prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — var det en statssekretera-re som tillsattes som verkställande direktören i Pos-ten, och han ledde marschen in i de jättelika förlust-satsningarna på Internetportaler. Regeringen har alltsåvarit djupt involverad i dessa olika affärsmässigatillkortakommanden.Det är till och med så att de pengar som staten hartjänat - alltså de företag som har gått bra - är företagsom , och Vin & Sprit. Detsom staten tjänar pengar på är spel och dobbel och attkränga elektricitet och sprit. Det är rätt svårt att se detsom en central grundläggande statlig uppgift.Här i lägger vi ned kärnkraft samtidigtsom det statliga bolaget köper upp kärn-kraft i Tyskland.De statliga ägandet har på många områden histo-riska orsaker som i flera fall nu är överspelade sedande olika marknaderna har avreglerats och öppnats förkonkurrens. Det gäller telemarknaden, postmarkna-den, elektricitet och mycket annat.Det är mot den här bakgrunden som vi från defyra borgerliga partierna vid upprepade tillfällen harbegärt att regeringen i den skrivelse som man kom-mer med med redovisning för de statligaföretagens verksamhet också för varje företag skaange vilka skäl det finns för att företaget drivs i statligregi. Vi har inte någon dogmatisk inställning. Visäger inte nej till varje form av statligt företagande,men vi tycker att det ska finnas ett bärande skäl föratt staten och skattebetalarna ska riskera sina pengar inäringsverksamhet.Det är naturligtvis så att rent kommersiell verk-samhet på en konkurrensutsatt sektor bör normaltbedrivas i privat regi av det enkla skälet att det baraär då som vi kan få en sund konkurrens. Statliga fö-retag har en konkurrensfördel eftersom de i praktikenhar den statliga beskattningsrätten som eget kapital.Det blir inte en bra konkurrenssituation när statenbåde är domare i spelet och spelare på spelplanen.Statens uppgift måste vara att rigga regelverket, fast-ställa reglerna och ramarna för de kommersiella aktö-rernas verksamhet. Det gör att staten ikläder sigdubbla roller när man både är domare och sätter uppspelreglerna och är aktör på marknader. Påmånga marknader är man dessutom den största aktö-ren.60 % av alla domstolsavgöranden som gällermissbruk av dominerande marknadsställning är målsom rör företag som helt eller delvis ägs av staten.Det finns alltså starka skäl för att många av de kom-mersiella förtag som staten driver med varierandeframgång bör privatiseras. Det skulle frigöra storaresurser som staten kan använda för investeringar imer angelägna saker.Låt mig också peka på att i den skrivelse somriksdagen nu har fått anger regeringen tre verktygsom man säger sig ha för att uppnå de mål för statensägarpolitik som regeringen har satt upp. Det första ärgenomlysning av verksamheten, det vill säga det skavara transparent och lätt att se vad som tilldrar sig ide statliga företagen. De andra verktygen är fokus påkärnverksamhet och effektiva styrelser.Jag vill ta upp det första verktyget som handlarom genomlysning. Som riksdagsledamöter ochgranskare av den statliga näringsverksamheten har viofta förbluffats av det påtagliga hemlighetsmakerisom vidlåder arbete.Vi har fått en 14-sidig proposition för behand-ling som motiverar varför vi ska skjuta till 2 miljarderkronor till SJ. ligger det 300 hemligstämp-lade sidor inlåsta i ett kassaskåp på näringsutskottetskansli.Vi har fortfarande inte kommit till det stadium närbolagsstämmorna i de statliga företagen är öppna föralla. Som riksdagsledamot har man visserligen möj-lighet att efter föranmälan gå dit, men det är natur-ligtvis ett rimligt krav att de statliga bolagsstämmornaska vara öppna för alla, inklusive för massmedierna.I stället har det till och med förekommit att dag-ordningar inför bolagsstämmor i statliga bolag harhemligstämplats. Och när finansutskottet, näringsut-skottet och trafikutskottet tillsammans i decemberhade en utfrågning med anledning av konkurshotetför , då var in i det sista den kon-trollbalansräkning som SJ hade upprättat