prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — De som jag nu har på mig räcker inte till att ta den debatten. Jag skulle dock väldigt gärna vilja ta debatten. Jag har nämligen läst den rapport som kristdemokraten har publicerat. Jag har dessutom läst några andra böcker, bland annat den där tjocka boken, den där heliga boken. Vi kan nog få en mycket intressant debatt. Det hoppas jag att vi får tillfälle till . Vi kan kanske be våra partier att arrangera en sådan? 57 (): Jag vill först säga att i skatteutskottets yttrande till finansutskottet står det att prioriterar regeringen förbättringar för löntagarna och småföretagen. Jag vill säga att även mitt parti, , och står bakom detta. Nästa gång kanske vi inte missar att skriva på det viset. Det har pratats en hel del om OECD-statistik och var befinner sig. tycker jag att det är lite förenklad retorik i den debatten, att bara mäta BNP per capita. Ett land kan faktiskt ha ganska hög BNP men en orättfärdig fördelning av resurserna. Det är kanske idé att komma ihåg det i debatten. Det finns andra mått, bland annat presenterades ett sådan på , som bygger mer på sociala indikatorer. Det kanske också stämmer lite grann till eftertanke. Vad är det vi mäter med våra BNP-mått? Jag hade tänkt använda mitt anförande till att prata om de frågor som har diskuterats väldigt mycket , nämligen tillväxtfrågorna och hur vi ska få fler människor i arbete. Jag delar analys om att vi har stora utmaningar framför oss eftersom färre ska försörja fler i det här samhället. Andelen äldre kommer att öka rejält. Vi har andra utmaningar. Vi har höga ohälsotal och ett stort gap mellan mäns och kvinnors löner för att ta några exempel. Det är viktigt att vi försöker skapa en politik för full sysselsättning. Färre i arbete betyder att en viktig skattebas faktiskt krymper för oss. Det här är också en viktig regionalpolitisk fråga. I många av högskattekommunerna i inland är det av oerhört stor vikt att fler människor kan få arbete så att man får en bredare skattebas, mer skatteintäkter. Det är en väldigt viktig fråga. Med detta som bakgrund vill jag redogöra för några frågor som tycker är viktiga att diskutera i tillväxtsamtalen och också för hur vi ser på de här frågorna. Det gäller kanske framför allt företagsbeskattningen. Det gäller reformeringen av 3:12-reglerna. I årets budgetproposition kan man säga att vi tog första steget i och med höjningen av klyvningsräntan. handlar det om att gå vidare. För del kan vi tänka oss att jobba vidare med den modell som den så kallade 3:12-utredningen kom fram till, alltså det som kallas BEK-modellen. Vi tycker naturligtvis att det måste finnas ett regelverk som förhindrar att högbeskattade inkomster omvandlas till lågbeskattade på ett orättfärdigt sätt om det nu skulle vara så. Men det får ju inte hämma företag. Systemet får inte hämma företag så att de inte kan växa och göra fler anställningar och investeringar. Vi tycker att det är viktigt med den förändring som kom till stånd, som vi har i budgetpropositionen, när det gäller generationsskiften. De lättnadsregler som finns har vidgats. Vi tror att det faktiskt kan underlätta i fråga om till exempel successivt övertagande av små företag. Vi säger att den tredje sjuklöneveckan måste bli en kort parentes. Det kanske är så att ingen enskild fråga har hämmat viljan att anställa så mycket som just införandet av tredje sjuklöneveckan. Och i detta har vi vår del. Det är det lika bra att jag säger, så slipper ni ta replik på mig och tala om för mig att så är fallet. När det gäller förmögenhetsskatten har jag lyssnat på debatten tidigare . Det låter som om detta är den enda skatt som ska förändras, alternativt tas bort, för att vi ska få tillväxt i det här landet. Det blir en lite onyanserad diskussion, tycker jag. Vi inser problemen med förmögenhetsskatten , problemen med att stora förmögenheter hamnar utanför landets gränser. I den meningen blir också skatten orättvis. Vi ser problem med förmögenhetsskatten som gör