prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Vilka finansiella följder för såväl investeringarsom underhåll på vägnätet får kommunalaträngselavgiftsstationer på statligt finansieradevägar?Därtill kommer ytterligare två frågor.Icke heller på dessa frågor får man några svar.Oklarheten är så allvarlig att jag känner mig ganskaförolämpad av bristen på svar. Det må väl vara att jagär förolämpad, men oklarheten är sådan att den ocksådrabbar medborgarna inte bara i huvudstadutan även i kommunerna runtomkring. De folkvalda ilandsting och kommunfullmäktige är ej undantagna.Vad ska de tro om en regering som hanterar frågorsom är av största vikt för denna region på det härsättet? Vad ska de av regeringen utsedda företrädarnai Stockholmsberedningen tro?Jag tycker, trots mitt inledande tack, att det är ettsorgligt svar jag fått. Medborgarna har rätt att krävahögre precision på svar i den här typen av viktigafrågor. Frågan är alltså om det handlar om skattereller avgifter, och vem som ska besluta om detta.Anf. 27 ():Fru talman! Kommunledningen i stadhar inlett en process för att införa trängselavgifter påinfartsvägarna till och på denenda statliga vägen mellan den södra och norra läns-halvan i , Essingeleden. Man planeraratt införa trängselavgifterna under mandatperioden.Nu pågår en hård politisk debatt huruvida medbor-garna ska få säga sin mening om saken i en folkom-röstning, och om den i så fall ska äga rum före ellerefter införandet av trängselavgifterna.Detta skulle jag egentligen inte behöva nämna,men eftersom statsrådet i sitt svar låtsas okunnig omden lokalpolitiska bakgrunden till debatten om träng-selavgifter tvingas jag ta upp detta så att det kommermed i protokollet. Statsrådet bemöter frågor ungefär som om det gällde en hypotetiskfråga där en utredningsprocess är på gång för attbringa klarhet i de teoretiska ramar enligt vilkaeventuella processer på området kan behandlas. Menså är det inte.Gunnar har tagit upp ett antal frågor. Jagvill ansluta mig till hans kritik mot den totala bristenpå svar från regeringens sida. Det handlar ombrännande aktuella delfrågor som medborgarna i intebara utan hela vårt land har rättatt förvänta sig svar på.Jag ska ta upp två principiella delfrågor, utan attför den skull förringa betydelsen av de övriga. Denförsta handlar om att en av våra kommuner i landetplanerar att införa trängselavgifter på en statlig väg,nämligen Essingeleden. Enligt min mening är detta,ifall det genomförs, ett sensationellt steg eftersom enkommun därmed tillåts ta ut avgifter eller skatter påen statligt finansierad verksamhet. Denna har vi alla, ihela landet, betalat via skattsedeln då det statligavägnätet är en gemensam angelägenhet. Jag behöverväl knappast nämna den betydelse för hela landet somE 4:an i nordsydlig riktning i Stockholmsregionenhar. Inte minst gäller det landets norra delar.Därför är det mycket förvånande att statsrådet integer någon som helst indikation om regeringen tyckeratt det är rimligt att en kommun planerar, eller ensöverväger, att ta ut statliga avgifter - eller kommu-nala avgifter på en statlig verksamhet. I det här fallethandlar det dessutom om den enda statliga vägenmellan den södra och den norra länshalvan i huvud-stadsregionen.Den andra frågan, som statsrådet också förbigår,handlar om ifall kommunen, i detta fall Stockholmsstad, äger att besluta om trängselavgifter. Anser stats-rådet att det räcker med en ansökan från Stockholmsstad för att regeringen ska kunna starta en process därman eventuellt kan säga ja till ett införande av träng-selavgifter? Dessa trängselavgifter påverkar alla in-vånare i , och naturligtvis också iövriga landet. är en arbetsmark-nad och en gemensam bostadsmarknad, och det ärdärför mycket förvånande att statsrådet inte ger någonindikation om regeringens hållning på den punkten.Anf. 28 ():Fru talman! Jag läser med intresse statsrådets svarpå interpellationer i denna fråga. Detblir spännande att höra om regeringen sitter stilla omingen kommun eller region