prot · GQ0981 · 2003-03-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:81Fredagen den 28 marsKl. 09.00 - 10.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddelade att de grönasriksdagsgrupp anmält somsuppleant i skatteutskottet, näringsutskottet och ar-betsmarknadsutskottet under sjukle-dighet 28 mars-11 maj.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i skatteutskottetMarianne ()suppleant i näringsutskottetMarianne ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetMarianne ()2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:236Till riksdagenInterpellation 2002/03:236 av () om riksväg 45Interpellationen kommer att besvaras den 8 april2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 21 mars 2003NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:237Till riksdagenInterpellation 2002/03:237 av () omvägen som tillväxtfaktor i och i Bo-huslänInterpellationen kommer att besvaras den 8 april2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 21 mars 2003NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:238Till riksdagenInterpellation 2002/03:238 av () om situationen för svenska vin- ochspritproducenterInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 april 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 24 mars 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:239Till riksdagenInterpellation 2002/03:239 av () om barnens egna asylskälInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 4 april 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor och andraengagemang.Stockholm den 24 mars 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:241Till riksdagenInterpellation 2002/03:241 av () omvägen som tillväxtfaktor i och Sjuhä-radInterpellationen kommer att besvaras den 8 april2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 21 mars 2003NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2002/03:244Till riksdagenInterpellation 2002/03:244 av ()om att krig skapar funktionshinderInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 4 april 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 26 mars 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:251Till riksdagenInterpellation 2002/03:251 av () om socialtjänstlagen och informationsskyldighetInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 april 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 26 mars 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefMeddelande om uteblivet interpellationssvarTalmannen meddelade att på föredragningslistanupptaget svar på interpellation 2002/03:232 av Rig-mor () om bygg- och bostadsmarknadenskulle utgå och lämnas vid ett senare tillfälle.3 § Svar på interpellation 2002/03:213 om stödtill åldersintegrerad verksamhetAnf. 1 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta dels för att underlätta ochskapa mötesplatser för olika generationer, dels för attinte de offentliga bidragssystemen ska missgynnaåldersintegrerad kulturverksamhet.Jag delar uppfattning om kulturensom en arena för möten över generationsgränser.Under min tid som kulturminister har stor kraft lagtspå uppbyggandet och underhållet av kulturinstitutio-ner och på de professionella konstnärernas villkorsom ju båda är viktiga grundförutsättningar för attkulturen ska kunna nå och engagera många männi-skor. I Dagordning för kultur 2003-2006, som jagnyligen presenterat, ligger tonvikten just på tillgäng-lighet. Kulturlivet ska öppnas upp för ännu fler. Kul-turpolitik är att skapa gemenskap, att sörja för godtillgång till platser där människor kan möta kulturenoch möta varandra i kulturen.Det professionella kulturlivet erbjuder enligt minmening sådana mötesplatser som efterly-ser. Utbudet på våra teatrar, konserthus och museer ärexempel på mötesplatser för olika generationer. Spe-cialiserade barn- och ungdomsverksamheter på kul-turinstitutioner och andra satsningar, exempelvis denpå museipedagogik, lockar nya besökare till