prot · GR0926 · 2003-11-12 00:00:00 — (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Överflyttning av vissa ärenden till Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU4 Överflyttning av vissa ärenden till (prop. 2002/03:99 delvis och prop. 2002/03:147). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Reformerade regler om värdesäkring av skadeståndslivräntor Föredrogs lagutskottets betänkande 2003/04:LU5 Reformerade regler om värdesäkring av skadeståndslivräntor (prop. 2003/04:5). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Arkitektur, form och design 147 i (s): Fru talman och åskådare på läktaren! ska vi debattera ett betänkande från kulturutskottet som heter Arkitektur, form och design. Det handlar om regeringens skrivelse med samma namn. Till betänkandet finns en följdmotion samt tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2003 som också har behandlats i detta betänkande. I den aktuella skrivelsen redovisar regeringen de statliga insatser som gjorts på arkitektur-, form- och designområdet sedan antog ett handlingsprogram för arkitektur, form och design . Vidare har antagit miljökvalitetsmål och mål för arbetet med kulturmiljön och transportpolitiken och infört de så kallade skönhetsparagraferna i bland annat väglagen och . I skrivelsen framgår att regeringen avser att inrätta ett råd för arkitektur, form och design. Rådet ska organiseras som en statlig kommitté och samverka med statliga myndigheter, museer, , Arkitekter, föreningen och Stiftelsen Svensk Industridesign. Vidare tar man upp att de statliga fastighetsförvaltande myndigheterna enligt regeringens bedömning bör utvecklas och stärka sin roll som byggherre, att de program för främjande av arkitektoniska och estetiska kvaliteter i byggande och förvaltning som tagits fram av dessa myndigheter bör utvärderas och att Statskontoret avses få uppdraget att göra utvärderingen. I skrivelsen tar man också upp att statens miljöer och lokalbruk bör vara en förebild. För att leva upp till de mål som slagit fast för arkitektur, formgivning och design bör höga krav ställas på kompetensen hos dem som ansvarar för statens upphandling och lokalförsörjning. En uppgift för det nya rådet kan vara att analysera vissa övergripande frågor som rör statens upphandling och lokalbruk. För att de arkitektur- och formpolitiska målen ska få en bred förankring tar man i skrivelsen upp att arkitektur, form och design bör integreras redan i skolans arbete. Regeringen påpekar att kursplanerna för och gymnasieskolan redan nu ger förutsättningar att arbeta med estetiska och kulturella frågor inom flera ämnen. Som en uppföljning av tar man upp att skulle kunna få i uppdrag att analysera hur de viktigaste delprojekten kan vidareutvecklas inom ramen för befintliga verksamheter. Därvid bör även ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv tas till vara. Utskottet har med intresse tagit del av regeringens skrivelse Arkitektur, form och design. Området är en del av den statliga kulturpolitiken, för vilken fastställt sju övergripande nationella mål. är det viktigt att framhålla att området i sig är sektorsövergripande och att de särskilda målen och det särskilda handlingsprogrammet för den statliga arkitektur-, form- och designpolitiken också har som syfte att kunna påverka, inspirera och stimulera utvecklingen, debatten, opinionsbildningen med mera utanför det statliga området och ansvaret. Det är värdefullt att en bred översikt nu ges i regeringens skrivelse när har gått sedan målen för området antogs. Överblicken över området underlättas av att redogörelsen görs tematiskt och inte efter indelningen i statliga utgiftsområden. Det är också betydelsefullt att arbetet med arkitektur-, form- och designfrågor inom regeringen och sker över departementsgränserna. Detta var en kortfattad beskrivning av själva ärendet. Som vi snart ska få höra finns det fem reservationer till utskottsmajoritetens förslag. lämnar jag över till debattörerna för att de ska få en möjlighet att framföra sina ståndpunkter och argument. Föredrogs kulturutskottets betänkande 2003/04:KrU3 Arkitektur, form och design (skr. 2002/03:129). (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU4 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen 2 (Domkretsindelningen) 1. utskottet 2. res. 3 (kd, c) Votering: 262 för utskottet 48 för res. 3 4 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 50 m, 42 fp, 25 v, 14 mp För res. 3: 31 kd, 17 c Avstod: 1 fp, 3 mp Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c Punkt 3 (Det fortsatta reformarbetet) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, m, kd, c) Votering: 