att till exempel boendeskatten totalt sett blir väldigt hög. Det finns också andra problem, som skillnaden i beskattning mellan A- och O-listeaktier. Men förmögenhetsskattens betydelse när det gäller mindre företag menar vi har överdrivits. Ser man det däremot i placerarperspektiv kan väl förmögenhetsskatten ha betydelse. Om vi ska prata om små företag kanske vi också ska ha en lite mer nyanserad bild. När jag lyssnar på den här debatten går ju liksom förmögenhetsskattedrevet här . Vi kanske ska ha lite is i magen. Sedan kommer vi till bolagsskatten. Det har faktiskt förekommit förslag om sänkt bolagsskatt. Vi tycker väl ändå att det är att skjuta lite grann över målet att sänka bolagskatten. Den bolagsskatt vi har i är bra. Den är konkurrenskraftig. Vi ser att staten faktiskt behöver varenda skattekrona. Det finns ingen anledning att gå in och göra någon förändring när det gäller bolagsskatten. Möjligen skulle en höjning av bolagsskatten i så fall kunna utgöra någon typ av finansiering. Vi är ju av den uppfattningen att förändringar av beskattningen inom bolagssfären ska vara statsfinansiellt neutrala. Och är det faktiskt inom de mindre företagen, fåmansföretagen, som vi behöver göra någonting. Det gäller framför allt 3:12-problematiken men kanske även andra områden. Det finns också andra finansieringsförslag som man kan tänka sig att diskutera. En del av dem är de som P.-O. har tagit fram, till exempel detta med periodiseringsfonder, i så fall när det gäller aktiebolag. Det kan gälla reducering av arbetsgivaravgifter. Det kan också finnas andra delar som man kan titta vidare på. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 58 () replik: Det var oerhört slarvigt av mig, och jag ber mycket uppriktigt om ursäkt för detta. Jag vill verkligen tacka , Per , och andra företrädare för Vänstern och som jag har budgetförhandlat med och som har varit med om att behandla de här frågorna och skriva det här betänkandet i skatteutskottet. Det borde jag ha sagt i mitt huvudanförande. Jag ber om ursäkt för det. Jag framför verkligen ett tack för det goda samarbete vi har och hoppas att det ska kunna fortsätta också i alla andra propositioner som vi nu har framför oss att behandla plus sådär 400 motioner . 59 () replik: Jag får återgälda tacket till . Eftersom har ytterligare en replikmöjlighet kanske han lite grann skulle kunna kommentera de förslag som nu genom mig har fört fram inför de kommande tillväxtsamtalen som har initierats av . 60 () replik: Låt mig ta upp ett av dem, nämligen detta med förmögenhetsskatten. Det ligger mycket i det säger om att förmögenhetsskattedrevet går . Jag tycker faktiskt att det ligger mycket i det. Men om nu företrädare för svenskt näringsliv verkligen tycker att detta är oerhört viktigt och är beredda att betala vad det kostar, för att använda ett lite slarvigt uttryck, då är vi beredda att diskutera det. Jag har samma uppfattning som . Jag tror inte att det är något slags nyckel eller kran som det bara är att vrida på för att tillväxten ska öka dramatiskt. Men det finns ett nytt tonläge i samtalet, och man bör kanske ta hänsyn till det. Jag vill däremot ärligt säga att jag är mycket tveksam till de funderingar som har om en höjning av bolagsskatten. Det gäller också , som jag tror föreslår detta. Skillnaden är att resonerar om det. Om jag har förstått det rätt finns det ett sådant förslag från . Jag är oerhört tveksam till det. 61 () replik: Från för vi fram förslag i flera olika frågor. Vi vill naturligtvis att man ska problematisera olika saker. Med våra förslag vill vi också samarbeta med andra partier och se vad vi kan komma fram till. Så har vårt samarbete sett ut de här åren, och det är faktiskt så det ska fortsätta. Utgångspunkten för att jag har valt att ta upp de här frågorna är naturligtvis regeringsförklaring. Han pratade om att alla parter skulle ta upp de här frågorna och sade att det nu var viktigt att få alla människor i arbete för att kunna klara välfärden. För är detta oerhört centralt. Det handlar naturligtvis också om att skapa en rättvis välfärd, som själv påpekade förut. Det är mot bakgrund av det som jag tar upp de här frågorna för diskussion och vill höra vad andra partier har att säga. Vi tycker alltså att det är oerhört viktigt att satsa på de mindre företagen, som har möjlighet att växa och anställa fler människor. I det perspektivet överdriver man förmögenhetsskattens betydelse i den här debatten. 