institu-tionerna som verksamheterna fortsätter ettmer allmänt orienterat publikarbete. Från regeringenssida kommer vi att fortsätta vårt arbete för att allamänniskor ska kunna ta del av kulturen.Den andra frågan som tar upp är re-lationen mellan det offentliga bidragssystemet ochåldersintegrerad verksamhet. Här vill jag bestämthävda att kulturpolitiken är till för alla oavsett ålder,kön eller bakgrund. Om bläddrar i åretsupplaga av regleringsbrev till myndigheter och mot-svarande regeringsbeslut till vissa institutioner kom-mer hon att upptäcka att så också är fallet.Av de exempel tar upp förstår jag attamatörkulturen ligger henne, liksom mig, varmt omhjärtat. Amatörkulturen i bedrivs av traditioninom eller i samverkan med studieförbund och folk-högskolor. Under kulturbudgeten ryms ett statligtanslag på som direkt vändersig till amatörkultur, nämligen stödet till centralaamatörorganisationer för riksorganisationernas verk-samhet som disponeras av Statens kulturråd.Jag kan i sammanhanget också nämna att genomsamverkan mellan den professionella kulturen ochamatörkulturen så kommer de reguljära kulturstödentill institutioner och det fria kulturlivet i viss månockså amatörkulturen till del. Som exempel kan jagnämna , Rikskonserters, Länsmusikensoch länskonstnärernas främjandeverksamhet, stödentill musikens arrangörsföreningar och läns- ochstadsteatrar med utbyggd barn- och ungdomsverk-samhet.Även ungdomspolitiken, som sorterar under Ut-bildningsdepartementet, har ett statligt bidrag sombland annat stöder ungdomsorganisationer med kultu-rell inriktning. Regeringen vill genom bidrag tillungdomsorganisationer främja målgruppens organise-ring och föreningsliv, och det är dessa regler HelenaHöij refererar till. Trots syftet med bidraget finns detäven inom dessa organisationer öppningar för ettgenerationsöverskridande medlemskap, och regelver-ket är därmed inte fullt så hindrande som till ungdomsorganisationernas lokala verk-samheter med bland annat kulturverksamheter gesockså från överskottet från AB . Reger-ingen har även avsatt medel ur Allmänna arvsfondenför att stödja ungdomars arbete med just generation-sövergripande frågor.Jag vill återigen betona att den viktigaste uppgif-ten för kulturpolitiken är att alla oavsett ålder, kön,bostadsort eller social bakgrund ska ha möjlighetertill kulturupplevelser och kulturskapande, och däromtycks jag och vara helt ense.Anf. 2 Tredje vice talman ():Herr talman! Först vill jag tacka kulturministernför svaret, men trots att hon säger att hon delar minuppfattning när det gäller att kulturen är en plats förmöten över generationsgränserna kan jag konstateraatt ministern egentligen svarar på andra frågor än demjag har ställt.I stora delar av sitt svar uppehåller sig kulturmi-nistern vid tillgängligheten till kulturen, och i dendagordning för kultur som ministern refererar tillräknar regeringen upp ett antal områden där kulturenska öppnas för fler. Man talar om breddad rekryteringtill den kommunala musik- och , omkultur i rehabiliteringen av långtidssjukskrivna och såvidare. Jag delar i mångt och mycket de här ambitio-nerna, att man ska öppna kulturen för fler.Men, herr talman, det som jag har velat fokusera imin interpellation är möjligheten för unga, för liteäldre och för gamla att delta i kulturverksamhet till-sammans. Det är en stor brist, anser jag, att mångaunga människor saknar kontakt med de äldregenerationerna, eftersom människor i olika åldrar harmycket att ge varandra i form av erfarenheter ochkunskaper.För att uppmuntra möten över generationsgränsermåste det offentliga uppmuntra och stödja de mötes-platser som finns, anser jag. Jag tror att vi är överensom att kulturen är en utmärkt sådan mötesplats förolika generationer. När barn och ungdomar deltar iden gemensamma kulturverksamheten med vuxnabidrar åldersblandningen dessutom till en förmedlingav både kompetens- och kulturarv.Jag frågade om och i så fall hur