prot · GQ0947 · 2003-01-28 00:00:00 — Det funkar inget bra i prakti-ken.Det som behövs är ett mycket starkare kvalitetsar-bete med tydligare information till föräldrar och ele-ver, tydligare åtagande från skolan att göra insatsertidigt för de barn som behöver särskilt stöd, ett starka-re kvalitetsarbete på varje skola där man varje åröppet redovisar hur man ligger till i förhållande tillmålen och hur man ska arbeta för att stärka sin posi-tion, en tydligare utvärdering från statens sida vid ettvassare skolverk som finns ute i kommuner och sko-lor för att utvärdera att man når de nationella målen,en skolutvecklingsmyndighet som tillsammans medhögskolor och kommuner kan arbeta med utveck-lingsinsatser i de delar, i storstaden till exempel, sommöter segregationens avigsidor, mer resurser tillskolan via riktade pengar till att anställa fler lärareoch en ny lärarutbildning som lockar alltfler attsöka i första hand i och med att läraryrket återigenbörjar få en popularitet. Sedan har vi de insatser somkommer via den nya gymnasieskolan och via nyaskollagen för att stärka både elevernas inflytande ochlärarnas auktoritet, men också möjligheten för fler attlära sig mer.Mot det här står genuint gammaldagspolitik, som misslyckades ordentligt i . Detblev sämre resultat. Man trodde att man skulle vinnanågot på att införa en sorterande skola, men det visa-de sig där gå bakåt. Jag tror inte att det är en vägframåt.Jag ser matematiken som ett alldeles grund-läggande ämne i skolan, och jag vill att vi ger densärskild uppmärksamhet. Det är därför vi har tillsatten matematikdelegation som leds av rektorn för en avvåra högskolor, . Han ska samla peda-goger, människor i näringslivet och andra som ärintresserade av matematik att leda ett utvecklingsar-bete av just matematikämnet. Syftet är att lägga framförslag som ska realiseras så att ska bli le-dande i matematikämnet. Jo, matemati-ken är ofta en dörröppnare eller en dörr i ansiktet påmånga barn och unga för möjligheten att läsa mångaandra viktiga och intressanta ämnen. Om man får lustför matematik och bra stöd i utvecklingen av mate-matiken, finns också vägen mot naturvetenskapernaoch tekniken.Matematiken har också en stark koppling till denintellektuella utvecklingen hos våra barn och ungdo-mar. Det är träning i abstraktionsförmåga och i lo-giskt tänkande, som också är en träning för mångaandra ämnen i skolan - även humaniora. Matemati-ken har en särställning. Där bör vi göra insatser för attytterligare stärka ämnet. Då handlar det inte minst omatt se till att fler får godkänt, med målet att alla ska hagodkänt också i matematik.Anf. 55 ():Fru talman! Det utbildningsministern kallar för attblicka tillbaka är i själva verket att föror-dar ett uppbrott - det är sant - från stora delar av denskolpolitik som har gällt . Vi accepterarinte de bristande kunskapsresultaten. Vi accepterarinte att gymnasiet har blivit en utslagningsmaskin, däruppemot hälften hoppar av. Vi accepterar inte helleratt skolan blir ännu en segregerande del av det svens-ka samhället för de redan från början missgynnadeinvandrarna.Ministern började göra kommunjämförelser, vil-ket är lite jobbigt i en sådan kort debatt. Jag anser atthan har fel när han säger att misslyckades.Stockholm vände siffrorna för hur många som upp-nådde gymnasiets mål ställt mot jämförbara storstädersom till exempel det socialdemokratiska Malmö.Stockholm fick mycket beröm för sina läsprojekt iutsatta områden där man lyckades nå goda resultatmed grundskoleelever.Min egen hemstad - som var borgerligtstyrd - satsar mycket mer pengar perelev på gymnasieskolan än , som borde satsamer med tanke på att det finns många nyanländaelever där som behöver hjälp och stöd.Det där håller inte. Det finns inga bevis på att ikommuner där har varit med och bestämthar skolan misskötts. Det är precis tvärtom. Siffrornapekar nedåt