamt för har det hänt mycket i näringslivet.Det har skett strukturella förändringar som gjortatt vi fått en större andel små och mindre företag. Dethar också skett förändringar som innebär att maninom handel, service och tjänstenäringar ökat verk-samheternas öppettider. Vi förlänger öppettiderna påkvällarna, har öppet och tilloch med på nätterna.Detta innebär att behovet av tillsyn från Arbetsin-spektionen för att få ett fungerande arbetsmiljöarbeteunder de nya förutsättningarna egentligen har ökat.Samtidigt är resurserna mindre än för tio årsedan. Jag vet att det har tillförts resurser på 30 mil-joner , om jag inte minns fel. Min förhoppning äratt vi fortsätter att satsa resurser på Arbetsinspektio-nen och dess tillsynsverksamhet också under kom-mande år eftersom de verkligen är nödvändiga.Det andra jag vill ta upp handlar om isocyanateroch forskningen om dem. Frågan var uppe underhöstens budgetförhandlingar. Forskningen var dåhotad, men vi lyckades rädda den, inte minst medVänsterpartiets benägna bistånd. Det var viktigt föross att få fram de 6,7 miljonerna så att vi kunde räddaforskningen. Jag hoppas därför att vi också i fortsätt-ningen ska hitta medel för att kunna bibehålla forsk-ningen som ju är oerhört viktig. Det handlar om ar-betsmiljöer och riskfaktorer, om den arbetsmiljö sominte syns, som någon var inne på tidigare.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag tänker inte stå i denna sena timmeoch ha något slags budgetförhandling. Det har jagvarken mandat eller lust till. Däremot är det så, precissom sade, att vi är överens om att vi måsteförbättra hälsan och få ned sjukskrivningarna.Vi har tydliga mål vad vi ska nå, och vi är överensom att vi ska jobba tillsammans med de frågorna. Dithör de bägge spörsmål som du tar upp. Precis som dusjälv säger har fått ökade resurser.De har också gjort punktinsatser i de arbetsmiljöersom du beskrev. Det handlar alltså både om en krafti-gare prioritering och ett mycket målmedvetet arbete.Jag utgår därför från att du och jag i utskottet och iandra sammanhang får möjlighet att diskutera dettavidare.Anf. 159 ():Fru talman! Det var oerhört frustrerande att varasist på talarlistan och på detta hårda sätt lära sig inte får replikera. Ekorrhjulsdebatten skulle havarit spännande att fortsätta, men som betänkandetanger handlar det om arbetsmiljö. Det handlar blandannat om företagshälsovård, skyddsombudsverksam-het, gränsvärden, personlig skyddsutrustning, våld,hot, mobbning, alltså allt från blodtrycksmanschettentill hur vi ska skydda ensamma nattarbetare, gräns-värden, skyddsutrustningar och inspektioner.Dessa är naturligtvis viktiga byggstenar för en godarbetsmiljö och ska bidra till att vi alla har en tryggoch säker arbetsplats så att vi kan trivas och arbetalängre. De är alltså viktiga hörnstenar i vår gemen-samma välfärd.Jag är till stor del stolt över arbetsmiljön i Sveri-ge. Där har våra föregångare, fackförbunden ocharbetsgivarna gjort ett bra arbete.I mitt tidigare liv fick jag möjlighet att besökamånga olika företag inom alla möjliga områden i del av världen. Jag kunde ganska snabbt konsta-tera att vi i har en relativt sett mycket braarbetsmiljö - om man pratar om tekniska hjälpmedel.Ändå har vi den sjukaste arbetskraften i världen.Utan att vara alltför begåvad bör man snabbt kunnakonstatera att våra problem på arbetsmiljöområdet tillstor del inte ligger i hårdvaran utan i mjukvaran. Jagär övertygad om att många av de problem vi har heltenkelt beror på känslan av maktlöshet.Två av våra största sysselsättningsområden, somdessutom till absoluta majoriteten är delar av detoffentliga, är också de arbetsmiljöer där folk mårsämst, nämligen skolan och vården. Visst har decibeloch tunga lyft sin del i problematiken, men denstörsta skulden måste nog ändå läggas vid andra orsa-ker. En del landsting och kommuner verkar rent utsagt vara urusla arbetsgivare.Vad kan vi då göra åt detta? Vi kan knappast lag-stifta om att barn och ungdomar ska