ansöker om att få införaträngselavgifter. Är det verkligen så regeringen ser påfrågan, att bollen helt ligger hos kommunen ellerregionen så att med regeringensgoda minne bara kan droppa frågan och konstatera attden inte är aktuell? Är detta regeringens uppfattning?Så kan man läsa svaret.Hela hanteringen från regeringens sida från i hös-tas och den överenskommelse som statsrådet hänvisartill har varit oerhört olycklig när det gäller att hittalösningar på de frågor som har varitinfekterade och väldigt svåra att lösa i denna region.Om regeringen inte heller står upp för sin överens-kommelse och för vad som är den allmänna bilden avdenna - kravet att på försök införa trängselavgifterunder mandatperioden - kan man inte annat än tro attregeringen försöker smita undan frågan om kostnads-ansvaret för det uppdrag som man ju egentligen hargivit till kommun.Det är också intressant att få höra hur regeringenser på den fråga som har lyfts upp huruvida trängsel-avgifter är skatt eller avgift. Det heter trängselavgift.Om det är en avgift är frågan om E 4:ans avgiftsbe-läggning också intressant. Har statsrådet och reger-ingen för avsikt att börja avgiftsbelägga ? Detär i så fall en ny modell för statens vägfinansiering.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! är förvånad över attdet är jag som svarar. Han ägnar av sittinlägg åt den formella princip som vi har ägnat oss åti . Jag tycker att det är märkligt.Jag trodde att var en stor värnare avden demokratiska processen. Om han är det måstehan också ha respekt för att vi har tillsatt en parla-mentarisk utredning.Vi har listat samma typ av frågor till utredningenatt svara på som nu listar till mig iinterpellationen. Jag tycker att det skulle vara konstigtom jag som statsråd rundade hela den parlamentaris-ka utredningen och själv svarade på de frågor som jaghar bett utredningen om svar på. Om jag satt somledamot för ett politiskt parti eller om jag var ordfö-rande i en parlamentarisk utredning skulle jag blidjupt upprörd. Om man själv sitter inne med alla svarbehöver man inte be någon annan att hjälpa till medett underlag. Men det har regeringen gjort.Vi gav Stockholmsbered-ningen i uppdrag att titta på de svåra frågor som Gun-nar har listat i interpellationen. Vem får be-sluta om trängselavgifter på en statlig väg? Vem bliransvarig för skötsel och investeringar, och vem fårdra nytta av sådana investeringar? Är ett avgiftssy-stem för att minska trängseln i trafiken att betraktasom en skatt, eller är det en avgift? Vem ska då fåfördela de pengar som kommer in från systemet?Det är inga enkla frågor. För oss i är dehelt nya. Dagens lagstiftning gör det möjligt för ossatt ta ut avgifter när vi bygger nya vägar, nya förbin-delser. är ett sådant exempel. Mendagens lagstiftning gör det inte möjligt att ta ut av-gifter på gamla vägar. Vi måste lära oss mer om vadlagstiftningen säger och hur vi ska betrakta önskemålsom kan komma, från kommuner eller från regioner,om att införa ett sådant system. Är det en skatt, ellerär det en avgift? Vem ska svara för uppbörden av destationer som man måste ha för att kontrollera träng-seln? Alla stationer som sätts upp på våra statligavägar måste alltid sättas på plats i ett samarbete medväghållaren, det vill säga Vägverket.Det är många svåra frågor. Utredningen ska hjälpaoss med ett underlag. I mitt interpellationssvar var jagmycket tydlig när jag sade att förutsättningen för attinföra ett system med trängselavgifter är att en kom-mun eller en region ansöker om att få göra det. För attha en beredskap för det - det skulle förvåna mig omSverige inte är berett att pröva samma väg sommånga andra länder - har vi nu gett utredningen iuppdrag att lista de svåra frågorna och försöka åter-komma till oss med ett svar på hur man ska införa ettsådant system och hur man ska betrakta de pengarsom kommer in från systemet.Ytterligare en fråga är vad man vill uppnå med ettsystem kring trängselavgifter. Är det primära syftetatt påverka trafikmönstren, människors