62 () replik: Jag hoppas på förståelse när jag nu inte vill fortsätta att delta i den allmänna omfamning som vi har hört i den senaste replikomgången. Jag tänkte vara något mera sakinriktad. Skattepolitiken ska ju vara långsiktig. När säger att man vill arbeta tillväxtfrämjande skorrar det i mitt tycke lite falskt när man tar upp 3:12-reglerna. Det förslag som man nu lägger fram har vi i låtit räkna på. Det kommer att ta innan det är fullt genomfört. Visserligen ska skattepolitiken vara långsiktig, men detta tycker jag ändå är i längsta laget. Jag instämmer i det som har sagts om den tredje sjuklöneveckan: Ingen reform har varit så hämmande för att anställa folk. Likväl har ni ju biträtt detta förslag! Ni är ansvariga för det. Ni borde väl ha satt klackarna i marken och sagt ifrån. Hur kan gå med på ett förslag som är så fientligt mot anställningspolitik? Hur kan man gå med på det? Vad har man fått i utbyte? Slutligen vill jag ta upp förmögenhetsskatten. Det är ingenting som bara finns i himlen. Det kan jag försäkra. Det är en realitet för många företagare. Jag var i . Där var det en företagare som klart och tydligt sade: Detta är en starkt bidragande orsak till att jag överväger att flytta ut en del av produktionen. Är det något vi inte behöver i så är det utflyttad framgångsrik produktion från det landskapet. Det kan jag försäkra. De pengar som man tar in genom förmögenhetsskatten är förfärligt dyrbara pengar för statskassan, för de minskar antalet jobb i . 63 () replik: Jag vet att har frågat utredningstjänsten om 3:12-reglerna. Det som har gjorts nu är alltså första steget, en höjning av klyvningsräntan. Jag sade också det i mitt anförande. Vi skriver i budgetpropositionen att nu ska vi gå vidare med de kommande stegen. Jag har också angett hur ser på detta, vilken modell vi kan tänka oss att gå vidare med. Det är svaret. Vi ska inte slå oss till ro med steg 1, och jag tycker att det också framgår ganska tydligt om man läser budgetpropositionen. När det gäller den tredje sjuklöneveckan skulle jag vilja säga att det väl är lite modigt att stå och säga att man står bakom ett dåligt beslut, men det var faktiskt det jag gjorde här. Jag sade det. brukar kanske någon efterlysa sådant och säga: Varför kan inte politiker vara ärliga och erkänna att man har stått bakom något som var mindre bra? Det var precis vad jag gjorde här. kan ju fortsätta trampa och stampa på mig om han vill så att jag kanske till slut blir en blöt fläck, men jag har faktiskt sagt detta . Förmögenhetsskatten är som jag sade förut ett problem ur ett placerarperspektiv, alltså för rika placerare på börsen. Små företag är inte föremål för förmögenhetsskatt. Vi kanske sedan kan reda ut vad det var för typ av företag som besökte i . 64 () replik: Det vore mig främmande att försöka stampa på företrädare i skatteutskottet. Jag tycker inte att det ankommer på mig att göra detta. Jag förstår också att man måste göra kompromisser. Den slutsats som jag drar av detta är att eftersom tycker något helt annat i frågan har ni misslyckats att inom tillväxtkoalitionen, eller vad ni nu vill kalla den, förklara för Socialdemokraterna och att detta inte är er politik. Det är i och för sig bra att har klargjort detta för kammaren. Jag vill tillägga en sak som inte tillhör sakpolitiken. Det är ofta lite besvärande att prata med och suppleanten i skatteutskottet, Per . De har ofta åsikter som är mycket bra enligt min uppfattning, men det är ett problem att i den allmänna retoriken i övrigt företräder en mycket tillväxtfientlig politik. Detta går ofta inte ihop. Detta är ett problem för den nuvarande oppositionen. Tillhör i tillväxtfrågor oppositionen eller tillhör man regeringen? Det är inte alltid helt lätt att polemisera mot i de här frågorna. 