kulturministernvill underlätta för möten över generationsgränserna.Hon hänvisar endast i sitt svar till att regeringen haravsatt medel ur Allmänna arvsfonden för att stödjaungdomars arbete med generationsövergripande verk-samhet. Jag tror att det är 2 miljoner för , ochdet var lika mycket om jag inte minns fel.Om jag också fattat saken rätt ska pengarna användasfrämst till projekt inom ungdomarnas egna organisa-tioner, för en generationsövergripande dialog omsamhällets värdegrund och för utveckling av samver-kansformer mellan vuxen- och ungdomsorganisatio-ner.Det här tycker jag låter jättebra. Men de här peng-arna löser inte det problem som jag har velat peka påoch lyfta fram i min interpellation eftersom det är justprojektpengar och inte stöd till en kontinuerlig verk-samhet.De ungdomar som väljer att engagera sig i ål-dersintegrerad kulturverksamhet missgynnas av detoffentliga bidragssystemet. Stödet till ungdomarskulturutövande går nämligen enbart till rena barn-och ungdomsorganisationer eller barn- och ungdoms-organisationer där av medlemmarna är eller yngre. Ungdomar i ett ungdomsförbund, tillexempel en orkester som tillhör , kan få bidrag både till riksorganisationenoch för verksamheten i föreningen. Om ungdomarna istället tillhör en vuxenorganisation, till exempel enorkester som tillhör , får debekosta sitt kulturutövande själva.Ungdomars möjlighet att fortsätta i det här falletsitt musicerande - det kan också handla om dans ellerteater - begränsas när åldersblandade grupper värde-ras lägre än rena barn- och ungdomsgrupper. Dettatycker jag inte är rimligt. Stödet borde kunna ges tillungdomarna oavsett i vilken orkester de spelar.Herr talman! Min ursprungliga fråga kvarstår där-för: Avser kulturministern att vidta några åtgärder föratt inte det offentliga bidragssystemet ska missgynnaåldersintegrerad kulturverksamhet?Anf. 3 Kulturminister ():Herr talman! Jag vill ge några konkreta svar ochreflexioner med anledning av inlägg.Hon tog upp exemplet musi-kanter och . Den som ärmed i en orkester som tillhör får indirekt stöd via Ungdomsstyrelsen.Den som är med i en orkester tillhörande kan också sägas få ett indirekt stödav staten eftersom får stöd frånKulturrådets anslag till centrala amatörorganisationer.När det gäller regelverket för stöden till ung-domsorganisationer är kravet från Ungdomsstyrelsenatt av medlemmarna ska vara mellan 7 och 25år. Syftet med stödet är alltså att främja ungdomarsegen organisering. Men av medlemmarna kanha en annan ålder, alltså vara medelålders eller äldre.Jag tror att den här debatten visar att ansvaret förgenerationsöverskridande kulturverksamhet ligger påmånga händer. Självklart har jag som kulturministerett ansvar, och de statliga kulturinstitutionerna hardet. Jag tycker att de flesta av dem också tar dettaansvar. Jag tror också att det är en tydlig signal tillalla andra som har ansvar för denna verksamhet - tillexempel kommunerna, som naturligtvis spelar enväldigt stor roll, men också myndigheter som liggerinom andra departements ansvarsområden, av vilkajag nämnt några här.Anf. 4 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag delar kulturministerns analys attdetta naturligtvis är ett ansvar som delas av många.Men här är det inte minst viktigt att staten och reger-ingen ger tydliga signaler om hur man ser på det här.Det kan låta som om av till exempel en or-kester kan vara . Men om en orkester hartio personer i åldern 5-15, tio personer i åldern 5-25och så vidare - vi kanske kommer upp i 30-40 perso-ner om det är en större orkester - uppfyller man intekraven. Ändå är detta ett utmärkt exempel på en formav äkta generationsövergripande verksamhet.I många delar av finns det inte heller un-derlag för flera amatörorkestrar eller amatörteatrar,utan man får samlas i en för att underlaget ska räckapå en mindre ort. Då är det olyckligt om ungdomarnamissgynnas.Jag är medveten om att amatörkulturen får ett bi-drag. har i sitt