körbeteende,eller är det primära syftet att minska miljöutsläppengenom att göra satsningar på kollektivtrafi-ken så att vi avlastar en del av vägnätet? Kanske ärdet så att vi vill uppnå båda delarna. Det är också enviktig utgångspunkt när vi sedan ska ta beslut om hurman i så fall utformar ett sådant system. Vilka vägaroch vilka sträckor ska det handla om?Jag vill till säga att det förvå-nar mig om någon har tagit beslut om vilka vägar somskulle uppbära trängselavgifterna. Såvitt jag vet hardet inte skett. Det är fortfarande en öppen fråga. Jaghar nu ansvaret i regeringen att ge svar på alla defrågor som har ställt i sina interpella-tioner. Som hjälp för att kunna ge svaren har vi denparlamentariska utredningen i Stockholmsberedning-en.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tackar för dessa klarlägganden.Jag får ändå lov att säga till statsrådet att tidsordning-en är helt omvänd. Jag har full respekt för att reger-ingen tillsatte en utredning, men därefterhar någonting inträffat. Socialdemokraterna har ingåttett avtal med och - 121-punktsöverenskommelsen - om att trängselavgifterska införas.Det är det som gör att det blir en så konstig ord-ning. Först tillsätter man en utredning. Sedan fattarman beslut om att avgifter ska införas innan man ensvet hur det ska gå till. Det är väl en konstig ordning?Jag tycker att frågorna är högst berättigade. Det ärhögst berättigat att invånare, alla invåna-re i kommunerna runtomkring, alla förtroendevaldaoch hela befolkning att få veta hur detta skagå till. 121-punktsöverenskommelsen klargör ju inteom det är en skatt eller inte. Jag har full respekt föratt man tillsatte utredningen, men då får man åter-komma. Detta är en helt omvänd ordning. Dennaprocess har vi inte i någon annan fråga, att man förstfattar ett beslut om att göra någonting och sedan utre-der hur det ska gå till.Jag har ingen anledning att tro att regeringen harnågon ond avsikt när det gäller trafik-miljö och dess sätt att fungera - om vi nu lämnar denformella processen. Jag håller med om att det är detviktiga. Kraftfulla initiativ behövs. är det hopplö-sa bilköer i . Vi har inte haft en or-dentlig utbyggnad av kollektivtrafiken under 20 år.Det framgår av mina interpellationer att det är viktigtatt man börjar i rätt ända.Vi har fått . Den ären succé. Det vill jag gärna säga. Men vi behöveroändligt mycket mer spårbunden trafik för att folk skafå ordentliga valalternativ. I den region där jag råkarbo , i norra , finns det städer som harSundsvalls storlek som inte har spårbunden trafikordentligt in till . Det är inte konstigt attdet blir ordentliga köer norrifrån.Man måste göra någonting. Jag tycker att det ärväldigt konstigt att och Miljöpartietsom säger sig vara vänner av miljön inte ser till börjar i rätt ända.I den andra frågan vill jag gärna hjälpa till lite ochtala om hur det förhåller sig i , ochOslo med det som kallas trängselavgifter. I Singaporekrävs det tillstånd för att ha bil. Det är väldigt viktigt.Man måste ha tillstånd för att ha bil. Där är trängsel-avgifterna en statlig skatt, och där har trafiken mins-kat , visar det sig. Jag vet tyvärr inte frånvilken jämförelsepunkt, men säger man vidKungliga tekniska högskolan att det är fråga om. Härhandlar det alltså om en skatt, och där har man fåttdenna effekt. I , där man är på väg att införasamma system, ska avgifterna gå till kollektivtrafi-ken. I , slutligen, ska avgifterna gå till vägbygg-en.Jag tycker att det är väldigt viktigt att man frånregeringen klargör vart pengarna ska gå. Det är ing-enting som Stockholmsberedningen kan besluta över,utan detta är en vägledningsfråga - för att nu användaordet vägledning - för Stockholmsberedningen. Re-geringen måste tydliggöra vem som ska ha dessapengar, oavsett om det blir skatter eller vanliga kom-munala avgifter - om man nu kan tänka sig att kom-munala avgifter skulle kunna införas i detta samman-hang.Men som sagt: Enligt min mening ska vi inte hasådana här avgifter förrän vi fått en ordentlig satsningpå