prot · GR0940 · 2003-12-02 00:00:00 — Kan du besvara frågan hur det är möjligt att har högre tillväxt än genomsnittet i EU och EMU-länderna? Hur är detta möjligt, , när det är så eländigt i ? Det är inte bara så att har haft högre tillväxt än EMU-länderna . Enligt de rapporter som finns kommer vi också att få en högre tillväxt än genomsnittet i EMU-länderna de kommande fyra fem åren. Hur är detta möjligt? Möjligheten är att det inte är så eländigt i som vill göra gällande. Det är betydligt bättre. Jag säger inte att det är perfekt. Vi har problem med ohälsan och arbetslösheten som verkar vara på väg att stiga. Men jag tycker att med din målning av är pessimistkonsulterna nr 1 med i spetsen. Det är lite synd. 50 () replik: Så eländigt är det faktiskt. Regeringen och dess stödpartier har inte riktigt förstått detta. Det är på det sättet att vi har tappat i produktion, , i förhållande till övriga . Det motsvarar 300 miljarder sämre utveckling än vad de andra har. Vi har faktiskt halkat efter från att ha legat på 4:e plats i välståndsligan till 17:e plats i välståndsligan. Detta borde väl ändå lända till viss eftertanke, . Det kanske inte är så bra som ni tror. Jag tror nog, som sagt var, att lösningen finns i en annan regering. 51 () replik: besvarar fortfarande inte frågan: Hur är det möjligt att vi har högre tillväxt i än i övriga EU- och EMU-länder? Hur är detta möjligt? Den frågan vill jag gärna ha besvarad. säger att det finns en lösning: Byt regering! Att döma av hans inlägg tidigare är väl lösningen sänkt skatt. Det ska naturligtvis lösa allting. Jag tror inte på den saken. Jag tror inte att sänkt skatt kan lösa alla de problem som radar upp. Det finns andra lösningar som vi också måste tillvarata. Vi måste också faktiskt ha en offentlig sektor som klarar av att ge oss vård, skola och omsorg. Vi vill inte ha det som parti och övriga borgerliga partier genomförde i eller i , där vi nu har jättestora budgetunderskott som vi ansvarstagande partier Socialdemokraterna, måste jobba med. Vi måste vidta kraftiga åtgärder för att komma till rätta med ekonomin, och då kan man inte sänka skatterna tvärtom. 52 () replik: Jag talade faktiskt om att hemligheten var ökad tillväxt. Sänkta skatter är också en del i detta att det helt enkelt ska löna sig att arbeta, att vi ska hålla kvar folk som tjänar pengar här i landet, att det ska löna sig att göra en extra insats. Men hemligheten är ökad tillväxt, och det sade jag nog ganska tydligt. Sedan säger ni att det går så väldigt bra för , att vi har högre tillväxt och så vidare. Men hur kan ni då förklara att vi har halkat efter i välståndsligan i förhållande till alla andra , från 4:e plats till 17:e plats ? Hur kan ni förklara att vi faktiskt har haft en lägre tillväxt i produktionen, , än övriga ? Tydligen måste vi ha olika siffror att titta på. Som jag ser det måste det ligga någonting i att vi har tappat i välståndsligan, och det kan man inte bara vifta bort med att säga att vi målar svart. Fundera lite grann och titta lite grann på detta, så kommer ni nog att finna att det inte är så bra och att vi nog snarare borde arbeta för tillväxten. Man borde inte ha bidragsregler och skatteregler som hämmar tillväxt, vilket man som sagt har till exempel här i . Man klämmer åt så mycket man kan, och när man sedan ser att det har gått för långt ska man ha dit bidrag i stället. Det är inte en lösning. Lösningen är att vi ska öka företagsamheten och tillväxten. 53 (): Det är ett stort, omfattande och viktigt betänkande som vi behandlar här . De flesta av oss tillbringar en stor del av livet på arbetet, så arbetslivets villkor är något som berör oss alla. Det vi motionerat om berör en mindre men nog så viktig del av arbetsdagen, nämligen lunchen. Den behandlas i endast ett av våra tre yrkanden i betänkandet, så jag ska hålla mig till den delen av motionen. Vårt förslag i vårt tredje yrkande är att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning kring kopplingen mellan återhämtning, näring, stress och ohälsa på arbetsplatserna. Vi resonerar i vår motion om olika tänkbara orsaker till ohälsan på arbetsplatserna. Vi säger i motionen, precis som det står i betänkandet, att orsakerna är komplexa och att det är svårt att finna en enskild förklaring till den galopperande sjukskrivningen . Ändå tycker vi att slarv med lunchen kan vara en sådan där liten bortglömd grundbult, en till synes oansenlig pusselbit, som kanske kan vara en av nycklarna till att vända ohälsotrenden. Det moderna arbetslivet präglas alltmer av krav på ständig tillgänglighet. Det finns även en oroväckande tendens hos arbetsmarknadens parter att förhandla bort rasterna. Lunchen är den rast som framför allt blivit lidande av ett alltmer hektiskt arbetstempo. Många kastar snabbt i sig något på arbetsstället eller struntar helt i att ta lunch. Sunt förnuft säger att det inte är