i många av de stora socialdemokratiskakommunerna.Det går att komma till rätta med problemen om vifår en ny skolpolitik. Jag upprepar att det är hög tidatt skapa en skola som kan ge kunskaper till varjeindivid utifrån hans eller hennes behov och förutsätt-ningar. Det handlar om allt det vi har sagt så mångagånger: Ställ höga förväntningar på alla elever. Hård-satsa på läsning tidigt. Bryt boendesegregationengenom fritt val mellan skolor. Satsa extra resurser påskolor där många har utländsk bakgrund. Det ska varaöverallt i hela . Sätt betyg tidigt så att alla fårstöd och uppmärksammas tidigare. Slutligen, en litenmen oerhört viktig detalj i utbildningssystemet:Återinför speciallärarna, inte bara specialpedagogernasom utbildningsministern talade om.Anf. 56 Utbildningsminister ():Fru talman! har en och annanpoäng. Han talar om läsprojekten. Det är ett jättefintarbete i . Det var inte ett folkpartistisktinitiativ eller en folkpartistisk idé. Projektet hadedrivits under socialdemokratiskt styrelångt innan hade möjlighet att påverkaskolpolitiken. Det är ett exempel som ska användasav alla kommuner i . Vi skriver i årets budge-proposition om vikten av läsutveckling och läspro-gram med konkreta och tydliga uppföljningsbara målför alla barn för att verkligen säkerställa en fin läsut-veckling. Visst, det är bra att stöder denidé som man har arbetat med länge i Stockholm.Däremot är resultatet av skolpolitikatt klyftorna har ökat dramatiskt i ochresultaten har försämrats. Att man inte vill kännas viddet är jobbigt för . Det tyder på att själv-bilden inte är den den borde vara.Jag tror att det finns ett gemensamt synsätt i vikti-ga delar av skolpolitiken, till exempel stöd tidigt.Men det blir en tydlig konflikt när sägeratt stöd tidigt måste villkoras till att man undandrarhjälpen till dem som befinner sig i gymnasiet.Det är politiken från sida: Ta bort resur-serna därifrån och för över dem till grundskolansförsta år.Men de ungdomarna får inte överges. De ungdo-marna måste ha hjälp och stöd för att nå sina kun-skapsmål.Den andra stora skiljelinjen ligger i synen på kun-skaper. Ni skiljer ut er från övriga partier i riksdagennär ni nu så konsekvent förespråkar sänkta kunskaps-krav från upp till gymnasieskolan. Detska vara sänkta kunskapskrav för en stor grupp eleverredan , fullföljt av sänkta kunskaps-krav i gymnasieskolan. Det är ingen konst att nå god-känt för alla om man siktar in sig på att sänka kraven.Det är bara att sänka dem så långt det bara går. Mendet är ingen väg som den här regeringen är intresse-rad av. Det ska vara höga kunskapskrav, höga för-väntningar och ett arbete för att alla ska nå godkänt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2002/03:125 om denationella forskarskolornaAnf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att syftet med de nationellaforskarskolorna upprätthålls, vilka åtgärder jag avservidta för att om nödvändigt riva upp de lokala avtalenoch regleringarna mellan värd- och partnerhögskoloroch åstadkomma jämförbara utgångspunkter i deavtal som träffas samt vad jag avser att göra för att iövrigt säkerställa ett jämlikt utbyte mellan värd- ochpartnerhögskolor.Under 2001 inleddes etableringen av 16 nya fors-karskolor, i enlighet med förslag i regeringens propo-sitionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3).Syftet med forskarskolorna är att höja kvaliteten, ökagenomströmningen, främja rekryteringen inom fors-karutbildningen men också utveckla samarbetet mel-lan landets universitet och högskolor och förbättraforskningsanknytningen vid de högskolor som intehar egen forskarutbildning.För varje forskarskola utsågs en värdhögskolasom skulle ta det samordnande och grundläggandeansvaret för verksamheten. Till varje forskarskolaknöts dessutom ett antal partnerhögskolor. De sär-skilda medel som anslogs tillvärdhögskolorna avsågs att även