hemlig-stämplad. Först i samband med hearingen uppvisadesden för ledamöter. Det vore alltså bra omöppenheten, genomlysningen, inte bara kom till ut-tryck i de skrivelser som regeringen lämnar över tillriksdagen, utan om den öppenheten också kom tilluttryck i faktiskt handlande.Den öppenheten borde också gälla de avtal somde statliga bolagens styrelser ingår med sina verk-ställande ledningar. Jag tänker på löner, pensionssy-stem, avgångsvederlag och bonussystem. Härvidlaglämnar situationen också en del övrigt att önska. Jagkommer att få anledning att diskutera detta med när-ingsministern i en interpellationsdebatt nästa vecka.Men det förefaller mig som om de statliga bolagenolyckligtvis har blivit inspirerade av den fartblindhetsom råder i stora delar av det privata näringslivet.Det är inte möjligt för mig som riksdagsle-damot att få reda på hur bonussystemen är konstrue-rade i enskilda statliga företag. Vi har ju förskräckan-de exempel från det privata näringslivet, ochandra företag, på bonussystem i som har varit kon-struerade så att de verkställande ledningarna har fåttrejäla tillskott i plånboken trots att företagen har gåttuselt. Samma situation gäller nu i delägda SAS, somförra året uppvisade ett katastrofresultat samtidigtsom den verkställande direktören i SAS får en mil-jonbonus. Även direktör har fått en hygg-lig bonus. Det är möjligt att det är korrekt, men det äralltså omöjligt att utläsa hur bonusen är beräknaddärför att det anses vara en intern företagshemlighet.Jag menar att det är en oacceptabel ordning i ett stat-ligt företag.Om man menar allvar med talet om öppenhet ochgenomlysning måste man också kunna redovisa fulltut vilka avtal man ingår mellan styrelserna inom destatliga företagen, de verkställande direktörerna ochverkställande ledningarna. K G Abramsson, som stårpå talarlistan som företrädare för Socialdemokraternaoch majoriteten, kan gärna besvara frågan om han ärberedd att medverka till att vi får en sådan öppenhetatt villkoren för verkställande direktörer i statligaföretag inte längre anses vara en intern angelägenhetför styrelsen och direktören i fråga.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom de reser-vationer som vi har avgivit i näringsutskottets betän-kande, men för tids vinnande nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation 1.Anf. 95 ():Herr talman! Stat och kommuner ska inte ägna sigåt näringsverksamhet. Skattebetalarna ska inte tvingasatt ta affärsmässiga risker, och det är direkt olämpligtatt politiker fastställer regler för konkurrerande före-tag när de själva är konkurrenter. Få åtgärder skullebetyda så mycket för framväxten av nya företag somom stat och kommuner systematiskt avvecklade sittaffärsengagemang.I industrialismens barndom ansågs det viktigt attstaten hade kontroll över nationella resurser som skogoch gruvor. Statligt ägande och statligt monopol inomkommunikationssektorn, som järnvägen och teletrafi-ken, motiverades av att det saknades förutsättningarför flera företag på marknaden, det vill säga att detansågs föreligga så kallade naturliga monopol. Dentekniska utvecklingen, till exempel den modernainformationstekniken, har dock medfört att motivenför statligt ägande alltmer saknar relevans.När de gamla motiven saknar relevans försökerregeringspartiet och dess stödpartier i stället hitta nyamotiv. Bland annat kan statligt företagande enligtmajoritetspartierna motiveras av att staten sysselsättermänniskor och att det finns regionalpolitiska skäl tillstatligt företagande.Herr talman! Staten äger ett 60-tal bolag, dotter-bolag ej inräknade. Om staten inte ägde dessa bolagskulle det inte betyda att bolagen inte existerade. Detskulle bara innebära att någon annan, privat ägareskulle driva verksamheten och fortsätta att sysselsättade människor som är sysselsatta i statens bolag.Regionalpolitiskt är det bästa sättet att få en le-vande landsbygd att se till att föra en politik somfrämjar egen kraft och kreativitet, det vill säga ettjämlikt samarbete mellan staten och de olika