166 för utskottet 142 för res. 4 6 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 24 v, 11 mp För res. 4: 50 m, 43 fp, 31 kd, 17 c, 1 mp Avstod: 1 v, 5 mp Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c Punkt 6 (Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar) 1. utskottet 2. res. 5 (m, kd) Votering: 231 för utskottet 81 för res. 5 2 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 43 fp, 25 v, 17 c, 16 mp För res. 5: 1 s, 49 m, 31 kd Avstod: 1 m, 1 mp Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 tillträde till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet Kammaren biföll utskottets förslag. FöU2 Ny räddningstjänstlagstiftning, m.m. Punkt 1 (Lag om skydd mot olyckor samt följdlagstiftning) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (v) 6. res. 5 (mp) Förberedande votering 1: 24 för res. 4 17 för res. 5 269 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 30 för res. 3 25 för res. 4 257 avstod 37 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 43 för res. 2 31 för res. 3 240 avstod 35 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 51 för res. 1 43 för res. 2 219 avstod 36 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 50 för res. 1 116 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 17 c För res. 1: 50 m Avstod: 43 fp, 31 kd, 25 v, 17 mp Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. LU1 Rätt att lyfta konkursförvaltararvode Kammaren biföll utskottets förslag. LU2 Redovisning och värdering av finansiella instrument Kammaren biföll utskottets förslag. LU3 Lag om finansiell rådgivning till konsumenter Punkt 1 (Lagens tillämpningsområde) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 283 för utskottet 31 för res. 1 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:131 s, 50 m, 43 fp, 25 v, 17 c, 17 mp För res. 1: 31 kd Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c Punkt 2 (Preskription) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd) Votering: 189 för utskottet 125 för res. 2 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 25 v, 17 c, 16 mp För res. 2: 50 m, 43 fp, 31 kd, 1 mp Frånvarande: 13 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c Punkt 5 (Varning) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, v, c) Votering: 211 för utskottet 102 för res. 5 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 48 m, 31 kd, 1 mp För res. 5: 1 m, 43 fp, 25 v, 17 c, 16 mp Frånvarande: 13 s, 6 m, 5 fp, 2 kd, 5 v, 5 c () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 9 (Inriktningen av EU-arbetet) 1. utskottet 2. res. 9 (fp) Votering: 268 för utskottet 43 för res. 9 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. För utskottet: 130 s, 50 m, 31 kd, 24 v, 17 c, 16 mp För res. 9: 43 fp Frånvarande: 14 s, 5 m, 5 fp, 2 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU4 Överflyttning av vissa ärenden till Kammaren biföll utskottets förslag. LU5 Reformerade regler om värdesäkring av skadeståndslivräntor Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) Arkitektur, form och design (forts. KrU3) 148 (): Jag vill först yrka bifall till den moderata reservationen nr 1. Jag nöjer mig med den för att spara voteringstid, men självfallet står jag bakom de övriga moderata reservationerna. Sedan är det bara att beklaga att det är tomt i statsrådsbänken och att det är ännu en debatt i kammaren där den ansvarige ministern inte är närvarande. De mål och handlingsprogram som tidigare antagits av riksdag och regering när det handlar om arkitektur, form och design är många och vällovliga. Från såväl närings- som kulturdepartement hålls högstämda tal om de svenska framgångarna på designområdet och deras betydelse inom landet och för exporten utomlands. Det är säkert också alldeles sant. Men för att design inte bara ska bli ett tomt begrepp måste det finnas ett intimt samarbete mellan tekniker och formgivare nästan ett slags förälskelse, som en person uttryckte det i branschen. Det är nödvändigt att tala samma språk. Annars blir design bara ett nytt modeord som klistras på allt som ska vara bra. I Stiftelsen Svensk Industridesigns SVID och Föreningen till regeringen, Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet, talas om design för hälsa, tjänster, friskare arbetsliv, bättre sjukvård, till och med offentlig upphandling och mycket annat. Design är ett samlingsnamn för vårt sätt att leva, heter det också i rapporten. Det finns något oroande i detta, vilket också , nybliven doktor i designteori pekar på i sin avhandling som det har skrivits om en hel del i tidningarna. Det handlar om fostran och