prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — Men just den här frågan ansåg statsrå-det vara så viktig att hon bad att fåkomma extra till EU-nämnden.Jag tycker att ska läsa protokollet frånEU-nämndens sammanträde . Då kommerhon att få information och god inblick när det gäller ivilken riktning regeringen arbetar och se att det ocksåfanns en stor samstämmighet i vid dettatillfälle.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag tycker att svarär oerhört intressant.Konstitutionsutskottet har vid upprepade tillfällenbehandlat frågan varför regeringen inte gör något närriksdagen har kommit med tillkännagivanden. Härhar vi ytterligare ett sådant exempel. Det första kompå . skriver vi våren, nästan somma-ren, 2003. Vad allt har inte hänt i Europaparlamentetunder ? Vad allt har inte hänt i den här dis-kussionen, för dem som just följer frågan?Det har utvecklats oerhört, och synen på den regi-onala kommitténs roll har ändrats från noll till hund-ra, och har den landat någonstans i mitten. Det harinte diskuterats och kommer tydligen inte heller attdiskuteras.Den 9 maj kom statsrådet tillnäringsutskottet för att informera - inte för att disku-tera, debattera, inhämta åsikter, fatta beslut i kamma-ren. Det var för att informera inför ett möte som ägderum . tycker att ärendet ioch med detta är väl omhändertaget.Om man talar med de ganska talrika kommunalaföreträdarna från parti och mitt partimärker man att de är nästan desperata över dettaärende. Varför händer ingenting? Varför får maninget stöd? Varför diskuteras inte detta? Hur ska vihantera detta? vänder de sig från det svenskaparlamentet mot . Det är i och för sigdelvis en naturlig utveckling, men jag tycker att det ärsynd om det ska ske av den här anledningen.Tillkännagivande åtgärdas inte, informationkommer först innan viktiga möten, ochdet finns en nonchalans och en ovilja att diskuteradessa frågor på djupet. Det är synd, och det var an-ledningen till att jag använde ordet "patetisk".Anf. 75 () replik:Herr talman! är det lite svårt att stå ut medLena alltför generaliserande beskrivningar. Detmåste jag säga. Jag tycker att skulle varamer samlad.Den här frågan diskuteras. Den kommer att dis-kuteras på många olika ställen.Jag har här en mycket intressant rapport frånSvenska och Landstingsförbun-det, som just diskuterar sammanhållningspolitiken. rapporten kan man finna att de tycker att detligger väl i linje också med det som vi diskuterar pånationell nivå.Ulrica kom till dethär är en viktig fråga. Inför informella möten behöverdet egentligen inte ske något samråd i EU-nämndeneftersom det inte ska fattas några beslut. Man hartidigare varit i näringsutskottet och diskuterat frågan.Den har diskuterats i kommuner och landsting ochbland många företrädare, och det här ska gälla från2007. Vi kommer att ha god tid att få fram ett braförslag från som kommer att kunna påverkahur sammanhållningspolitiken inom EU ska se ut.Anf. 76 () replik:Herr talman! Vad som är "god tid" är en defini-tionsfråga. , då saker och ting ska varasatta i sjön, är det möjligen god tid. Men besluten omdetta fattas ju i parlamentet . Då sätts deinstitutionella ramarna för EU:s olika organ. Då av-görs hur den regionala kommittén ska samarbeta ochhur strukturfonderna ska fungera i fortsättningen.Strukturfonderna har inneburit ett viktigt and-ningshål för svenska kommuner i en besvärlig situa-tion och en viktig finansieringsmöjlighet för att få friapengar till tillväxtprojekt, för att skapa nya arbetstill-fällen, för att öka det sociala utbytet mellan Europasfolk och så vidare.God tid är det absolut inte - inte för att vi eftermotionstiden ska kunna få en diskussion omdetta i kammaren som handlar om innehållet och inteom vilken minister som är hygglig nog att informeradelar av . är bra på sådant,men icke desto mindre ska det väl finnas en faktiskbehandling i kammaren?God tid i det här sammanhanget finns inte. Mo-tionstiden går in . Alla andra stater har sina positio-ner och åsikter klara sedan tidigt . Det har intevi. Det är precis som vanligt, och det är faktiskt väl-digt synd.Det är synd att finansutskottets majoritet valde attinte diskutera den här frågan för att ge någon somhelst ledning åt de förhandlare som från riksda-gens sida ska hantera frågan och i början avhösten. Något nyare material än finns inte idenna fråga, som handlar om de institutionella roller-na för strukturfonderna och för den regionala kom-mittén. Det ansvaret faller tungt.Anf. 77 ():Herr talman! Den reservation jag yrkar bifall tillgäller alltså punkt 17. Jag sade reservation 17 i mittanförande, men det ska vara reservation 23 underpunkt 17.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )10 § Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2003Föredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU21Tilläggsbudget 1 för (prop.2002/03:100 delvis och förs. 2002/03:RR13).Anf. 78 ():Fru talman! I detta betänkande behandlar finans-utskottet regeringens förslag till tilläggsbudget. Ut-skottet tillstyrker regeringens förslag till ändraderamar för utgiftsområden samt ändrade och nya an-slag. Ett undantag finns dock. Det gäller bostadsbi-dragen där utskottet anser att anslaget ska vara oför-ändrat . Utskottets majoritet tillstyrker för-slaget om att bostadsbidraget får utbetalas enligt degamla reglerna för . Här harKristdemokraterna och en annan uppfattning.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag ombland annat nya och ändrade bemyndiganden att ingåekonomiska förpliktelser.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag omatt åtgärder ska vidtas för att underlätta finansiellaomstruktureringar inom den statliga bolagssfären.Utskottet anser att inflytande över åtgär-derna bör tydliggöras. Utskottet redovisar också hurförslagen ska kunna inordnas i rambe-slutsmodell för hantering av budgetpropositionen.Här har m, fp och c samt kd en annan uppfattning,som de säkert kommer att delge kammaren i denkommande debatten.Regeringen har föreslagit ett villkorat kapitaltill-skott till , som ska finansieras genom ettlån i . I en gemensam reservationframför m, fp, kd och c sina ståndpunkter. Utskottetställer sig också bakom förslaget om ett vidgat upp-drag för Vasallen AB.Den fråga som kanske diskuterats mest av reger-ingens förslag är neddragningar i sjukförsäkringen.Utskottet ställer sig bakom förslagen om ändring avSGI:n, det vill säga en sänkning av kompensationsni-vån, för att minska de höga sjukpenningkostnaderna.Finansutskottet anser att det bör gälla så enhetligaregler som möjligt för arbetslösa som är sjukskrivna.Socialförsäkringsutskottets förslag till högsta ersätt-ningsbelopp skapar en rättssäkrare bestämmelse somär administrativt enklare att tillämpa och som omfat-tar alla arbetslösa. Därmed bifaller utskottet delvisregeringens förslag och avstyrker motioner från fpoch c.För att begränsa utgiftsökningarna i sjukförsäk-ringen anser utskottet, liksom socialförsäkringsut-skottet och regeringen, att det är nödvändigt att för-länga sjuklöneperioden. Utskottet anser också att detär nödvändigt med ett obligatoriskt högkostnads-skydd för mindre arbetsgivare. Också här har Centernoch en annan uppfattning.Till sist, fru talman, vill jag peka på utskottets av-styrkande av motioner och revisorersförslag om ett gemensamt kommunikationssystem förtrygghet och säkerhet. Eftersom beredning pågårinom avstyrker utskottet förslaget.Folkpartiet reserverar sig mot detta.Med detta har jag, fru talman, pekat på de punktersom vi haft särskilda diskussioner om när det gällertilläggsbudgeten.Anf. 79 ():Fru talman! Detta betänkande är ett tydligt bevispå hur regeringen missar sina mål, sviker sina löftenoch håller på att förlora greppet om statsfinanserna.För att klara statens utgiftstak under innevarande årägnar sig regeringen åter åt ett omfattande budget-tricksande och vidtar rena panikåtgärder, till exempelinförandet av den tredje sjuklöneveckan, utan att brysig om vilka förödande konsekvenser förslagen med-för för enskilda och för företagare.Mer