regio-nerna där staten ger hjälp till självhjälp. Staten kaninte lösa de problem som vissa regioner tampas med,men staten kan underlätta för lokalbefolkningar attutifrån sina egna initiativ lösa egna problem.I bästa fall äger staten bolag för att se till att vissaoffentliga åtaganden blir uppfyllda. Förekomsten avett sådant åtagande är dock inte i sig ett tillräckligtskäl för att motivera statligt ägande av bolag. Statenhar flera andra verktyg, ofta betydligt effektivare, tillsitt förfogande.Lagar kan användas för att se till att företag inomen viss bransch uppträder på ett önskat sätt. Ekono-miska styrmedel och koncessionsförfarande är andralösningar som gör det möjligt att kombinera offentli-ga åtaganden med privat ägande. I de fall där det ändåframstår som önskvärt att det offentliga självt skasvara för produktionen är det inte heller på något sättsjälvklart att bolagsformen är den bästa. Tvärtom ärmyndighets- och stiftelseformen ofta att föredra.Herr talman! Statligt ägande är aldrig något själv-ändamål. Det strider tvärtemot mot grundläggandeliberala principer och är i många fall ett hot mot de-mokratin och den fria konkurrensen. Politiker är oftadåliga företagsledare, och det offentliga bolagsägan-det innebär ett omfattande slöseri med skattebetalar-nas pengar.I årets redovisning av hur det har gått för statligaföretag med marknadsmässiga krav redovisar entredjedel förlust - SAS, , SJ och Posten, föratt nämna några. Näringsminister att det är tråkigt, men ursäktar förlusterna medatt det är tuffa tider och att det syns också i det pri-vata näringslivet. Som skattebetalare är det inte minapengar som betalar för förluster i ett privat företag,men det är jag som betalar när de företag som LeifPagrotsky anser att staten måste äga går med förlust.För att lösa dessa problem lägger regeringen nufram ett förslag som innebär att vinster från de lön-samma statliga företagen i stället för att överföras tillstatskassan nu ska placeras på ett speciellt konto ochpå det sättet finansiera de statliga förlustföretagen, detvill säga täcka de svarta hålen. Genom denna plane-ring slipper regeringen spräcka utgiftstaket och där-med efterföljande debatt. En vinst på 3 miljarder skabland annat betala SJ:s förlust på 1,8 miljarder.Politiskt subventionerade konkurrenter skapar enosäkerhet för privata företag som för sin försörjningenbart är hänvisade till att tillfredsställa kundernasefterfrågan och som inte kan falla tillbaka på att till-fredsställa politiska önskemål. I stort sett samtligastatliga företag agerar på en marknad där det finns privata företag som är konkurrenter.En renodling av statens roll, där man inte agerardomare och spelare på samma gång, skapar förutsätt-ningar för fler livskraftiga företag med fler aktiva ochengagerade ägare. Ett mer spritt ägande av företagenger dessutom ett större utrymme för tillväxtfrämjandeinvesteringar genom att företagens tillgång till kapi-talmarknaden ökar.En försäljning av de statliga företagen bör skesuccessivt i en takt som marknaden medger. Vissabolag kan säljas omgående utan några speciella rikt-linjer, andra vore det värdefullt att sälja till mångasmå ägare. En tredje grupp av bolag måste först bli avmed sitt monopol innan de kan säljas.Det är beklagligt när näringsministern säger attdet inte går att utesluta att staten köper fler företag.Statens främsta näringspolitiska uppgift borde vara attange ramar och regelsystem för näringslivets verk-samhet och bidra till att skapa betingelser för lång-siktig tillväxt i stället för att leka affärsman och spe-kulera med skattebetalarnas pengar.Herr talman! Vi står naturligtvis också bakom allareservationer, men jag yrkar också bifall bara tillreservation nr 1.Anf. 96 ():Herr talman! Jag vet inte om ni i går såg ishock-eymatchen mellan . Det var nervoch det var spänning. De var ett fantastiskt scenarionär arbetade sig upp från en förlustställningmed 1-5 till en vinst med 6-5. Jag hoppas att ni varmed. Sensmoralen i den matchen är förstås: Ge aldrigupp! Det är därför vi från oppositionen står här i ta-larstolen år för att tala om de statliga bolagen,som så länge har misskötts i så många fall. Därförfortsätter vi med kritiken. Vi visar vilken ordning vivill se för att ska bli ett vinnande lag ocksåvad gäller näringslivsklimat och företagande.Till grund för dagens betänkande ligger gammalskåpmat. Det är en revisionsrapport /02.Senare rapporter bekräftar dock att många av de pro-blem som finns där, och som har funnits i åtskilligarapporter innan, kvarstår också i dag.