budgetalternativvelat öka bidraget till just amatörkulturen. Vi inservikten av att amatörkulturen har goda villkor ochförutsättningar och att den bidrar i den här verksam-heten. Men tittar man på de enskilda ungdomarna serman att de behandlas olika beroende på vilken teater-eller musikgrupp de väljer att engagera sig i.Här skulle jag vilja ha ett konkret svar från kul-turministern, herr talman, om hon anser att detta ärrimligt.Anf. 5 Kulturminister ():Herr talman! Vi är många som delar ansvaret förde här frågorna. Det handlar om Utbildningsdeparte-mentet, och andra departement.Det handlar om den kommunala och den landstings-kommunala nivån. Det viktiga är att vi från statenssida är väldigt tydliga i vår bidragsgivning och i vårabeslut över huvud taget om att verka för mer av gene-rationsöverskridande mötesplatser.Jag tycker att nästa debattämne , frientré på statliga museer, är ett exempel på en sådanåtgärd. Här öppnar vi ett nytt offentlig rum som intehandlar om att man ska köpa saker. Det är inte ettkommersiellt offentligt rum, och det är generations-överskridande. Mer sådant behöver vi. Jag tycker attvi från statens sida är tydliga på den punkten, men vikan naturligtvis göra mer.Sedan vill jag bara helt kort nämna folkbildning-en. Där tror jag att väldigt mycket av generations-överskridande sker , och måste ske. Vi vet attfolkbildningen fortfarande utgör en stark kraft därmänniskor blandas socialt men också åldersmässigt.Anf. 6 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag tror att vi i mångt och mycketdelar synen på vikten av den generationsövergripandeverksamheten. Jag kan dock konstatera att vi skiljeross åt lite grann i inriktningen när det gäller hur vivill uppnå detta. Där känner jag att Kristdemokraternakanske vill ha en ännu tydligare styrning mot att dengenerationsövergripande verksamheten ska varaminst lika prioriterad som ungdomarnas egna organi-sationer och egna förutsättningar att delta i samhälls-livet.Tyvärr är ju det svenska samhället i många avse-enden segregerat - mellan generationer, mellan stadoch land och så vidare. Jag tycker att staten och re-geringen, liksom kommuner och landsting, ska skickakraftiga signaler om att vi måste ha ett integreratsamhälle. I den här interpellationen har jag velat lyftafram integrationen över generationsgränserna. Vi kankonstatera att har en delvis annaninriktning på hur vi vill uppnå detta än vad kulturmi-nistern här ger uttryck för.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2002/03:214 om frientré på de statliga museernaAnf. 7 Kulturminister ():Herr talman! har ställt två frå-gor till mig angående fri entré på de statliga museer-na.Gunilla Tjernberg frågar mig vilka åtgärder jagavser att vidta dels för att fri entré-reformen intekommer att innebära begränsningar i tillgänglighetengenom minskade öppettider, dels för att fri entré-reformen ska komma barn och ungdomar i hela landettill del.Innan jag svarar på frågorna vill jag inledningsviskommentera några av påståendenom reformen.Syftet med fri entré-reformen är att öka tillgäng-ligheten till kulturarvet för alla medborgare oavsettålder, bakgrund, bostadsort eller plånbok.När det gäller frågor som rör bland annat till-gänglighet, pedagogik och ekonomisk kompensation ianknytning till reformen avser regeringen att göra enmycket noggrann uppföljning. Jag kan även informe-ra om att museernas kompensationkommer att räknas upp enligt gängse pris-och löneomräkningsmodell. Regeringen avser attåterkomma med mer information angående fri entré-reformen i budgetpropositionen för 2004.Jag återgår nu till frågor.En ökad tillgänglighet med generösa öppettider ären förutsättning för att reformen ska uppnå sitt syfte,det vill säga att fler och nya besökare ska kunna ta delav museernas kulturarv. För att försäkra sig om attsyftet med reformen uppnås kommer regeringen attutifrån flera aspekter göra en löpande uppföljning avreformen.De nationella museerna