kollektivtrafiken så att många människor kan åkamer kollektivt. Det är god miljöpolitik.Anf. 31 ():Fru talman! Sedan 121-punktsöverenskommelsen,där man talar om att ska införaträngselavgifter, har staten och tävlat omatt skjuta ansvaret för denna fråga mellan sig. säger i sitt svar på mitt, ochKerstin tidigare inlägg att det är viktigt attvi inte låser oss utan låter utredningen ha sin gång, idet här fallet Stockholmsberedningen, och inte i för-väg låser oss vid några speciella ställningstaganden.Det hade varit klädsamt om den insikten även hadedrabbat regeringens förhandlare inför framförhand-lingen av 121-punktsöverenskommelsen.Jag vill ändå passa på att ta fasta på några formu-leringar i statsrådets svar. Trots att statsrådet att hon inte vill svara på några som helst frågorkring någonting som gäller trängselavgifter förränStockholmsberedningen har arbetat färdigt säger honatt avgiftsstationer på statliga vägar förstås måsteinrättas genom det och det samarbetet och att det vorekonstigt om vi i inte gick samma väg somflera andra länder. Statsrådet talar alltså själv som omdet fanns en tydligt utstakad väg som man kommeratt gå helt oavsett vad Stockholmsberedningen sägerden 14 mars.Ulrica har inte tagit tillfället i akt att sägaatt inte kan införa trängselavgifter påEssingeleden. Hon har inte heller tagit tillfället i aktatt säga att det inte är tillräckligt att stadansöker om trängselavgifter i innerstadför att regeringen ska kunna pröva frågan. Jag tyckeratt detta är beklagansvärt.Anf. 32 ():Fru talman! Jag uppfattar att regeringen nu lyfterbort frågan om trängselavgifter från Stockholmskommun. På annat sätt kan man inte se den signalsom statsrådet ger. Det är inte längre regeringensuppfattning att trängselavgifter ska införas i Stock-holm, utan den frågan ligger helt öppen framöver.När statsrådet säger att man borde respektera be-redningsprocessen delar jag fullt ut den uppfattning-en. Det är ju det som gör det så tragiskt: En bered-ningsprocess hade dragits i gång och en önskelistaupprättats - jag tror att det var 90 miljarder som deobjekt uppgick till som fanns med på den samladebedömningen från Stockholmsberedningen. När mansedan skulle titta på trängselavgiftsfrågan kommerregeringen, eller snarare de partier som bär upp re-geringen, och klampar in i processen och säger att nuska trängselavgifter införas.Men om det nu är så, som man får tolka svaretfrån statsrådet, att detta är regeringensuppfattning kanske ordningen är återställd. Om nuden här frågan ligger helt öppen, om det är regering-ens hållning att om bara , någonregion eller någon annan skulle vilja införa detta ochansöka om det så ska ni pröva det välvilligt - ja, dåfinns det uppenbarligen inte längre kvar något tryckpå den här regionen att införa trängselavgifter. Dåkanske frågan får återgå till den process som varavsedd från början.Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Att vi gör politiska överenskommel-ser om en idé och en vision som vi bär på som politi-ker och sedan bestämmer oss för att hitta gemensam-ma vägar för att nå i mål med den politiska idén ochvisionen är inget unikt. Här låtsas det som om detvore konstigt att vi har gjort en överenskommelsemellan tre partier där vi säger att införande av träng-selavgifter nog kan vara ett sätt att påverka miljönoch beteenden i trafiken och sedan försöker få svar påalla de frågor som följer av denna politiska ambition- hur ett sådant system ska utföras, om det är avgiftereller skatter vi pratar om, vem som ska underhållasjälva konstruktionen och mycket annat.Att vi som politiker och folkvalda har en idé omvad vi vill göra är väl grunden för att vi faktiskt ärfolkvalda. Vi kommer alltid att driva politiska frågor.En del av dem kommer vi inte att lyckas ända frammed, men många kommer vi att kunna genomföra.Det är också bakgrunden till 121-punktsprogrammet.Vi har en politisk idé om att trängselavgifter kanvara ett sätt att påverka inte minst miljöutsläppen innei de stora städerna. Vi har