bra, och flera undersökningar bekräftar detta. Därför tycker vi att forskningen måste utvecklas om kopplingen mellan återhämtning, näring, stress och ohälsa på arbetsplatserna. Jag vet att till exempel forskar om hälsa och ohälsa i arbetslivet. Andra viktiga aktörer som nämns i betänkandet är , , samt universitet och högskolor. Visst gör man viktiga insatser. Men, fru talman, jag har ännu inte sett någon riktig djupborrning i det vi tar upp i motionen. Jag vill att man ytterligare uppmärksammar lunchens betydelse när det gäller näring, social samvaro och behövlig paus från arbetet. Jag vill avslutningsvis hänvisa till en undersökning gjord av som visar att när det gäller arbetsmåltiden har offentligt anställda sämre villkor än de som arbetar i den privata sektorn. av de offentligt anställda har mindre än 31 minuters måltidspaus. Det är dubbelt så många som i den privata sektorn, där siffran ligger . Min tro och förhoppning är att regeringen, forskningsinstitut och arbetsmarknadens parter tar de här signalerna på största allvar. 54 (): Jag var uppe i debatten tidigare men missade att begära replik när var uppe och pratade om individuell kompetensutveckling. Jag tycker att den reservation som de borgerliga partierna har lagt fram på detta område absolut inte kan bifallas av flera orsaker, framför allt därför att den enbart riktar in sig på att gynna höginkomsttagare. Det som föreslås är för det första att man ska kunna göra ett avdrag motsvarande ett basbelopp, vilket betyder att de som tjänar mest också kan göra mest avdrag på skatten. För det andra föreslår ni att om man inte använder dessa individuella kompetensutvecklingspengar till det de är avsedda för ska de kunna användas till pensionssparande. Effekten kommer ju i praktiken att bli att de med hög inkomst kommer att göra avdrag på skatten , placera pengarna på det individuella kompetenssparandet och sedan inte utnyttja pengarna höginkomsttagare får ofta ganska bra kompetensutveckling av sina arbetsgivare redan vilket betyder att dessa pengar kommer att gå till ett privilegierat pensionssparande. Det är ju inte detta som är tanken med det här systemet. Vet vilken yrkesgrupp det är som har minst kompetensutveckling på sin arbetsplats ? Ja, inte är det höginkomsttagarna, utan det handlar om . är det fackförbund, har man räknat ut, som har minst kompetensutveckling på arbetsplatsen. Då måste vi försöka hitta ett system där vi gynnar de här grupperna, inte höginkomsttagarna utan andra grupper i samhället. Det har visat sig, , inte vara det enklaste att hitta ett sådant system att vi kan leverera en proposition . Jag är dock fullt övertygad om att vi ska lyckas med projektet. Det kommer i alla fall inte att bli kompetensutveckling för gynnande av höginkomsttagare. 55 () replik: Jag vet inte riktigt hur mycket har satt sig in i det förslag vi har lagt fram. I det finns det en låginkomstsatsning också. Vi försöker alltså hitta en bred lösning där de flesta i arbetslivet kan få möjlighet till kompetensutveckling. Det jag kan säga till är i alla fall att TCO och , två fackförbund, har tyckt att det här var ett bättre förslag än det regeringen har lyckats prestera. Där har det inte pekats på att det här skulle vara något speciellt gynnande av höginkomsttagare. Vår modell utgår från att försöka hitta en lösning där vi kan få ett individuellt kompetenssparande där individen förfogar över medlen och ingen annan, inte där någon arbetsgivare kan bestämma eller något sådant. Det är individen som bestämmer över hur han ska använda de medlen för sin egen kompetensutveckling. Vi har också insett att det kan vara svårt för vissa låginkomstgrupper att snabbt komma in i systemet. Därför har vi avsatt en del av de medel som regeringen nu avsätter för kompetensutveckling till en speciell låginkomstsatsning. Det borde väl tillgodose behov så att vi kan komma i gång med ett individuellt kompetenssparande så fort som möjligt. Försök nu att hitta en lösning! Dra inte ut ! Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2003/04:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (prop. 2003/04:1 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärende som slutdebatterats AU2 Jämställdhetspolitik Punkt 1 (Mål och inriktning av jämställdhetspolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 49 för res. 1 44 för res. 2 215 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 196 för utskottet 47 för res. 1 62 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 27 kd, 25 v, 15 mp För res. 1: 47 m Avstod: 43 fp, 19 c Frånvarande: 15 s, 8 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 3 (Frågor om makt och inflytande) 1. utskottet 2. res. 5 (fp) Votering: 172 för utskottet 46 för res. 5 91 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 2 kd, 25 v, 15 mp För res. 5: 3 m, 43 fp Avstod: 44 m, 26 kd, 21 c Frånvarande: 14 