eller mindre i panik föreslår regeringen itilläggsbudgeten besparingar av skälet att utgiftstakenkommer att överskridas. Det här är anmärkningsvärt isig men framstår som än mer anmärkningsvärt motbakgrund av att när taket fastställdes ingick det enbudgeteringsmarginal på 20 miljarder kronor.Att kostnaderna för sjukskrivningar och förtids-pensioneringar skulle stiga till dagens nivåer om ingaåtgärder vidtogs var väl känt när utgiftstaken bestäm-des. Det har inte blivit lättare att hålla utgifterna un-der taket när regeringen har låtit andra utgifter stigaför att köpa ihop sig till sin riksdagsmajoritet.Än värre är att den övervägande delen av utgifts-ökningarna har använts till annat än att förbättra denekonomiska strukturen och öka tillväxten. Därtill harregeringen dålig kontroll över utgiftsutvecklingen iett kortare och ett medellångt perspektiv. Som exem-pel kan påpekas att regeringens egen prognos visar påen obalans på 3 ½ miljarder kronor inom utgiftsom-råde 13, Arbetsmarknad, under innevarande år. Dettasker i ett läge då arbetslösheten ökar ,månad för månad.Vad gäller arbetsskadeförsäkringen har regeringenredan i budgetpropositionen anfört att de ändradebevisreglerna kommer att medföra kraftigt ökadeutgifter. Trots detta föreslås inga åtgärder för attdämpa denna befarade kostnadsökning.Tilläggsbudgeten är därför ett dokumentsom utgör kvittensen på regeringens senfärdighet,försumlighet och lättsinne.I sedvanlig ordning tvingas vi konstatera att re-geringen kringgår budgetlagen och ägnar sig åt ettomfattande budgettricksande. Den här gången tarman om möjligt ut svängarna än mer än tidigare år.Som exempel kan nämnas förslaget om att inrätta ettsärskilt konto hos för att vid sidanav statsbudgeten först inkräva extra vinstutbetalning-ar från de vinstgivande statliga företagen för att sedantäcka förluster i de bolag som går med underskott ochsom närmar sig konkurs. Åtgärden står i uppenbarstrid med budgetlagen, och det kan till och med varaså att den strider mot grundlagen. Vi har från borger-ligt håll i finansutskottet begärt att detska utredas huruvida förslaget är förenligt med kon-stitutionen eller inte. Men detta har utskottsmajorite-ten förvägrat oss, vilket jag tycker är mycket allvar-ligt.Ett annat sätt att kringgå budgetlagen är att kredi-tera kommuners och företags skattekonton, blandannat för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, istället för att redovisa dessa stöd som utgifter i stats-budgeten.Sammantaget uppgår budgettricksandet för 2003till och nästan lika mycket förnästa år.Genom att acceptera detta tricksande undergräverSocialdemokraterna och deras stödpartier förtroendetför budgetprocessen.Utskottet föreslår som sagt att de statligt ägdabolagen ska ge en extra utdelning om 3 miljarderkronor som tillförs ett särskilt konto på . Detta konto ska kunna användas för insatseri statligt hel- och delägda aktiebolag.Vi motsätter oss detta förslag av flera skäl.För det första, som nämnts, är det konstitutionellttveksamt, strider mot budgetlagen och är demokra-tiskt tvivelaktigt. Regeringen menar att den nuvaran-de ordningen, det vill säga att inom ramenför den ordinarie budgetprocessen beslutar om i vil-ken utsträckning skattebetalarnas pengar ska använ-das för kapitaltillskott i statligt hel- och delägda ak-tiebolag, "begränsar ägarens handlingsmöjligheter påett olämpligt sätt". Det är inte sant.Ägarens, det vill säga medborgarnas, företrädare,det vill säga , har fullständig handlingsfri-het. Däremot begränsas regeringens handlingsfrihet,vilket är avsikten med den gällande ordningen. Vianser att det ur demokratisk synvinkel är angeläget attdenna ordning består.För det andra riskerar förslaget att skada de före-tag som ska tvingas till en extra utdelning av kapital.Det framgår inte på vilken grund regeringens ellerutskottsmajoritetens uppskattning, att en engångsut-delning om kan genomföras, vilar.Beloppet verkar godtyckligt valt, inte av omsorg omde företag som dräneras på kapital utan för att