vara lugnare elleratt de måste ha mer kompetenta ledningsgrupper,även om det hade varit en höjdare. Däremot kan vi geutökade möjligheter till valfrihet och till kompe-tensutveckling. Vi kan ge människor mer makt överden egna arbetstiden.Människor i skolan och vården borde ha tillgångtill mer än en arbetsplats och fler arbetsgivare attvälja mellan. De som har möjlighet att påverka sinaarbetsmiljöer i vardagen är sjukskrivna i betydligtmindre utsträckning. Vi behöver alltså en mer små-skalig, mindre hierarkisk arbetsorganisation som inflytande i den egna arbetssituationen. Småenheter fungerar oftast bättre än stora. De har mindrepersonalomsättning och lägre sjukfrånvaro. Oftastkännetecknas de privata alternativen av detta; de ärmindre och har kortare beslutsvägar. Där finns ocksåbetydligt oftare ett tydligare ledarskap.Med detta kommer jag säkert att få höra de gamlavanliga argumenten, som vi har varit inne på tidigare,mot större frihet i arbetslivet från Vänstern och Soci-aldemokraterna. Men jag säger inte att all verksamhetska bedrivas i privat regi. Jag säger inte det.Jag säger bara att det är viktigt med små enheter medstort personalinflytande ur arbetsmiljösynpunkt.Skolan är största arbetsplats. I interna-tionella undersökningar återfinns ofta blandde sämsta vad gäller arbetsro och studiedisciplin.Trots att skolan faktiskt omfattas av arbetsmiljölagenhar miljön så stora brister både vad gäller den psyko-sociala och vad gäller den fysiska arbetsmiljön att viinte skulle acceptera det någon annanstans. Vi hartrånga, bullriga miljöer och olycksdrabbade skolgår-dar. Det är bara några exempel. Än mer skrämmandeär att så många elever är utsatta för våld, mobbningoch sexuella trakasserier i skolan. Det skulle aldrigaccepteras på någon annan arbetsplats.Folkpartiet liberalerna anser att elevhälsovårdenmåste förstärkas. Eleverna måste ju äldre de blir gesmer inflytande och ansvar över sina arbetsplatser. Dedisciplinära befogenheterna i skolan - jag är intefolkpartist för inte - bör också användas och utökas ivissa fall för att komma till rätta med problemen.Fru talman! Vi brukar väcka en separatmotion där vi pekar på vikten av förebyggande insat-ser och snabbare vård för dem som riskerar att blisjuka av sin arbetsplats och för dem som redan drab-bats. Jag vill speciellt peka på vikten av att återinföraföretagshälsovården, som flera har tagit upp . Det var inget lysande drag att avveckla det of-fentliga engagemanget. Det kan vi alla se i eftertan-kens kranka blekhet. En samordning mellan försäk-ringskassa och vård och en rehabiliteringsgaranti ärytterligare två folkpartiförslag som lyfts fram i våramotioner. Jag är övertygad om att de förslagen kanbidra till en bättre arbetsmiljö för alla.Som avslutning vill jag slänga ut en fråga i orbiteftersom jag inte fick lov att ställa frågor tidigare.Jag håller faktiskt med summe-ring av uppgörelsen av vårbudgeten som lades fram . Han säger nämligen att sjukfrånvaron kommer attminska till följd av åtgärderna i vårbudgeten. Men var det verkligen vårt mål? Var detinte ohälsotalen som skulle halveras, eller var detbara sjukfrånvaron som skulle minskas?Anf. 160 ():Fru talman! Jag har blivit lite fundersam. TinaAcketoft hade en lång utläggning om problemen iarbetslivet, att människor blir sjuka och mår dåligt.Sedan landade du i din analys av orsaker och vad sombehöver göras i en känsla av maktlöshet och Folkpar-tiets vårdgaranti.Tror inte att det finns något som helstsamband mellan de stora, mycket omfattande perso-nalminskningar som har skett inte bara i offentligsektor utan i hela det svenska näringslivet? Vi talarom 600 000 jobb som försvann på ,varav 200 000 i kommuner och landsting, en stor delinom vården och omsorgen, som arbets-uppgifterna ökade både för människor i industrin, iprivat näringsliv och för dem som ska ta hand omgamla och sjuka. Tror inte att det finnsnågot som helst samband mellan de obalanser somhar uppstått i arbetslivet, mellan krav och