65 () replik: Jag har lyssnat även på den så kallade finansrundan i dagens debatt. Då fick jag höra de borgerliga företrädarna utmåla som det tillväxtfientliga partiet nr 1. Det var flera företrädare som sade det, och säkert företrädare också. Det var lite med anledning av det som jag valde att företräda mitt parti och tala om hur vill formera sin politik i de så kallade tillväxtsamtalen. Det jag säger här gäller för ; det är inte bara min personliga åsikt i dessa skattefrågor. Jag trodde att det var alldeles självklart för och alla andra partiers företrädare här i kammaren. Om tycker att några av de delar jag tog upp var bra är det väl bara på pluskontot i så fall. Sammanfattningsvis tycker att satsningar för att få fler människor i jobb är det absolut viktigaste i de pågående och kommande tillväxtsamtalen. 66 (): Aktuellt är, som vi har hört , de tillväxtsamtal som regeringen för med näringslivet. Den ekonomiska omvärldssituationen med ett överbelånat som dras med alla upptänkliga underskott och med EU:s större medlemsländer som brottas med underfinansierade pensionssystem och stora budgetunderskott förskräcker. , och befinner sig i ett parterrunderläge nedtryckta i mattan av stabiliseringspaktens regler och den gemensamma räntan som effektivt hindrar alla försök att stimulera ekonomin. Och det lär dröja om vi ska kunna få någon draghjälp därifrån. Klimateffekterna har också börjat få ekonomiska återverkningar, ibland i form av översvämningar och stormar, ibland i form av torka och värme. Kartor över klimateffekternas möjliga framtida verkningar, speciellt om de kombineras med kartor över befolkningsutveckling och grundvattentillgång, förskräcker än mer än låga tillväxtprognoser i i-världen. I börjar man nu också inse det faktum att en ständigt ökad efterfrågan på fossila bränslen, alltså olja, kommer att ge en prischock som kommer av ett sinande utbud som inte kan mätta marknaden. Detta nalkas alltmer. Naturresurser, miljö och klimatrestriktioner börjar alltså göra sig gällande, dels i form av produktionsbortfall på grund av att den mänskliga hälsan och ekosystemens produktionsförmåga sätts ned, dels i form av stigande priser när utbudet av olika insatsvaror har svårt att mätta efterfrågan eller måste beläggas med skatter och avgifter för att betala sina fulla samhällsekonomiska kostnader. En rad av dagens problem har uppstått på grund av att vi inte betalar våra egna räkningar utan skickar dem vidare till framtiden, vilket även sade, till skada för miljön och framtida generationer. Det gynnar de kortsiktiga tillväxtmöjligheterna men knappast den långsiktiga hållbara försörjningsförmågan. I tillväxtsamtalen argumenteras det faktiskt för en skatteväxling. Näringslivet och de borgerliga partierna anser att vissa skatter är tillväxtfientliga. Om några skatter anses tillväxthämmande måste bevisligen andra vara mindre tillväxthämmande, vilket kan öppna för en skatteväxling. Finessen med de skatteväxlingar som diskuteras, och som vi kanske kan kalla den blå tillväxtgynnande skatteväxlingen, är att ekonomins funktionssätt förbättras. Om förmögenhetsskatten, arvsskatten och 3:12-reglerna anses mer tillväxtskadliga gynnas samhällsekonomin om de växlas mot höjningar av mindre tillväxtpåverkande skatter som bolagsskatten eller någon annan. Detta har vi också talat om här . Principen är densamma som för den gröna skatteväxlingen, nämligen att man ska beskatta det som är särskilt samhällsekonomiskt gynnsamt i mindre utsträckning och i stället beskatta annat som inte är lika samhällsekonomiskt lönsamt lite mer. När det gäller den gröna skatteväxlingen är det till och med så att skattehöjningarna är samhällsekonomiskt försvarsbara genom att det som beskattas hårdare i annat fall inte skulle betala sina fulla samhällsekonomiska