räckatill behoven i förlustbolagen.För det tredje kan den ordning som föreslås ledatill att konkurrensen snedvrids på de marknader därstatligt ägda företag verkar i konkurrens med privataföretag.Utskottsmajoritetens jämförelse med en privat fö-retagsägare, där staten ses som ett moderbolag i enkoncern, är irrelevant, dels av det uppenbara skälet attregeringen inte är en privat företagsägare, dels efter-som flertalet statliga företag är mycket speciella ge-nom att ha lagreglerade monopol.Att använda avkastningen från sådana företag föratt ge kapitaltillskott till företag som är konkurrensut-satta kan i praktiken innebära att en smygbeskattningav monopolföretagen används för att subventionerade konkurrensutsatta företagen.Av detta skäl är det oklart om regeringens förslagstår i överensstämmelse med . Reger-ingen hävdar att så är fallet, men återigen saknas enredovisning av grunden för denna bedömning. För-slaget om förändrad kapitalstruktur i statliga bolagbör därför inte genomföras.Förslaget att införa en tredje sjuklönevecka somarbetsgivarna får ta det fulla ekonomiska ansvaret förkan inte kritiseras hårt nog. Det är ett av regeringenspanikförslag.Förslaget slår hårt mot företagandet och försämrarnäringslivsklimatet och skapar därmed sämre tillväxt-förutsättningar. Förslaget slår hårt mot många somredan i dag har svårt att göra sig gällande på arbets-marknaden.Vill verkligen Socialdemokraterna, ha ett samhälle, ett , där ar-betssökande tvingas redovisa sin sjukskrivningshisto-ria när de söker jobb? Är det detta samhälle som nivill ha?Förslaget slår också hårt mot kommuner ochlandsting som är de arbetsgivare som har den högstasjukfrånvaron.Regeringen och dess stödpartier visar med dettaförslag tydligt sin ovilja att skapa ett bra företagar-klimat och därmed en god grund för den ekonomiskatillväxt som garanterar välfärd och välstånd.Vi kommer från moderat håll att återkomma i denhär debatten och utveckla vår kritik mot detta förslag.Fru talman! Vi moderater står bakom samtligavåra reservationer, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation 1.Jag vill också framhålla att vi inte har deltagit i debeslut som rör anslagsförändringar i tilläggsbudgeteneftersom de är ett resultat av den budget som reger-ingen och dess stödpartier antog i höstas.Hade vårt förslag till statsbudget antagits hade viinte haft de problem som vi nu har. Budgetlagensätter dessutom upp gränser för våra möjligheter attutforma ett eget förslag till tilläggsbudget.Regeringen och dess stödpartier får nu fullt ut taansvar för den havererade budgetpolitiken och desskonsekvenser.Anf. 80 ():Fru talman! Den här tilläggsbudgeten, justeringen,av innevarande års budget - har ute bland allmänhe-ten och i massmedierna varit huvudintresset i denekonomiska vårpropositionen. Det beror på att detsom vårpropositionen borde innehålla, nämligenriktlinjer för den ekonomiska politiken, saknas ellerär väldigt kortsiktigt och luddigt. Det är den ena orsa-ken. Den andra orsaken är att det är en väldigt om-fattande tilläggsbudget. Man gör om budgeten påväldigt många olika punkter. Det beror på att verklig-heten nu obönhörligen har kommit i kapp regeringenoch dess stödpartier. Det här är helt enkelt efterbör-den av löfteskarusellen och de brutna vallöftena.Förklaringen är rätt ofta att vi har fått en väldigtförsämrad ekonomisk utveckling. Det är visserligensant att vi och våren sett en väldigt stororo i den internationella ekonomin beroende på , vad som skulle hända med den och denupplösning som sedan blev.Men det här är inte orsaken till regeringens bud-getproblem. Som påpekats förut är ansvarig för de galopperande sjukskrivningarna.Redan i augusti, före valet, sade ,och till och med regeringensegna tjänstemän på att budget-taket för inte skulle hållas, utan det skullehandla om överskridanden på 10-20 miljarder - manvisste inte riktigt hur mycket. Det var i alla fall inämnda omfattning, beroende på vilka åtgärder re-geringen tog till.Bosse sade så här: "Utgiftstaket