socialpolitiska mål. Här finns skäl att vara vaksam. ska bli världsbäst på design. Det har regeringen bestämt. Det vore onekligen väldigt roligt bara det inte handlar om att marknadsföra den socialdemokratiska Sverigebilden, vilket man faktiskt får en känsla av när man läser rapporten. Dessutom får man en känsla av att satsningen på svensk design kommer att fastna på pratstadiet. Det finns också en ekonomisk aspekt man kan lägga på form och design. kunde svensken disponera ungefär hälften av sin inkomst. Resten gick bort i skatt. är det av inkomsten som är direkt disponibel. Resten är skatter eller till och med skatt på skatt. Det är klart att det också påverkar möjligheterna att själv investera i form, design och konst och i stället leder till ökande krav på att samhället ska stå för detta. ska det bli designår 2005. Det är bara lite drygt 13 månader dit. Vi får se vad regeringen får fram till dess. Design handlar, som jag sade tidigare, inte bara om stolta visioner och vackra ord. Här är det vardag, entreprenörskap och småföretagande. Det är där produktionen och utvecklingen sker inte här i eller i . skrev medierna att kulturministern letade efter en handfull personer som skulle ingå i ett nytt råd som ska fungera som smedja och opinionsbildare i frågor som rör arkitektur, form och offentlig miljö. Rådet skulle fungera som motor, sades det, i regeringens fortsatta arbete på området. Jag vet inte om det har bildats något råd , men jag hoppas att det rådet i så fall får en mycket självständig ställning. Med anledning av det här betänkandet har vi väckt en motion där vi återigen vill peka på bristen på hantverkare. Den bristen är ett hot mot vården av vår kulturmiljö, som i sin tur är nära förbunden med arkitektur, form och design. Näringslivets organisationer har länge varnat för situationen på hantverksområdet. Tillväxten är minst sagt skral. Medelåldern inom hantverksyrkena är dessutom så hög att runt 100 000 hantverkare beräknas gå i pension . är det stor risk att deras kunskaper inte hinner föras över till en ny generation. Om vi inte hade haft invandrare med hantverkskunskaper hade situationen varit ännu värre. Hantverksyrken kräver lång utbildning och handledning. Gemensamt för dem är också småskalig produktion. Ett viktigt skäl till bristen på skickliga hantverkare är att det inte finns någon fungerande lärlingsutbildning i . I jämförelse med andra europeiska länder har vi extremt få lärlingar anställda med lärlingskontrakt färre än 3 000. Då ska man veta att det i finns mer än 300 registrerade hantverksyrken: glasblåsare, tapetserare, skräddare, guldsmeder, båtbyggare, konstvävare, murare några exempel. Sambandet till vårt ämne, konst, arkitektur och design, känns självklart. I utbildas mer än 1,5 miljoner lärlingar, och i utbildas över 300 000. Det är visserligen fler människor som bor där, men det är i alla fall en talande skillnad mot våra knappa 3 000. Mycket går att dokumentera i böcker, men just hantverkskunnandet överförs från människa till människa. Sådant är svårt att läsa sig till. Ingen verkar riktigt känna helhetsansvaret och vilja fundera över saker som hur utbildning och ersättning ska fungera. Allt bollas så tycks det för mig mellan olika departement. Jag har tagit upp detta tidigare i skriftliga frågor och interpellationer. Här krävs samarbete och vilja framför allt ett samarbete med näringslivsorganisationer. Det sägs att viljan är god hos regeringen, men det verkar inte hända någonting. Vi tror också att det är nödvändigt att skapa en hantverkshögskola för att värna professionellt hantverk även . Här finns bara som lyder under , men det behövs åtminstone en till. Vi tror också att det behövs mer forskning kring design. Det finns ett samband mellan konsthantverk, formgivning och industridesign som faktiskt behöver analyseras och utvecklas. Därför är det här inte en fråga bara för eller utan i lika hög grad för . Det handlar om såväl arkitektur som design och hantverksyrken. växer intresset för hantverk och design. Det är roligt. Det märks inte minst i medier och på mässor runtom i landet. Här finns embryon till spännande tider och möjligheter för hantverkare, beställare och småföretagare över hela landet att tjäna pengar. Jag har läst att framgångar en gång byggdes via hantverkskluster och att mycket av tillverkningen för de kända möbelfabrikanterna och modehusen än sker via hantverksklustren. Klädbranschen kan gott räknas in här också. Mode och kläddesign är en av världens största branscher. har jag också hört lär ha 150 personer enbart i som arbetar med att skapa kontakter och arrangemang för att hjälpa deras industrier. Vi har mycket att lära av hur man jobbar utomlands. 