År 1998 gav ut en bok omägarstyrning i de statliga bolagen. Den har dock inteanvänts. I revisorernas rapport finns det intressantläsning om att styrningen från ägarens sida, från sta-tens sida, är så dålig att en del bolag inte på ett kor-rekt sätt kan redogöra för vilka mål de har för sinverksamhet. Hälften av bolagen säger att de hartvingats omformulera sina mål för att de över huvudtaget ska vara användbara. Ett bolag uppger att de harsatt upp andra mål i styrelsen som de arbetar efter.Man häpnar!Det är inte bara måluppföljningen som fallerar.Det är oklara pensionsavtal. Det är ingen uppföljningpå styrelsearvoden och ingen styrning på styrelsetill-sättning. Det är höga vd-löner. Det är bonusavtal somfår en att baxna. I direktiven står det att försäljningarav dotterbolag ska underställas när de sker.Det har bara skett vid två av femton försäljningar.Det finns anledning att ta upp en lång rad kritiskapunkter. Ordning och reda är väl inte det uttryck somman direkt associerar till den beskrivning som reviso-rerna ger. Icke-struktur, och kanske också maktfull-komlighet, utmärker mer den socialdemokratiskaregeringens ägarstyrning. Det handlar, som vi harhört här tidigare, om våra gemensamma pengar. Dethandlar om de pengar som vårdbiträden, barnskötareoch alla vi andra har avstått. Då blir det en allvarligfråga hur regeringen bär sitt ansvar och sitt förvaltan-de.Herr talman! Den svenska staten är Sverigesstörsta företagsägare. Staten har 47 helägda bolag och15 bolag tillsammans med andra. Statens ägandeomfattar av det inhemska näringslivet. Det stora statliga ägandet är till stor nackdelför ekonomins funktionssätt. Det finns många starkaskäl att minska statens ägande. Det behövs för ska renodla till bara sådan verksamhet som be-drivs av sociala eller hälsomässiga skäl. Där är statenden rimliga ägaren - inte när man uppträder som enav flera konkurrenter på samma marknad.Det behövs också en renodling för att spridaägandet i landet. Det skulle förbättra för de företagsom det handlar om. Oklara roller för de offentligtägda företagen blir väldigt lätt verktyg för politiskaambitioner. Detta drabbar tillväxten, och det drabbartillkomsten av nya jobb i . Det är till exempelinte ovanligt att statliga bolag försöker gynna sigsjälva genom statliga garantier.Herr talman! Resultaten i bolagen visar entydigtatt staten inte är en bra ägare. Alltför många bolag harstått på kö med förlustsiffror i boksluten. Sone-ra, Posten, SJ, , Svenska skogsplantor ochTeracom är alla bolag som har en krissituation. Fler-talet av dessa kriser kommer ur dålig ägarstyrningoch felaktiga satsningar. De kommer kort sagt frånvanskötsel under en rad år. Två bolag har upprättatkontrollbalansräkning , SJ ochSvenska skogsplantor. De var alltså konkursmässiga.Det finns dock lysande undantag: Vin & Sprit,och gör stora vinster.Vin & Sprit har också en aggressiv marknadsföringutomlands, där man vänder sig till unga målgruppermed alkoholreklam. Bolagets agerande skulle aldrigaccepteras, varken av regeringen eller av något av osspartier, på den svenska marknaden. Är det då etisktförsvarbart att ett statligt bolag gör detta utomlands?Svenska Spel har monopol på idrotts- och num-merspel förutom hästar. Många människor vittnar omspelandets baksidor, om spelberoendet. Många fonderhar etiska placeringsregler som inte tillåter placering-ar i spelbolag.Vattenfall satsar på kolbaserad kraftgenerering iTyskland och . Man bryter brunkol som maneldar på. strävar vi här i efter attminimera våra