skaklaras med tekniska justeringar. Det blir inga bespa-ringar i budgeten och inga inställda vallöften." Detvar den 31 augusti.Samme sade dagen därpå: "Vigör naturligtvis en bedömning, som inte KI kan göra,vilka insatser som behöver göras för att få ner utgif-terna för långtidssjukskrivningarna exempelvis. "Vi har aldrig tvivlat på att utgiftstaket som sådantska hållas, och det har jag år in och år ut upprepat idenna talarstol. Vad vi efterlyser är besked om hurdet ska gå till, gärna besked i förväg. Vidare efterly-ses vettiga åtgärder för att klara utgiftstaken - intesådana här dåliga, kortsiktiga och hattiga åtgärder.För er här som tillhör majoriteten är det bara attslå upp och läsa i era egna dokument. Där finns ju eregen bedömning av hur dumt det är att panikbromsa,skjuta lite framför sig, ta några räkningar och lägga ihögen för etcetera. Sådant sparar maninga pengar på.Vi vet alla att en massa vallöften har brutits. Detgäller då inte bara sådant som man lovade att införamen inte haft råd med - det är ju det lilla - utan ocksådet stora, alltså alla brutna vallöften som består i lovade att inte göra och datten. Ändå görman det. Man lovade att man inte skulle förlängasjuklöneperioden. Man lovade att man inte skullehöja dagistaxor. Indignerat ställde man oss mot vägg-en. Hur skulle det bli med maxtaxan om vi fick rege-ra? Ja, den ligger fast, sade vi. Men vad hände medmaxtaxan när Socialdemokraterna fick regera? Jo,maxtaxan blev höjd.Det är ekonomiskt rätt att hålla i plånboken menmoraliskt fel att så flagrant ljuga väljarna rakt upp iögonen. Ingenting nytt har ju inträffat. Det som helatilläggsbudgeten handlar om är att försöka komma tillrätta med den valfeber som drabbade regeringen ochdess stödpartier, framför allt , förevalet.De vallöften som jag nu har talat om plus sjuklö-neperioden och allt sådant är inte det värsta. Detvärsta är att man bryter det löfte som Socialdemo-kraterna hade som sitt första och viktigaste vallöfteoch som både och idenna kammare har hävdat som skäl till att man görde andra sakerna.Vallöfte nr 1 är följande: "Socialdemokratinkommer aldrig att medverka till att ekonomiundermineras. Därför måste reformer vara finansiera-de. "I remissdebatten i samband med tilläggsbudgetensade så här - lyssna nu noga ni somrepresenterar majoriteten:"Detta är det alldeles övergripande socialdemo-kratiska vallöftet - - -. Vi kommer att genomföra allavåra vallöften under den här mandatperioden - menfinansierade, och i den tid och den ordning då detfinns finansiering.I höstas, i budgetpropositionen, gjorde Socialde-mokraterna, och bedöm-ningen att det skulle finnas utrymme för reformer för20 miljarder kronor det här året. 19 av de 20 miljarderkronorna genomför vi . "Jag hoppas att ni hört vad sade -19 av de 20 miljarderna. Facit är att ni redan i höstaslånade till 13 miljarder för . 22 miljarder be-räknade ni för . Marginalen var en halv pro-mille. En halv promille är mycket när man kör bilmen det är inte mycket när man gör en budget.På första sidan i finansplanen står det apropå attdet inte blivit så farligt här i : "Så är det därföratt såg till att skaffa säkerhetsmargi-naler. Det var för att slippa göra stora besparingarunder framtida lågkonjunkturer. "Man kan skylla på lågkonjunkturen men vi vetalla att utgiftsöverskridandet inte beror på lågkon-junkturen utan att det beror på en oförmåga att hålla ide här systemen.Sanningen är också att ni inte har de marginalersom ni berömmer er av att ha. Därför måste ni ,mitt , göra stora besparingar.Just nu har vi minus 21 miljarder i budgetsaldo.Alla de 19 av de 20 miljarderna - vallöfte nr 1 - harni lånat till, plus ytterligare 2 miljarder. För år 2004beräknar ni att låna 27 miljarder.Prognosen för överskridandet - för en och en halvmånad sedan - var att ni skulle överskrida med 11miljarder. Då sparar ni och övervältrar kostnaderna påandra. Springnota brukar det kallas för. Ni spararungefär 4 miljarder och skjuter upp 2 och lägger ihögen "betala senare". Sedan räknar ni ned