kostnader. Det finns en rad andra tänkbara skatteväxlingar förutom den etablerade gröna och den nu föreslagna blå skatteväxlingen som kan göras för att gynna en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. En röd skatteväxling kan fylla syftet att skatt än tydligare än ska utgå efter bärkraft. En vit hälsofrämjande skatteväxling kan innehålla höjd skatt på onyttigheter som driver på ohälsotrenden och de offentliga och privata kostnaderna. I gengäld kan skatten sänkas på sådant som gynnar en bättre folkhälsa och minskar de offentliga utgifterna. Många argumenterar för att det är viktigt att ta bort marginaleffekter i inkomstskattesystemet. Minskar man marginaleffekterna i de låga inkomstskikten i stället för i de höga, som många föreslår, lär man dock erhålla mycket fler nya arbetstimmar. Att de som redan jobbar för mycket ska jobba till kan göra både till och från på tillväxten med tanke på stress- och utbrändhetsrisker. Kan man däremot få tillbaka grupperna som undviker att ta ett erbjudet jobb på grund av marginaleffekter i bidragssystemen kan den positiva effekten bli stor. En fortsatt grön hållbarhetsskatteväxling kan förutom höjda punktskatter på ändliga naturresurser, avfall, energi och koldioxid och andra utsläpp ske genom att en del av skatteundantagen för vissa branschers energianvändning fasas bort. I stället kan man införa punktskatter på speciellt utsläppsintensiva och bullriga varor. Förutom att skattesänkningarna sker i form av höjda grundavdrag och minskade arbetsgivaravgifter kan minskad fastighetsskatt komma på tal eller bidra eftersom fastighetsägarna i stället betalar mer för sin energianvändning. Blickar man framåt är det svårt att se några större möjligheter för ytterligare skattesänkningar utan att äventyra välfärden om inte de underliggande problemen till de skenande ohälsokostnaderna åtgärdas. Verkliga satsningar på att korta vårdköer, erbjuda rehabilitering och så vidare kan betala sig själva . Vi i tror också att fokus måste ändras från att till varje pris upprätthålla åttatimmarsdagen till att det är livstidsarbetstiden som är den intressanta. De flesta människor skulle må bättre av att jobba lite mindre , speciellt småbarnsföräldrar och de som av ålders- eller hälsoskäl har svårt att orka med en åttatimmarsdag. Detta vore naturligtvis ett arbetsmiljölyft. Och den som tvivlar på att kortad arbetstid är hälsobringande och produktivitetshöjande kan ta del av alla de utredningar som är gjorda. Allt detta handlar om att komma till rätta med ohälsotalen. När människans förväntade livstid ökar och inträdet i arbetslivet sker allt senare är det orimligt att den faktiska pensionsåldern fortsätter att sjunka. Försörjningskvoten som vi har talat om och som innebär att allt färre ska stå för försörjningen som ställs mot de alltfler som ska försörjas räddas inte långsiktigt av att de som jobbar arbetar fler timmar. I stället måste det bli fler som jobbar och färre som ska försörjas. Jag hoppas att kompetensutvecklingskonton blir verklighet. Det finns redan miljarder avsatta. Då skulle människor kunna hålla sig kvar i arbetslivet längre. Likaså anser vi att man, om man har arbetat länge, ska kunna ta ut ett friår. Detta finns med i budgeten. Det är viktigt att det nu blir verklighet i hela landet. Det livslånga lärandet ges i och med detta ökat utrymme. Och man vet att man mår bra av att ta ett friår. Detta handlar alltså om en rad skatteväxlingar och investeringar i bland annat social infrastruktur och satsningar på folkhälsan. Nästa generation behöver vara så produktiv som möjligt för att några ska kunna försörja oss som pensionärer i fortsättningen och för att vi i ska kunna få ut våra pensioner. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 67 () replik: Jag har en mycket konkret fråga till som gäller arvsskatten mellan makar. Det föreligger en proposition där det anges att en förändring ska träda i kraft och inte vid ett tidigare datum som de flesta människor i vårt land fick föreställningar om efter förslag och även efter statsministerns uttalande i kammaren. Om man tidigarelägger det hela är det en åtgärd som skulle ge en ökad trygghet och känsla för många anhöriga som blivit av med maka eller make . Jag uppfattar det som orättfärdigt att schackra med detta datum. Jag har noterat att det ur statsinkomstsynpunkt har en ytterst marginell påverkan, och den påverkan är också av engångskaraktär. har fullgoda möjligheter att i samband med lagstiftningsärendet ange en tillämpning från eller från . Eftersom ställningstagande i den frågan blir av avgörande betydelse för utgången av frågan och eftersom jag vet att i andra sammanhang har uttalat sig för ett tidigare datum för ikraftträdandet vill jag förvissa mig om att ställningstagande kommer att bli ett tidigare ikraftträdande än . 68 () replik: Jo, jag kan väl säga att jag känner djup sympati för vad här säger om ett tidigareläggande. Också jag har fått många påringningar bland annat från änkor som tagit upp detta. Jag kan se att ett tidigareläggande skulle betyda en hel del för dem som drabbas i det här sammanhanget. Jag tycker att man ska titta på hur mycket ett tidigareläggande skulle kosta. Kanske skulle det inte kosta så mycket. Jag känner, som sagt, djup sympati men kan inte ge mitt stöd. 69 () replik: Nej, vi tar ju inte ställning i den frågan , utan det sker i anslutning till lagstiftningsärendet. Men det har förts en diskussion om huruvida man i efterhand skulle kunna göra någonting annat med anledning av den beräkning av skatteinkomsterna som gjorts av regeringspartiet och stödpartierna. Där är det att notera att riksdagsordningen förutsett den här situationen. När det gäller en marginell förändring det vill säga att det inte är betydande och varaktigt behöver man inte gå till exempel till finansutskottet för att få en sådan här reglering. Frågan om att flytta fram ikraftträdandet några månader och därmed skapa en ökad trygghet för dem som berörs av detta i vårt land är från finansiell synpunkt en ytterst marginell åtgärd, dessutom av engångskaraktär. Det kommer alltså helt och hållet an på och att lotsa frågan framåt så att klarhet skapas en klarhet som borde ha åstadkommits i frågan, nämligen i samband med kommentarerna till . 70 () replik: Jag är medveten om vad har sagt. Låt oss titta på vad detta kostar och se om vi kan göra någonting gemensamt! kan jag dock inte utlova något. Däremot fortsätter jag gärna samtalet om hur vi kan göra i detta sammanhang. 71 () replik: Det som fick mig att begära replik var yttrande om att det om man ser framåt kan vara svårt att se flera skattesänkningar utan att välfärden hotas. Jag vill gärna deklarera att jag ser precis tvärtom på den saken. En del skattesänkningar kan faktiskt vara nödvändiga för att upprätthålla en god välfärd. Vi måste ju ha tillväxt i landet. ordförande citerade en finansminister. Men det som kom mig i sinnet var vad en finansminister före , , sade, nämligen att fattigdom fördrages bäst om den delas lika av alla. Jag tror att den syn som här gav uttryck för är väldigt farlig, för därmed kommer vi alla att bli lite fattigare än vi skulle behöva vara. Däremot håller jag med om en sak på ett annat viktigt område, nämligen att skatteväxling är någonting väldigt bra. Vi liberaler är väldigt mycket för miljöstyrande åtgärder inriktade på bensinförbrukning, koldioxidutsläpp och skatt på annan sådan konsumtion. Men problemet är att de uppgörelser som lyckats träffa har slutat i svartväxlingar, inte i grönväxlingar. Av kompetenskontona har det inte blivit någonting. Risken föreligger att det kommer att bli på samma sätt med friåret det kommer inte att bli någonting. När det gäller den typen av skatteväxling skulle man, tycker jag, direkt ha sett till att göra det på ett annat och mycket effektivare sätt, nämligen genom att sänka skatten på arbete. Det tror jag hade varit effektivt. 72 () replik: Tyvärr hade jag lite svårt att höra vad sade från sin bänk men jag hoppas att jag uppfattat honom rätt.