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp och (båda kd) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Lika lön för lika och likvärdigt arbete) 1. utskottet 2. res. 8 (c, m, fp, kd) Votering: 170 för utskottet 136 för res. 8 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 15 mp För res. 8: 47 m, 43 fp, 26 kd, 20 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 14 s, 8 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 2 c, 2 mp Punkt 8 (Jämställda försäkringsvillkor) 1. utskottet 2. res. 11 (c) Votering: 279 för utskottet 21 för res. 11 10 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 43 fp, 28 kd, 25 v, 5 mp För res. 11: 21 c Avstod: 10 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 11 (Sexualiseringen av det offentliga rummet) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 268 för utskottet 33 för res. 13 7 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 48 m, 43 fp, 28 kd, 21 c För res. 13: 25 v, 8 mp Avstod: 7 mp Frånvarande: 16 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 12 (Jämställdhetslagen m.m.) 1. utskottet 2. res. 14 (kd) Votering: 282 för utskottet 28 för res. 14 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 43 fp, 25 v, 21 c, 15 mp För res. 14: 28 kd Frånvarande: 14 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU1 Budgetpropositionen Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv Punkt 1 (Mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 261 för utskottet 48 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 43 fp, 28 kd, 24 v, 21 c, 15 mp För res. 1: 48 m Frånvarande: 14 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 6 v, 1 c, 2 mp Punkt 4 (Allmän inriktning) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 140 för res. 4 4 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 25 v, 11 mp För res. 4: 48 m, 43 fp, 28 kd, 21 c Avstod: 4 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 5 (Ungdomar) 1. utskottet 2. res. 7 (kd) Votering: 234 för utskottet 28 för res. 7 47 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 43 fp, 25 v, 21 c, 15 mp För res. 7: 28 kd Avstod: 47 m Frånvarande: 14 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 6 (Invandrare) 1. utskottet 2. res. 8 (m, c) 3. res. 10 (mp) Förberedande votering: 73 för res. 8 16 för res. 10 220 avstod 40 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 198 för utskottet 67 för res. 8 43 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 43 fp, 25 v, 1 mp För res. 8: 47 m, 20 c Avstod: 28 kd, 1 c, 14 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 21 (Andra insatser för arbetslösa) 1. utskottet 2. res. 31 (mp) Votering: 269 för utskottet 15 för res. 31 22 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 45 m, 43 fp, 26 kd, 25 v För res. 31: 15 mp Avstod: 1 kd, 21 c Frånvarande: 14 s, 10 m, 5 fp, 6 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Punkt 22 (Förmedlingsverksamhet) 1. utskottet 2. res. 33 (fp) Votering: 217 för utskottet 43 för res. 33 49 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 28 kd, 25 v, 19 c, 15 mp För res. 33: 43 fp Avstod: 48 m, 1 c Frånvarande: 14 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 2 c, 2 mp Punkt 27 (System för individuell kompetensutveckling) 1. utskottet 2. res. 37 (m, fp, kd, c) Votering: 170 för utskottet 139 för res. 37 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 1 kd, 25 v, 15 mp För res. 37: 48 m, 43 fp, 27 kd, 21 c Frånvarande: 15 s, 7 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 1 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Motioner 2003/04:N5 av m.fl. (fp) Granskning av och alkoholbranschen (väckt enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) 2003/04:N6 av m.fl. (kd) Granskning av och Vin och (väckt enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) betänkande 2003/04:SkU6 Ändrade regler för CFC-beskattning betänkande 2003/04:SoU1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg betänkande 2003/04:SfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar betänkande 2003/04:BoU3 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:175 av ()till statsrådet i /04:176 av ()till försvarsminister av nätverksbaserat försvar 2003/04:177 av ()till försvarsminister av etablering av flygskolan 2003/04:178 av ()till statsrådet för yrkesgrupperna inom förskolan 2003/04:179 av ()till utrikesminister i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska arbete Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:377 av ()till finansminister av ideell verksamhet 2003/04:378 av Axel Darvik (fp)till utbildningsminister att välja skola utanför den egna kommunen 2003/04:379 av ()till socialminister i sjukvården /04:380 av ()till kulturminister service-utredningen Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 28 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.