finansiera doktoran-der och handledare från partnerhögskolorna. Reger-ingen såg det som särskilt angeläget att även involve-ra de lärosäten som saknade vetenskapsområde ochangav att samarbetet för dessa partnerhögskolor blandannat skulle innebära garantier för finansiering ochstöd till doktorander.För att skapa en tydlighet för doktoranderna såvälsom för de medverkande lärosätena angav regeringenatt varje forskarskola skulle uppställa en program-formulering som bland annat skulle ange hur organi-sationen, ledningen och finansieringen av doktoran-derna skulle se ut. Regeringen uppdrog åt att sammanställa och publicera samtliga pro-gramformuleringar från de 16 forskarskolorna, vilketäven har gjorts. Vidare uppdrog regeringen åt att följa upp och utvärdera de berördaforskarskolorna. ska avrapporterasina resultat successivt. En första uppföljning skasammanställas senast . I samband med attexamensmålen för forskarskolorna ska vara uppfylldavid utgången av 2007 ska göra enslutlig uppföljning och utvärdering.Regeringen har även tillkallat en särskild utredaresom ska utreda ett antal frågor rörande forskarutbild-ningen och perioden efter doktorsexamen. Ett avuppdragen i denna utredning är att kartlägga befintligsamverkan mellan lärosäten och då särskilt studeraoch värdera forskarskolorna. Denna utredning skaredovisa sitt uppdrag senast den 31 december 2003.Torsten har nåtts av signaler från någrahögskolor att samarbetet mellan värd- och partner-högskolorna inte fungerar. Om samarbetet vid någonforskarskola inte fungerar tillfredsställande är dettagivetvis bekymrande. På grund av detta önskar att jag går in och styr samarbetsfor-merna, och till och med river upp redan ingångnaavtal, mellan olika lärosäten. Jag finner detta någotförvånande, inte minst mot bakgrund av att Kristde-mokraterna i andra sammanhang säger sig vilja se ettökat självstyre för landets lärosäten.Jag är dock medveten om att det har förekommitvissa svårigheter vid uppbyggandet av några av dessaforskarskolor. Huruvida detta har varit utslag förinitiala spänningar eller om det förekommer att värd-universitet inte tagit det ansvar som angavs i proposi-tionen är något jag inte vill spekulerakring utan ett mer heltäckande underlag. Jag utgårfrån att detta är något kommer attgranska närmare i den delrapport om forskarskolornasom de avser att presentera senare i år.Avslutningsvis vill jag säga att även jag nås avolika typer av signaler från forskarskolorna. Denabsoluta majoriteten av dessa är positiva och kommerfrån såväl värdhögskolor som partnerhögskolor. Bådedoktorander, handledare och lärosätena ser dessaforskarskolor som intressanta och vitala miljöer. Detär miljöer som kan erbjuda ett utökat kursutbud, ettstort handledarkollegium och en möjlighet för deforskarstuderande att träffa andra doktorander ochforskare med olika bakgrund och med varierad inrikt-ning på sin forskning.Anf. 58 ():Fru talman! Allra först vill jag tacka utbildnings-ministern för svaret på min interpellation. Det ärpositivt att utbildningsministern i sitt svar axlar ettvisst ansvar för den här insatsen.Forskning är på flera sätt en strategisk framtids-fråga. Det är ju forskningen och kunskapsutveckling-en som ytterst möjliggör förändring, tillväxt och ut-veckling och därmed i ett längre perspektiv ocksåvården, skolan och den övriga välfärden. Forskninghar också i sig ett värde då den bidrar till att öka bild-ningsnivån i samhället och därmed också gör detnågot lättare att leva för oss människor.Det är därför som det är så viktigt att forskningbedrivs med spets och hög kvalitet. Detta ställer kravpå särskilda förutsättningar. Det handlar om forskar-miljön, om att tillgodose behovet av att det finns enkritisk massa och om att se till att det finns kvalifice-rade handledare. För att klara ett sådant behov krävsdet att lärosätenas kreativitet tas till