kolkraftsbaserade utsläpp. Är det rim-ligt att ett statligt företag agerar på det sättet? Är detetiskt försvarbart? Det tycker i alla fall näringsminis-ter , som lovordar satsning-ar utomlands. Om det inte var för bolag som får sinvinst genom försäljning av sprit, spel och smutsigbrunkolskraft skulle statens bolag total sett gå medförlust.Herr talman! Allt detta talar ett tydligt språk omatt det behövs en statlig ägarpolicy på tydlig etiskgrund. Det är också ett krav som vi kristdemokraterhar fört fram och som avslås av reger-ingen. Vad är syftet med verksamheten och hur skaden utföras? De frågorna måste besvaras. Här ska detnaturligtvis också ingå principer om jämställdhet. Härfinns det mål som har förbättrats. Det är kvin-nor i de statliga bolagsstyrelserna. Siffran har höjts.Det är vällovligt. Målet är satt till 40 %.Pagrotsky har utryckt förhoppningar om att det kan-ske kommer att gå dithän.De etiska principerna måste också ta sikte på bo-nussystem, arvoden. Är det rimligt att . Josefs-son i statliga får ibonuslön? Det är en nätt liten lönehöjning. Visserli-gen får Fortums vd 1,8 miljoner och vd1,1 miljoner. Men det statliga bolaget ligger skyhögtöver i bonustänkandet. Det manar till eftertanke, ochdet bör mana regeringen till handling. Det är faktisktdags nu att ta itu med de orimligt höga bonuslönerna.Herr talman! När man är i opposition är det jätte-svårt att få insyn i de statliga bolagen. Trots närings-ministerns tal om öppenhet och transparens omges destatliga bolagen med ett väldigt hemlighetsmakeri.Det är massor med dokument kring de statliga företa-gen som rutinmässigt verkar hemligstämplas. Detgränskar till missbruk med hemligstämplande.I går satt jag med sex stora A 4-pärmar med do-kument som bara handlade om SJ. Dessa hade jag viaen tjänsteman begärt att få ut för fyra veckor sedan.Det var då omöjligt, men via näringsutskottet kundevi få del av dem innan motionstiden löpteut, innan vi måste vara inne med våra förslag omkringSJ. När vi behandladeSvenska skogsplantors situation här i fickvi inte del av de hemligstämplade handlingarna förränefter motionstiden utgång.Detta är orimligt. Det är till och med svårt att somenskild ledamot få ut bolagsstyrelsernas årsredovis-ningar, som har inrapporterats till Regeringskanslietoch därmed borde vara offentlig handling. När vifrågade fick vi svaret: Nej, dem kan ni inte få , förvi vill inte ha någon uppståndelse kring siffrornainnan vi själva presenterar dem. Regeringen mörkarmedvetet kring de statliga bolagen. Man döljer ochhemlighåller - också för oss som har att fatta beslu-ten. Man vill medvetet försvåra för de politiska mot-ståndarna att få insyn i vad som göms i de statligabolagen. Men när de brinner drar sig inte ansvarigaministrar för att gömma sig bakom orden "men riks-dagen har beslutat . ".Herr talman! Det är ett minimikrav att de reglersom Stocholmsbörsen har för sina bolag följs ocksåav statens bolag med kvartalsrapporter och med års-redovisningar som är offentliga från den dag som deinkommer till , med öppenhet ochinsyn. Det är självklarheter men som inte harfungerat.Det ska också finnas möjlighet för alla skattebe-talare att gå på bolagsstämmorna. Ägs bolagen avsvenska folket ska man också ha tillträde och insyn.Det ska inte gälla bara de riksdagsledamöter somanmäler sig . Sluta upp nu med hemlighets-makeriet och öppna upp. Ägarstyrningen måste tålaatt granskas i dagsljus. Visst finns det mycket misstagoch tillkortakommanden som försöker döljas ochmörkas, men det är inte acceptabelt. Därför har viförsökt sträva efter att få till stånd en offentlig debatt iden här frågan.Herr talman! Staten kan, som vi har hört här tidi-gare, inte vara den som både sätter spelreglerna ochsom agerar på en konkurrensutsatt marknad. Av dom-stolsavgörandena angående missbruk av dominerandeställning som presenterar har 60 %av de företag som har dömts statlig ägarinblandning.Sveriges exceptionellt stora statliga ägande är uttryckför ett gammaldags socialdemokratiskt maktkoncent-rationstänkande som undergräver möjligheterför massor av människor att pröva entreprenörskapoch företagande och som undergräver möjligheter förkonkurrerande företag att få en sportslig chans. Dettahar i alla fall vissa riksdagsledamöter också i densocialdemokratiska gruppen insett och uttalat sig om,dock inte de som sitter i näringsutskottet såvitt jag harsett. Det vore trevligt om så kunde ske här i dag.