149 (): Vad är mest känt för? Bra arkitektur betyder det allra mesta för en plats, gör att platsen kommunicerar med dem som är där. En arkitekt och en designer har en sak gemensamt, och det är att man vill att de produkter som man tillverkar och skapar ska ses, brukas och upplevas av många människor. Byggnaderna och tingen talar till oss, kommunicerar budskap, berör och engagerar. Design och form är någonting som engagerar oss alla. Genom människans historia har produktutveckling av just bruksföremål kontinuerligt ägt rum, och har de vardagsprodukter som vi omger oss med successivt förfinats. Allt vi rör vid och allt vi har runtomkring oss handlar om formgivning, funktion och estetik, eller ve och fasa bristen på detsamma. har det talats en hel del om svensk design, ända upp på statsministerns nivå. Näringsministern har slagit ett slag för svensk design, och det har lett till ökad konkurrenskraft för svenska företag och följdriktigt också till en ökad export. Det lyfter också den skrivelse som vi behandlar i kammaren fram. Men design och form handlar inte bara om rent monetära vinster. Det finns värden som man aldrig kan överskatta. Att omge sig med estetiskt tilltalande produkter, som fungerar ändamålsenligt och ger en känsla av samklang, leder till en estetisk upplevelse, en kombination av sense and sensibility alltså både förnuft och känsla tillfredsställs. Vad är då design, och hur ska man verka för att design ska angå alla? Ja, fru talman, helt och hållet har ingen kunnat svara på frågan. Skrivelsen som vi behandlar klargör en del, men det återstår en hel del att göra innan jag som hängiven anhängare av svensk form är riktigt nöjd. Vi måste se till att det tillskapas ett permanent forum för svensk form, så att design blir synlig och tillgänglig, precis som konsten är i ett museum. Det behövs ett målmedvetet arbete med att fördjupa insikterna om vilka effekter form och design har på människan och miljön. Därför tycker jag att det ska bli mycket spännande att se hur arbetet går framåt mot . Förhoppningsvis får då design ett ännu större genomslag, och det blir då också tydligt hur viktigt det är att vi tillskapar ett permanent formmuseum. Men jag vill lyfta fram ett problem, och det är det som också har varit inne på. Det är detta med konsthantverkarnas situation, som behöver genomlysas på ett bättre sätt än vad som hitintills har varit fallet. Konsthantverkare, precis som hantverkare av alla slag, är människor som vi måste beundra. Det är en krympande skara människor, mycket yrkesskickliga, och de står för ett småskaligt sätt att arbeta. De är sällan sjukskrivna, de är hängivna och de är lyckliga. Men de behöver en arena där de kan få visa sitt skapande. Svenskt konsthantverk präglas av hög kvalitet, modernitet och kreativitet å ena sidan, men å andra sidan står man i en unik tradition av generationers samlade erfarenheter och kunskaper. Konsthantverkare berättar med sorg att deras största problem är att det inte finns unga människor som är beredda att gå in i yrket och ta över verkstäder och ateljéer. Vårt svenska utbildningssystem omöjliggör det, för vi har nedvärderat hantverksyrket. Från sida är vi övertygade om att vi behöver gott om hantverkare och att de behöver en bra hantverksutbildning. Vi behöver helt enkelt införa en ny typ av lärlingsutbildning, som den som finns i andra länder. Låt oss fortsätta arbetet med design och form också här i . För mig är design utvecklingskraft och kreativitet, vardagskonst för alla, tecken för kommunikation, betydelsebärare och mycket mer, som gör livet lite roligare men mycket mer spännande. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reservation nr 4. 150 (): Det är ett spännande betänkande vi har att diskutera, även om vi kristdemokrater när skrivelsen kom hade förväntat oss ett fylligare innehåll. Vi valde dock att inte motionera vid det tillfället, utan vi kommer att behandla ett antal motioner som har kommit tidigare och efter det att skrivelsen kom. Den form- och designutredning som tillsattes lämnade sitt slutbetänkande . Där identifierar utredaren en rad brister när det gäller de offentliga insatsernas inriktning och omfattning på området. Utredaren pekar framför allt på bristen på samordning. har regeringen utlovat stora satsningar på form- och designområdet. Både och har varit inne på det. Statsministern talade regeringsförklaring om att designens betydelse skulle lyftas upp. Vi vet att ett designår är inplanerat . Vi har också en skrivelse att behandla. Det är i stora drag vad som har hänt , efter utredningen. Allt