vara och att män-niskors egna intressen får styra innehåll och formprecis som vi kristdemokrater förespråkar.Under år 2001 inleddes etableringen av de 16 nyaforskarskolorna. Syftet var gott, även om initiativetvar begränsat. För oss kristdemokrater var detta ettsteg i den riktningen att samarbetet mellan etableradeuniversitet och nyare högskolor skulle kunna förbätt-ras. Det i sig är ett arbete som kan berika alla parter.Högskolorna får stöd när det gäller att utveckla fors-karmiljöer, och universiteten i sin tur får stöd i sinutveckling.Forskarskolorna konstruerades också så att deetablerade universiteten skulle ge draghjälp åt ut-vecklingen vid de regionala högskolorna. Det bidrogtill att vi såg positivt på dem. Däremot var vi tvek-samma till att regeringen gick in och centralstyrde hurskolorna skulle byggas upp och arbeta. Det hade varitbättre om olika lärosäten hade fått välja ut sina sam-verkanspartner och tillsammans arbeta fram lämpligaforskarskolor. Dessutom tycktes forskarskolorna varaen engångsföreteelse då det faktiskt saknades enlångsiktig planering.Nu, fru talman, har det här rullat på under ett parår. Jag har fått signaler om att universiteten vid fleraforskarskolor faktiskt mer eller mindre har tagit olikahögskolor som ett slags gisslan för att för egen delkunna kvittera ut det statliga anslag som följde medden här förändringen. I de fallen får högskolornaminsta möjliga del av anslaget - i något fall enbartdoktorandlön, och i andra fall har man konstrueratregelverket så att inga doktorander ens placeras vidde olika högskolorna. Följaktligen kommer helleringa medel dessa till del. Ett annat problem är attnågon forskarskola kan ha agerat rätt självsvåldigtgentemot de regionala högskolorna i samband medantagningen. Det här, fru talman, är allvarliga signa-ler. Om detta inträffar motverkas ju själva grundsyftetmed de nationella forskarskolorna.Fru talman! Regeringen har valt att centralstyraforskarskolorna. Då har regeringen också ansvaret föratt det blir bra. Jag vill därför fråga ministern här i denna kammare hur regeringen verkligen tänkerse till och verka för att de här forskarskolorna ut-vecklar tänkta forskningsmiljöer vid de regionalahögskolorna samt vilka ytterligare åtgärder utbild-ningsministern tänker vidta för att samarbetet skafungera inom de nationella forskarskolorna.Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Svar: Inga om att regeringen ska gå in och riva upp avtalmellan självständiga högskolor och universitet. Det ärju en sak som måste skötas mellan högskolorna ochuniversiteten. Man får heller inte glömma att det äruniversiteten som har forskarutbildnings- och exami-nationsrättigheterna inom forskarutbildningen ochdärmed är så kallade värdhögskolor för de här fors-karskolorna. Så måste det vara för att en vetenskap-ligt hög kvalitet ska upprätthållas fastän vi har ettsamarbete som sträcker sig över flera lärosäten.Jag har roat mig med att besöka flera av dessaforskarskolor, och min bild av dem är mycket positiv.Självklart uppstår en förhandlingssituation när fors-karskolorna startas - så är det, och så kommer det attvara. Att det en och annan gång är någon som intekänner sig fullt nöjd får man också stå ut med. Värd-universiteten har ett ansvar för att se till att involverapartnerhögskolor. De har ett ansvar för att se till attantagningen fungerar på ett bra sätt som väcker re-spekt bland alla deltagare. De har också ett ansvar föratt värna kvaliteten.Vad vi ser är framväxten av forskarskolor somknyter samman människor, ofta unga, i en forskarut-bildning i större grupper än man i vanliga fall fårtillgång till.Jag har besökt en forskarskola i historia vid Lundsuniversitet som har knutit till sig ett antal högskolor ien grupp av doktorander som träffas regelbundet bådefysiskt och via nätet för att skapa en miljö doktoran-derna emellan med vart