erfarenhet från hur andraländer har hanterat trafikfrågor och kopplat det tillträngselavgifter. Det är modernt att också försöka haen lagstiftning som gör det möjligt att pröva sammasak här i . Det är vårt ansvar.Det är vi som svarar för ramverket i staten, ochdet är det jag har sagt i mitt svar på interpellationen.Men det är staden eller regionen som svarar för till-lämpningen, och därför är det de som till slut måsteansöka om att få göra det här försöket. Då vill jag attramverket och lagen ska ge dem de möjligheterna,och det är vårt ansvarsområde. Vi ska titta på vilkahinder som finns för att också ta ut avgifter pågamla vägar, en avgift som inte är möjlig med dagenslagstiftning. Om då eller andrakommuner i en region vill införa avgifter får de ansö-ka om det. Men för att kunna säga ja och för att kun-na ge de formella lagarna och reglerna i ramverketmåste vi ha svaret på de frågor som vi nu har skickattill Stockholmsberedningen, och de är inte enkla.Därför kommer jag inte att svara på det som Mar-tin nu fortsätter att upprepa, nämligenpåståendet att redan har bestämt sig förvilka vägar - kommunala eller statliga - som man villha ett avgiftssystem på. Det stårhär och säger stämmer nämligen inte, och jag kom-menterar inte den typen av påståenden.Jag har ett ansvar för att se till att lagen på natio-nell nivå inte skapar hinder för kommuner eller regi-oner som , eller önskar sigmöjligheten att pröva trängselavgifter. För att kunnalyckas med det behöver vi Stockholmsberedningenssvar på de svåra frågor som finns. Bara detta medavgifter eller skatt är en sådan svår fråga. Men helasystemet bygger på att det finns en vilja, lokalt ellerregionalt, och en tro på att man kan nå någonstansmed avgiftssystemet - antingen påverka trafikmöns-ter eller påverka miljön. Det måste vara själva ut-gångspunkten.Anf. 34 ():Fru talman! Tack för detta! Jag tycker att självatidsordningen här är det nästan intressantaste. Varkenjag, eller något annat parti har haft någrainvändningar mot de direktiv som gavs i mars 2002.Men problemet är att man därefter har fattat beslut -dessvärre inte, som statsrådet säger, om manska införa detta. Jag har i motsats till statsrådet nogaläst den här överenskommelsen, och det står att manska göra det. Det är en väsentlig skillnad. "Om" och"att" är faktiskt olika saker.En av anledningarna till att jag ställde frågan tillstatsrådet är att han är ordförande i arbetarkommun. är han inte här och kansvara, men det är intressant att höra det statsrådetMessing nu säger om att det finns en intention frånregeringen. Denna går ju stick i stäv med de intentio-ner som hade inför valet,då man lovade att man under den här valperioden inteskulle införa det som kallas trängselavgifter. Det ärförstås en besvärande omständighet att det finns dessamotsättningar mellan lokal nivå och riksnivå. Det ärdock inte unikt, så jag säger ingenting om det.Min huvudkritik kvarstår dock: Man har fattat ettpolitiskt beslut innan man vet vad betingelserna är.Jag tycker att det är mycket konstigt att Sverigesregering har varit med på att göra detta.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Jag tar till mig kritiken från GunnarAndrén, och jag ser fram emot att att interpellera mig igen när Stockholmsbe-redningen kommer med sitt delbetänkande. Då får viförhoppningsvis mer underlag för dessa svåra frågorsom faktiskt behöver ställas på ända.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:139 om fas-tighetsskattenAnf. 