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla vårareservationer men nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 2.Anf. 97 ():Herr talman! säger: Vi ger aldrigupp. Jag kan säga samma sak: Vi ger aldrig upp. Vitycker fortfarande att det är bra att staten äger mångaföretag.Mikael räknade upp vad det betydde församhället och arbetslivet. Mer än 200 000 anställdafinns i dessa företag. De finns representerade i helaSverige. Till min glädje finns de i större omfattning inorra , i och i . Där-med har de bidragit till en utjämning av sysselsättningoch välfärd.Det är mycket tal om att våra statliga företag hargått dåligt. Det kan inte förnekas därför att siffrornatalar sitt tydliga språk. Men om man jämför de statli-ga företagen med de privata har statens företag gåttbättre än de privata. säger jag inte detta därför attjag och vi socialdemokrater inte anser att vi behöverprivata företag. Vi behöver privata företag, och vibehöver flera privata företag. Ska vi fixa det här medtillväxten måste vi ha fler företag.Vi säger också att staten ska kunna äga och drivaföretag. Vi står inte för en avvecklingslinje. Vi stårför att vi ska sköta de företag som vi har på ett bra,professionellt och ansvarsfullt sätt. Det gör vi därföratt vi tycker att dessa företag är viktiga. Vi tycker attvi har ett ansvar mot de anställda att sköta dessa fö-retag på ett bra sätt.Till skillnad från vad någon annan sade här harRiksdagens revisorer när de har granskat det statligaföretagandet sagt att staten har blivit mycket bättre påatt sköta sina företag. Det kommer ett betänkande såsmåningom . Då får vi se vad det in-nehåller.Innan jag glömmer bort det ska jag passa på att beNyamko Sabuni, om hon begär någon replik, förklaravad menar när man i sin motion skriver attstatligt företagande skulle vara ett hot mot demokra-tin. Det tycker jag låter väldigt allvarligt och är väl-digt uppseendeväckande.Vi anser att det är bra med statligt företagande. Viska kunna äga företag, som jag sade, och vi ska kunnaköpa och sälja. Där har vi en väldigt pragmatisk in-ställning till företagande. Vi ska vara föredömen närdet gäller att driva företag.Under normala förutsättningar tjänar vi en delpengar på våra företag. Inleveransen till statskassanhar varit ända uppe i över 20 miljarder. Under de tvåsenaste åren har det gått lite sämre. Men under ennormal konjunktur levererar dessa företag in bra medpengar som vi använder till att bygga och stärka väl-färden. Det är i stället för skatter. Det borde väl åt-minstone de borgerliga partierna tycka vara bra?När jag läser de borgerliga motionerna frågar jagmig vad det egentligen är som driver fram synpunk-ten att staten inte ska äga företag. Det spelar egentli-gen ingen roll om de går dåligt eller om de går bra.Det är precis samma visa från er på den borgerligakanten. Vi ska avveckla företagen. Vi ska upprättaprivatiseringslistor. Vi ska avveckla så snart sommöjligt. Vi tycker inte att det är särskilt ansvarsfulltatt göra på det sättet. Jag undrar vad som hände ibörjan av 90-talet när den borgerliga regeringen satteupp den här privatiseringslistan och vilken reaktionsom man kunde se från marknaden. Vad satte det förvärde på de statliga företagen? Hur såg de anställdapå att staten inte ville driva sina företag och ta ansvarför sina företag? Det måste kännas oerhört besväran-de för både ledning och anställda att man då så attsäga satte ett betyg på dem. Staten kan inte drivaföretag, men staten gör det genom anställda som hartagit ett ansvar för att utveckla dessa företag.Under de år som vi har ägt dessa statliga företaghar det skapats stora värden.