prognosenmed 2 miljarder och gör en teknisk omräkning - detvar ju bara tekniska omräkningar som det skulle blifråga om. Ni gör en teknisk omräkning med 2 ½ mil-jarder och avrundar med ½ miljard och får då ihop 11miljarder. Jag ser att nickar - att detär helt korrekt.Man kan alltså säga att ni i själva verket har sparatungefär 3 miljarder. Resten är olika typer av spring-notor, sådant som är att lägga i högen för nästa må-nad, tekniska omräkningar och avrundningar.Det är ganska fantastiskt att inte förrän den 5 majerkänner i denna kammare att någotlöfte över huvud taget har brutits. Efter att ha försöktatt skylla på medger han till slut attdet var överilat av regeringen att lova höjda tak. Omvi socialdemokrater får svenska folkets förtroendeavser vi att höja taken , sade BosseRingholm. försökte skylla det på Bos-se personligen men erkände sedan att därhade regeringen handlat lite överilat.Det är nästan så man tar sig för pannan. När manlånar så till den milda grad och bryter löften på lö-pande band är det bara detta lilla enkla löfte som maninför denna riksdag och hela svenska folket kan er-känna att man har brutit.Fru talman! hade ett annat förslag medlägre skatter och lägre utgifter, med många reformerför att komma till rätta med de stora problemen be-träffande integrationsområdet, arbetsmarknaden, deskenande sjukskrivningarna och så vidare samt meden ordentlig marginal. Konjunkturer kommer ju ochgår, och man kan inte alltid så noga veta när det vän-der. Systemfelen består dock. Därför hade vi mångaförslag om hur man kommer till rätta med systemfe-len.Den här majoriteten får ta ansvaret för att krafsasina egna kastanjer ur den eld som vi alla, även ni,före valet såg brinna. Detta har viutvecklat i ett särskilt yttrande med anledning avbudgeten.Nåväl, ett speciellt förslag ska jag ändå kommen-tera. Det handlar då om ett förslag i bästa Enronstil.Som här påpekade är 8 miljarder renabudgettricket - man bokför utgifter som minskadeinkomster. Tre av dem är en räddningsaktion förstatliga skandalbolag.Det här är ett väldigt tydligt symtom på två av re-geringens sjukor. Den ena är att man är en usel före-tagare. Den andra är att man är en usel kamrer somfuskar med bokföringen. Man tar 3 miljarder, oklartur vilka företag, och skriver att det ska gå till att vida-reutveckla välfungerande verksamheter. Det är Sta-tens järnvägar, som enligt regeringens egen proposi-tion nu lider av ineffektiv verksamhet, felaktig värde-ring och ingångna dåliga avtal. Därför måste manskicka en väldig massa pengar av dessa in i SJ för atträdda SJ från konkurs. Allt detta ska syfta till att göradet statliga ägandet tydligt och ge bättre förutsätt-ningar. Man tar sig för pannan!Det är fel i sak att ni ägnar er åt att driva företag.Egentligen är det helt fel i sak att ni får ägna er åt attgöra statsbudgetar, för ni klarar uppenbarligen inte avnågotdera.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochvill särskilt påpeka att representanter ifinansutskottet inte har deltagit i beslutet om tilläggs-budgeten i övrigt.Anf. 81 ():Fru talman! När vi nu debatterar tilläggsbudgetenvill jag först säga, liksom och , att också vi kristdemokrater hade ettheltäckande komplett sammanhängande budgetalter-nativ för med ett bättre företagskli-mat, med ett antal bra reformer och med en bättrefördelningspolitik. Men detta alternativ avslogs avriksdagen i den första beslutsomgången om utgifts-områdesramar och skatteinkomster. I stället valdemajoriteten att stödja den politik som på punktefter punkt havererar och som har gjort det nödvän-digt för Socialdemokraterna att lägga fram dennaolycksaliga tilläggsbudget.Nu tvingas också Socialdemokraterna till brand-kårsutryckningar på snart sagt vartenda utgiftsområ-de. Här sviks vallöften på löpande band. Här missassamtliga av de målsättningar för den ekonomiskapolitiken som regeringen har ställt upp. skakarman på huvudet här. Då vill jag säga att om man intebudgettricksat hade enligt ut-giftstaket sprängts med redan förraåret.