resurser,som kan förklara en del av ökningarna i sjuktalen?Handlar det bara om en känsla av maktlöshet? Är dethela analysen från sida? Är lösningenvårdgarantin?Anf. 161 ():Fru talman! Jag ska göra lite be-sviken eftersom jag inte tänker säga emot. Jag trornaturligtvis att det ligger mycket i det du säger.Jag vet att utredningar haglar omkring oss. Det ärinte bara en utredning som har tillsatts, jag tror dess-utom att det är ett utredningsinstitut som har tillsattsför att utreda just var orsakerna ligger till arbetsohäl-san. Jag ska med spänning se vad man kommer framtill.Jag tror naturligtvis att det ligger en hel del i attdet finns för få människor. Jag vill inte säga somSocialdemokraterna att det är för få händer i vårdeneller för få händer i skolan. Jag tror inte att händernagör någon nytta utan jag tror att vi behöver utbildadarbetskraft. Naturligtvis är detta en del i problemet.Men det handlar inte bara om att det behövs flermänniskor i vården, det är också ett organisations-problem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotioner2002/03:U10 av m.fl. (c) EU:s utri-kes- och säkerhetspolitik (väckt enligt 3 kap. 15 §RO med anledning av händelse av större vikt)med anledning av prop. 2002/03:63 Avgifter vidRiksrevisionen2002/03:Fi11 av Per och ()med anledning av prop. 2002/03:71 Registrering avhyresförmedlare2002/03:L15 av . (m)2002/03:L16 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2002/03:77 Mervärdesskatte-regler för elektronisk handel samt för radio- ochTV-sändningar2002/03:Sk5 av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2002/03:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser till rege-ringen2002/03:K6 av m.fl. (m)2002/03:K7 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2002/03:90 Nordiskt samar-bete 20022002/03:U9 av ()16 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 april2002/03:264 av () till socialmi-nister specialistkompetens2002/03:265 av () till socialmi-nister /03:266 av () till statsrådetUlrica MessingInlandsbanan2002/03:267 av () till socialmi-nister /03:268 av () till justitieministerThomas BodströmBrottskadelagen2002/03:269 av () till statsrådetLars-Erik LövdénStatens bostadsnämnd2002/03:270 av () till statsministerGöran PerssonPolitikens anseende2002/03:271 av () till statsrådetUlrica MessingPost- och befogenheter på postområdet2002/03:272 av Per () till försvarsmi-nister av icke användbar ammunition2002/03:273 av () till statsrådetLena HallengrenFolkbildning och integration2002/03:274 av () till utbild-ningsminister till läromedel2002/03:275 av () till statsrådetUlrica MessingLag om cykelhjälmInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 8 april.17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 2 april2002/03:745 av () till statsrådet i andra länder2002/03:746 av () till utrikesmi-nister kubaner i arrest2002/03:747 av () till statsrådetJan O KarlssonDublinkonventionen2002/03:748 av () till jordbruksministerAnn-Christin NykvistOdling av biobränsleden 3 april2002/03:749 av () till statsrådetJan O KarlssonMinröjning i Irak2002/03:750 av () till jordbruks-minister för småskalig livsmedelsproduktionFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 8 april.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 2 april2002/03:730 av () till justitieministerThomas BodströmAnsvaret för människohandelns offer2002/03:731 av () till vice statsmi-nister för människohandelns offer2002/03:732 av () till socialministerLars EngqvistAnsvaret för människohandelns offer2002/03:733 av () till statsrådet för människohandelns offerden 3 april2002/03:740 av () till justitieministerThomas BodströmFunktionshindrade kvinnors utsatthetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 8 april.19 § Kammaren åtskildes kl. 18.25.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter till och med 11 § anf. 114 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.57 ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.