detta är bra det går åt rätt håll. Kunskapen om vilken betydelse form, design och arkitektur har för oss människor och hur vi människor mår är oomtvistad. Därför välkomnade vi beskedet att det ska inrättas ett råd inom regeringen som skulle arbeta som en kommitté. Möjligtvis kan det vara ett svar på utredarens påpekande att det behövs en samordning. Vi kristdemokrater har velat tolka det så. Det är dock oerhört väsentligt att det här rådets arbete och förutsättningar också blir sådana att man kan arbeta på ett kreativt sätt, att man kan följa upp, ha en dialog och ha kunskapsspridning. sker arbetet med arkitektur, form och design inom flera olika myndigheter och på olika nivåer, och överblicken kan då vara svår, om den ens är möjlig. Därför skulle ett råd kunna fungera precis så som utredaren var inne på. Att en uppföljning och en utvärdering av är genomförd är bra. Det var någonting som vi kristdemokrater också ville se när arkitekturåret var över. Vad som är väsentligt är att alla de erfarenheter och kunskaper som vi har fått oss till del efter arkitekturåret tas till vara. Jag har förstått att det också är regeringens ambition. I vårt kulturarv återfinns utvecklingen från hantverk till konsthantverk. Trots att det har funnits många som har varit och är intresserade av att bevara kulturarvet inom olika typer av hantverk har verksamheten tvingats kämpa för att få tillräckliga medel för sin överlevnad. Jag kommer också att tala lite grann om hantverket, eftersom den reservation som vi har tillsammans med och handlar om det. har en liknande reservation. Hantverket är ingen sysselsättning som kan effektiviseras. Hantverket kräver tid och noggrannhet. De produkter som hantverkaren får fram kan aldrig bli ekonomiskt lönsamma. Det värdet måste mätas med andra mått. Alltfler hantverksyrken lever en tynande tillvaro i vårt land. De tillhör vår kultur, och kunskaper har förts från århundrade till århundrade, från generation till generation. Men saknas till exempel möjligheten att rekrytera yngre hantverkare till yrket genom det mästerlärlings-förfarande som vi hade tidigare. Den möjligheten har man inte . Enligt en rapport från saknas utbildningsmöjligheter till omkring 300 hantverksyrken, vilket vi tidigare hört. Vi står inför ett faktum som jag känner att det finns stor anledning att upprepa här i , nämligen att vi framför oss har situationen att ungefär 100 000 hantverkare beräknas gå i pension . 100 000 hantverkare är alltså inom loppet av på väg in i pension. Vi måste ta på allvar hur vi ska få behålla bevara, ha kvar denna ofantligt stora kunskap och kompetens och se till att den överförs till senare generationer. ska få i uppdrag att utreda hur hemslöjdens kunskapsområde kan bli ännu tydligare och starkare på form- och designområdet. Detta är bra. Man ska också få lägga fram förslag om hur det även ska gå att tillgodogöra sig hemslöjdens egna kunskaper i det här arbetet. Men, fru talman, det räcker inte! Som vi har sagt, och jag säger det även , är behovet av hantverkare stort. Jag vill påminna om det som står i reservation 3 under punkt 4, vilken jag yrkar bifall till. Reservationen är föranledd bland annat av en kristdemokratisk motion. I reservationen står det att återväxt inom en rad kulturhantverksområden saknas. Hantverkskunnandet överförs från människa till människa och lärs huvudsakligen genom praktik. Hantverksyrkena är kunskapsintensiva och kräver lång utbildning samt handledning. För att avhjälpa bristen på hantverkare är det nödvändigt att en ny och modern form av lärlingsutbildning inrättas som också omfattar vuxna. Men vi behöver också forskning inom området, något som tas upp i nämnda reservation. Vad vi också skulle vilja se är en utredning där man tittade närmare på vilka andra åtgärder som behövs för att bidra till att vi kan behålla hantverkskunnandet i landet. Några förslag har kommit från tidigare talare här. Men jag är alldeles övertygad om att det finns fler förslag, fler områden, som man behöver titta på. Alldeles uppenbart är att arbetet med att se över frågan om på vilket sätt vi ska behålla hantverkskunnandet i vårt land är en utmaning som vi har framför oss. I reservationen begärs att en sådan utredning ska komma till stånd. 151 (): Jag ska helt kort tala om reservation nr 5 som handlar om att enprocentsmålet utvidgas så att det gäller även icke offentliga byggnader. Jag tror att alla vi i denna kammare kan vara överens om att det ideala läget vore om konstnärer och kulturarbetare kunde försörja sig på sitt arbete. Men för att det ska kunna bli verklighet måste konstnärerna också få uppdrag och beställningar.