är hela angelä-genhet. De är allas vår egendom, var vi än bor. Jag ärövertygad om att fri entré på de statliga museernabidrar till att öppna upp denna nationella tillgång föralla barn och ungdomar över hela landet, inte minstgenom ökade besök från landets skolor. I det härsammanhanget bör det också nämnas att det finnsnationella museer även utanför , även omde inte är tillräckligt många: i , det nya i , somöppnar något senare, och Flygvapenmuseet i Linkö-ping. är ytterligare ett exempel jag kannämna.Anf. 8 ():Herr talman! Först vill jag tacka kulturministernför svaret på min interpellation.Låt mig inleda med att säga att arbetet för attlångsiktigt bevara samlingarna, öka tillgänglighetentill museerna och nå nya grupper som vill komma tillmuseerna är väldigt viktigt. Det instämmer jag i.Vi i var och är delvis positivatill regeringens förslag och också be-slut om en satsning på gratis inträde för de statligamuseerna. Självklart, herr talman, är det bra att såmånga som möjligt får tillgång till museernas verk-samhet. Vi vet också att ett inträde kan innebära etthinder för många. Särskilt positivt är det för barn ochungdomar att få tillgång till vårt kulturarv. Jag trornog att jag och kulturministern är överens vad gällerden delen.Men, herr talman, det är inte där problemet ligger,som jag ser det. Problemet, och det är också anled-ningen till min interpellation , är att regeringenför att uppnå detta väljer fel väg, därav denna debatt.Regeringens och majoritets väg, medfokusering på de statliga museerna, varav de allraflesta är placerade i - jag är väl medvetenom att vi har några utanför , men de allraflesta är placerade i - leder som jag ser dettill en överhängande risk att slå hårt mot de icke stat-liga museerna, till exempel våra länsmuseer. De finnsruntom i landet och får en mycket svår konkurrenssi-tuation.Sedan är det tillgängligheten. Ökad tillgänglighetbeskrivs som ett av syftena med reformen, men förvem och för vilka? Jo, de som bor i eller i närheten avStockholm och de som förväntas göra ett besök ihuvudstaden. De får absolut del av den här reformen,det ser jag. Men det kan väl knappast beskrivas somalla medborgare, oavsett var man bor, som kulturmi-nistern säger i sitt svar. Ja, man kanske kan svara så.Men man kan också vända på det och säga att det härförutsätter någonting. Det förutsätter nämligen av olika skäl vistas i Stockholm.I Dagordning för kultur 2003-2006 skriver mi-nistern att barnen och ungdomarna ska ha en särskildprioritet i samband med fri entré-reformen på muse-erna. Men då blir ändå min fråga: Hur ska barnen ochungdomarna få särskild prioritet i just den satsningen,eftersom det är en reform som gäller alla?Varför inte, herr talman, erbjuda fri entré för allabarn och ungdomar upp till , men då också om-fatta länsmuseerna i hela landet, som vi kristdemo-krater föreslår? Det skulle möjliggöra ambitionen omökad tillgänglighet och vara en reform som verkligenskulle komma barn och ungdomar i hela landet tilldel.Anf. 9 ():Herr talman! Jag delar båda företrädarnas syn-punkter på att syftet är okej. Men det skulle kunnagälla och gäller alla kulturområden, som jag ser det.Har man nu ytterligare till kultu-ren tycker jag att det är glädjande. Vi har ju de se-naste åren legat över regeringsförslaget när det gällerpengar till kulturen, men här talas det om ytterligare91 miljoner. Då ifrågasätter jag om det här är detbästa sättet att använda dem. Jag vet att kulturminis-tern använde samma retorik när det gällde bokmoms-sänkningen . Var det det bästa sättet attanvända 700 miljoner, som var vad vi pratade om då.Det tyckte vi då.Jag delar uppfattning att dethär skapar ett tryck som är rätt stort på många andramuseer och en konkurrenssituation som jag är tvek-sam till.Jag gick in på Internet och tittade via KulturnätSverige på hur många museer som finns. När jaggjorde en skattning upptäckte jag att det finns över400 museer i . Det är mycket glädjande