och ett av sina forsknings-projekt som blir så pass stora och med en så storkärna att de alla upplever att kvaliteten höjs - fors-karskolor också med tillräckligt med resurser för attse till att det finns en ordentlig resurs för handledningså att också de forskarstuderande känner att här är deten forskarstudieperiod som leds av en erfaren forska-re.Jag vill gärna se utvärderingarna innan jag före-slår regeringen att fatta ytterligare beslut om forskar-skolor. Men det här sättet att samarbeta - där univer-sitet som har rätten till forskarutbildning samarbetarmed högskolor som själva inte har tillgång till fors-karutbildning - är ett bra sätt att utöka samverkaninom svensk högskola. Det är också ett bra sätt attfinna en alternativ strategi till att alla ska bli univer-sitet. Det är ju inte syftet, utan syftet är att vi ska fålärosäten som kan specialisera sig inom både utbild-ning och forskning och som kan samverka när detgäller de delar där inte alla har samma möjligheter.Jag ser positivt på utvecklingen. Det är naturligtmed vissa spänningar men det ska också bli spännan-de att se vad utvärderingarna säger. Det är alldelesuteslutet att ge sig in här och riva upp avtal.Anf. 60 ():Fru talman! Det är glädjande att utbildningsmi-nistern talar så väl om de här olika samarbetsformer-na, som kan, bör och ska få växa fram mellan etable-rade lärosäten och något nyare lärosäten. Å andrasidan kan jag som kristdemokrat tycka att det ocksåvore rimligt att regeringen lät de olika lärosätena taett större ansvar i uppbyggnaden av de här samarbe-tena och inte, i likhet med här nämnda fall, centralsty-ra hur forskarskolorna ska se ut - vilka som ska sam-arbeta, vilka ämnen det ska vara och så vidare. An-svaret, fru talman, bör ligga på respektive lärosäte.Jag blir också en smula bekymrad när jag hör ut-bildningsministern tala om att vi nu inväntar de härutvärderingarna. Det är självklart att vi måste ha ettbra underlag. Även jag ser med spänning fram emotuppföljningarna och utvärderingarna. Ändå vill jag här i kammaren försäkra mig om att utbildnings-ministern i sitt arbete med att följa upp de här utvär-deringarna ser till att också ta med ett perspektiv frånde mindre etablerade lärosätena, så att alla perspektivkommer med i det fortsatta arbetet.Därför, fru talman, vidhåller jag nog min fråga omutbildningsministern inte bör vidta åtgärder för att setill att arbetet mellan de mindre nyare och äldre läro-sätena kan fungera något mer friktionsfritt, så att detgoda syftet att få den spetsforskning som finns påmånga håll i landet och som kan bedrivas på mångahåll kan uppnås.Fru talman! Jag vill fortfarande fråga utbild-ningsministern vad han tänker göra för att de härsyftena ska uppnås.Anf. 61 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har redan svarat: Vi ska inte geoss in i slutna avtal. Det här är verksamheter somfungerar väl, framför allt därför att ansvaret ligger pålärosätena själva. Låt mig i stället fråga Kristdemo-kraterna, släpankaret i svensk utbildningspolitik medständigt mindre resurser än övriga partier: Hur ser niegentligen på forskarutbildningens framtid? Varförvill ni inte satsa på det som är så viktigt, framtidenslärare och forskare? Jag har svarat på den fråga jagfick och vill gärna ha svar på min.Anf. 62 ():Fru talman! Det är en vanlig socialdemokratisktaktik - när man inte vill svara på frågor går man istället till motangrepp. Det blir en smula tröttsamt ilängden och är väl inte så oerhört mycket att fästa i dag.Thomas vet mycket väl att Kristdemokra-terna i de senaste budgetarna har lagt mer pengar påutbildning än vad Socialdemokraterna har klarat av. Ibudgeten har vi också lagt mer pengar påforskning och grundutbildning än vad Socialdemo-kraterna och deras stödpartier förmått. Därmed, frutalman, är väl den frågan utredd.Däremot är jag fortfarande en smula bekymradöver