36 Finansminister ():Fru talman! har frågat migdels om jag har för avsikt att återinföra likviditets-principen som bärande princip för svensk beskatt-ning, dels om jag har för avsikt att återinföra förmå-geprincipen för svensk beskattning. anser att fastighetsskatten strider mot bådadessa principer.Skatteförmågeprincipen och likviditetsprincipenär viktiga principer att ta hänsyn till vid utformandetav skattesystemet. Dessa principer måste dock alltidbeaktas tillsammans med andra viktiga principerexempelvis neutralitetsprincipen. Med neutralitetmenas här att skattesystemet i så liten utsträckningsom möjligt ska styra beteendet hos individer ochföretag. Med andra ord ska skattesystemet inte påver-ka konsumtions- eller investeringsbesluten. En förut-sättning för att skattesystemet ska vara neutralt medavseende på hushållens val av sparande är att avkast-ningen av det kapital som småhusen representerarbeskattas i samma utsträckning som andra kapitalin-komster. Detta åstadkoms genom att den totala av-kastningen på boende i form av nyttjandevärde ochvärdestegring beskattas genom en kombination avlöpande beskattning och beskattning som kapitalvinst.Ett för lågt totalt skatteuttag i förhållande till andrasparformer skulle gynna denna form av sparande ochresultera i en felaktig fördelning av samhällets resur-ser. Vidare skulle exempelvis ett slopande av fastig-hetsskatten göra det principiellt felaktigt att medgeränteavdrag.Ett problem i sammanhanget är att de olika, i siggoda, principerna kan vara svåra att förena, vilketinnebär att de måste balanseras mot varandra. Ett välfungerande skattesystem bör innehålla element frånsamtliga nämnda principer. Dagens fastighetsbeskatt-ning, löpande beskattning av förmånsvärdet och be-skattning av värdeförändringar först när fastighetensäljs uppvisar enligt min mening en god balans mel-lan de olika beskattningsgrunderna.Att skatteförmågeprincipen, som innebär att indi-vider i liknande omständigheter ska behandlas likaoch att den som har högre skatteförmåga ska betalamer i skatt än den som har lägre, på något sätt skullestrida mot en löpande fastighetsbeskattning med rätttill ränteavdrag har jag svårt att se. I stället är detenligt min mening så att fastighetsskatt behövs för attsäkerställa att "likar behandlas lika". Min bestämdauppfattning är att ett system där avkastning från fas-tighetsinvesteringar beskattas lindrigare än andraformer av avkastning är ett mindre rättvist system ändet gällande.Vad sedan gäller det så kallade likviditetsproble-met har regeringen som bekant infört en begräns-ningsregel som innebär att fastighetsskatten efterskattereduktionen - under vissa förutsättningar - inteska överstiga av den skattskyldiges beskattnings-bara förvärvsinkomst och inkomst av kapital.Jag är dock medveten om att fastighetsskatten till-sammans med förmögenhetsskatten i enskilda fallfortfarande kan medföra problem och det är därförsom den parlamentariskt sammansatta utreder om förbättringar kan göras.Kommittén lämnade ett delbetänkande medett förslag om en dämpningsregel för fastighetsskat-ten som innebär att endast en tredjedel av en taxe-ringshöjning ska slå igenom under taxeringsåret ochlika mycket under vart och ett av de två därpå följan-de åren. Regeringen räknar med att lägga fram enproposition i frågan under året.Slutligen vill jag poängtera att beskattning av fas-tigheter i olika former har funnits sedan 1928 årskommunalskattelag trädde i kraft och även dessförin-nan. Fastighetsskatten är en viktig inkomstkälla som iår väntas ge intäkter till staten på ca 24 miljarderkronor, varav från småhus.Anf. 37 ():Fru talman! Det var ett mycket klargörande svarfrån finansministern. Vi lever i denbästa av alla världar, ungefär som doktor iVoltaires Candide.Finansministern menar att det finns en bra balansmellan olika principer, en neutralitetsprincip, en för-mågeprincip och en likviditetsprincip. Min förstafråga är dock: Varför ska vi ha dessa principer? Vemhar sagt att vi ska ha en neutralitetsprincip? Varkommer den ifrån?Den kommer egentligen från läroböcker i natio-nalekonomi, och vi lär ut den till våra förstaårsstu-denter. Vi använder enkla modeller, klara och myckettydliga förenklingar för verkligheten för att illustreraganska komplicerade samband. Vi vet ju att verklig-heten inte är så enkel. I själva verket är den stoltaneutralitetsprincipen väldigt bra på papperet, men iverkligheten fungerar den inte.Man kan visa på en rad avsteg från neutralitets-principen där skattesystemen glider både fram ochtillbaka.