att definns. De är av olika karaktär. Det är statliga, det ärregionala, det är lokala och det är privata museer.Reaktionerna från många av dem har varit väldigtnegativa till det här förslaget, inte minst från privatamuseer här i som upplever att det blir enegendomlig konkurrenssituation.Vi var i med kulturutskottet.Värmlands museum har inträdesinkomster på 1,7miljoner. De tror inte med den ekonomi regionen haratt de skulle kunna få kompensation om de tar bortentréerna. och regionens ekonomi ärinte av den klassen att man tror detta. Jag kan inte sevarför inte varje museum utifrån sina förutsättningarskulle kunna få bestämma hur entréerna ska se ut.Man kan ha årstidsmässiga skillnader. iVarberg har lägre entré och hög-re när det kommer många, inteminst utländska, turister till museet. Man har gratisentré för skolklasser som är från , det regio-nala perspektivet.Jag delar uppfattning att detvore en reform att ha fri entré för besökare upp till 18år. Men då måste man vara beredd att skicka ut peng-ar även till andra museer, till andra huvudmän, för attde ska kunna täcka de intäkter från entréavgifter somförsvinner. De tar inte så mycket betalt. En del tarinte alls betalt för ungdomar upp till . Jag återgårtill som ligger mig varmt om hjärtat, de tar10 kr. Det är ingen stor förlust som de råkar ut för,men det ökar ändå trycket. riksmuseethar varnat för att de får så mycket folk att det inte blirnågon upplevelse att komma dit om det blir gratisentré.Vad man betalar för är ju inte bara samlingarna,som jag delar kulturministerns uppfattning är allasvår egendom, man betalar för guide, man betalar förstädning, man betalar för vakthållning. Varför skulleinte samma resonemang exempelvis kunna gällateatern ? Byggnaden är självfallet gemen-sam egendom och vårt kulturarv. Då skulle det kunnavara gratis där också. Jag förstår inte riktigt varförman koncentrerar sig på de här museerna, som tillstor del är placerade i . hade kulturmi-nistern lyckats hitta ytterligare ett som låg utanförStockholm. Då är de fyra, eftersom komupp utöver de exempel som fanns i det i förväg utde-lade svaret.Men jag tycker inte att det här är en bra satsningoch ser med oro på övriga museer, kanske ytterligare400 utöver de 14 eller 15 som är aktuella.Anf. 10 Kulturminister ():Herr talman! Det vi diskuterar just nu är om vi,som vi tycker att kulturen är för viktig föratt vara en angelägenhet för ett fåtal, ska se till att dentröskel som vi har byggt upp på de flesta offentligtfinansierade kulturinstitutionerna, nämligen entréav-gifterna, tas bort på ett område, nämligen när detgäller de statliga museerna. Vi skaver alltså ned entröskel för att öppna dessa rum för en diskussion omvårt kulturarv, även om vår samtid, och skapar endemokratisk icke-kommersiell mötesplats.Jag tycker inte att problemet är, om jag ska spetsatill det, att det är för mycket folk på våra museer. Detär ett problem att det alltför ofta är alltför tomt påvåra museer.När vi nu har lyckats skaffa ett utrymme för attgenomföra reformen har reaktionerna varit oerhörtpositiva. Det har de varit från länsmuseihåll och frånmånga andra håll. De flesta upplever detta som att enrörelse sätts i gång som skapar ett stort intresse för attbesöka museer. Det kommer att smitta av sig såtillvi-da att privata museer, ideellt drivna museer och läns-museer också får en större publik och möter ett störreintresse. Där är en entréavgift på inte någotstort hinder. Däremot att gå en hel familj på ett muse-um i och betala för ettbesök är definitivt ett hinder.All kulturkonsumtion är socialt feldoserad. Detfinns mängder av unga, äldre och medelålders i denhär regionen som aldrig har besökt museerna i Stock-holm. Försöksverksamheten på Historiska museetmen också den fri entré-reform som har genomförts iStorbritannien har visat att många fler som inte harupplevt museer som en angelägenhet för dem sökersig nu till museerna. De får nya kunskaper och insik-ter.