uppföljningen av forskarskolorna. Det är i ochför sig en ganska marginell tillförsel av resurser, detska man komma ihåg. Det handlar trots allt bara om400 doktorer, i förhållande till de 12 000 som reger-ingen tror sig producera under de kommande åren.Men eftersom det är en fråga av sådan vikt för Sveri-ges utveckling, för de olika regionernas utvecklingoch de olika lärosätena vill jag återigen fråga utbild-ningsministern: utbildningsministern att påfullt allvar lyssna på de synpunkter som kommer framockså från de mindre lärosätena i uppföljningen ochutvärderingen, så att vi ser att forskarskolornas syfte- det goda syfte som vi var överens om - kan uppnåspå ett bra sätt?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2002/03:128 ometablering av externa köpcentrumAnf. 63 Miljöminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att ta initiativ till att införa ett till-fälligt stopp för utbyggnaden av externa köpcentrum.Jag kan inledningsvis konstatera att jag i stort de-lar uppfattning om den fysis-ka planeringens betydelse för att skapa förutsättningarför en hållbar konsumtion och planeringens möjlig-heter att påverka våra transportmönster. Jag instäm-mer också i att felaktigt lokaliserade köpcentrum kanmedföra negativa konsekvenser för stadskärnor,stadsdelscentrum och för handeln i mindre tätorteroch glesbygd. Sådana negativa konsekvenser kandrabba olika grupper i samhället - det kan blandannat gälla hushåll som saknar tillgång till bil, eko-nomiskt svaga hushåll eller äldre personer.Stormarknader har etablerats i de flesta delarav landet. Därigenom uppges stormarknadernas andelav den totala dagligvaruförsäljningen i huvudsak hafördubblats . Detfinns uppenbara problem med en utveckling somleder till en ökad etablering av allt flera och störreexternt belägna handelsplatser.Jag delar emellertid inte uppfattningen att det råder en fri etableringsrätt när det gäller externaköpcentrum. Planprocessen är noga reglerad i plan-och bygglagen (1987:10), PBL. Vid prövning avfrågor enligt PBL ska både allmänna och enskildaintressen beaktas. Det innebär att det vid prövningenska ske en avvägning mellan olika intressen.Planläggning ska enligt PBL bland annat främjaen ändamålsenlig struktur av bebyggelse, grönområ-den, kommunikationsleder och andra anläggningar.Även en från social synpunkt god livsmiljö, godamiljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt godhushållning med mark och vatten och med energi skafrämjas. Hänsyn ska tas till förhållanden i andrakommuner. Vidare ska det enligt PBL bland annatfinnas lämpliga platser för att anordna en rimlig sam-hällsservice och kommersiell service inom eller i näraanslutning till områden med sammanhållen bebyggel-se. Det är också viktigt att konkurrensaspekternabeaktas vid planläggning.Kommunala detaljplaner kan komma att prövas avlänsstyrelsen till följd av överklaganden eller på läns-styrelsens eget initiativ. beslut kan isin tur överklagas till regeringen. harvidare tillsyn över plan- och byggnadsväsendet ilänet.Jag kan alltså konstatera att det inte föreligger nå-gon fri etableringsrätt för externa köpcentrum utan attlokaliseringen av sådana handelsplatser ska ske efteren planering. Sedan är det en annan sak hur plane-ringen i praktiken fullgörs, vilket underlag som liggertill grund för planeringen och vilka konsekvensbe-skrivningar som utarbetas samt hur olika intressenvägs mot varandra.Som regeringen uttalat i samband med att kom-munala planer överklagats till regeringen bör etable-ring av externa köpcentrum övervägas i översiktligplanering och i ett regionalt perspektiv. Regeringenhar också uttalat att det är särskilt viktigt att underla-get för beslut om etablering av externa köpcentrumtydligt redovisar väntade effekter bland annat påtrafikarbete, luftföroreningar, bullerstörningar ochintrång i natur- och kulturlandskap.