prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — De vägar och spår som redanfinns runtom i vårt land ska rustas upp och trafiksäkras. De nya vägaroch spår som behövs nu och ska byggas. , vårenoch sommaren kommer våra berörda verk att arbeta fram förslag på vilkavägar och spår som de tycker ska byggas och när de menar att de kanbyggas. hamnar sedan deras förslag på mitt bord, och någramånader senare här i hos er i form av en regeringsskrivelse.Få av de frågor som regeringen och hanterar engagerarkommunpolitiker, lokala näringslivsföreträdare och andra lokala entusi-aster så mycket som just vägar och järnvägar. Att det är så är kanske inteså märkligt. Infrastrukturen är viktig för en orts eller en regions livskraft.Infrastrukturen och transportpolitiken är avgörande för näringslivetsmöjligheter att växa. Utan en bra infrastruktur med fungerande transport-system upphör vårt land att utvecklas.Men infrastrukturen handlar inte bara om tillväxt och företagande,inte heller bara om asfalt och räls. Infrastrukturen och transportpolitikenär också en fråga om välfärd i människors vardag, om välfärden för denstressande småbarnspappan eller småbarnsmamman som sitter fast irusningstrafiken med en treåring som väntar på att bli hämtad på dagis,om välfärden för våra barn och unga som cyklar till fotbollsträningeneller ridhuset, om välfärd och livskvalitet för både unga och gamla somreser kollektivt till skolan eller till föreningsmötet. Vi måste se infra-strukturens roll för både tillväxten och välfärden.Herr talman! Mina senaste har bestått av intressant ochhektisk inlärning, av möten med engagerade människor som alla harsynpunkter på vad vi kan göra för att ska bli ännu "rundare".Efter dessa har jag gjort två stora prioriteringar som ansvarigt statsråd. Den första prioriteringen handlar om attväva samman infrastrukturpolitiken med ett av mina andra stora ansvars-områden, den regionala utvecklingspolitiken. För att vi ska få tillväxt ochlivskraft i hela landet behövs helt enkelt bättre vägar, järnvägar, flygför-bindelser, IT-infrastruktur och fungerande transportsystem. För att fåtillväxt och livskraft i hela landet behöver avstånden inom krym-pas och de regionala skillnaderna minska. Det måste bli lättare för män-niskor att bo på en ort och dagpendla till en annan. Och det måste blilättare och gå fortare för företagare att nå sina kunder och distributions-centraler runtom i världen.Infrastrukturpolitiken och transportpolitiken är viktiga för alla Sveri-ges regioner. Då arbetsmarknadsregionerna blir större ökar våra möjlig-heter som privatpersoner. Då växer utbudet av både jobb och bostäder,och då minskar också trycket på enskilda platser.Sammanvävningen av den regionala utvecklingspolitiken och denlångsiktiga infrastrukturplaneringen kommer att vara ett viktigt perspek-tiv när regeringen tar emot förslagen från våra myndigheter tillden nationella planen. För att leva upp till de sex delmålen måste vi ha ettbrett perspektiv. I den nationella planen måste finnas trafiksäkerhetstän-kande, miljömedvetenhet och regionförstoring - men inte bara det utanockså företagsutveckling och transportsystem, allt i ett jämställt perspek-tiv. Först då kan vi få en infrastrukturplanering som bäst bidrar till bådetillväxt och välfärd i hela landet.Den andra stora fråga som jag kommer att prioritera är trafiksäkerhe-ten. Nollvisionen står fast. Lika lite som vi kan acceptera att människordödas eller skadas allvarligt i arbetslivet kan vi acceptera att människordödas eller skadas allvarligt i trafiken. Vägtransportsystemet måste ut-formas så att alla, både unga och gamla, och människor med eller utanfunktionshinder kan färdas säkert. Självfallet kan inte kravet på ett säkertvägtransportsystem uppfyllas över , utan utvecklingen måste skesteg för steg. Men vart vi är på väg får det inte råda något som helst tvi-vel om.Tyvärr ser vi alla att våra ansträngningar inte har gett tillräck-ligt bra resultat. Jämfört med andra länder är världens tra-fiksäkraste land, men inte ens det räcker. Vårt arbete måste intensifieras.Jag söker nu ett brett samarbete för att lyckas med det. Elvapunktspro-grammet, som regeringen presenterade 1999, måste fullföljas med fullkraft, den nyinrättade Vägtrafikinspektionen få fullt stöd i sitt arbete. Jagär övertygad om att inspektionen ger oss ett bättre verktyg än tidigare attupptäcka och åtgärda fel och brister i säkerheten på våra vägar och gator.Försöksverksamheten med alkolås utvidgas till hela landet och ska om-fatta också bussar och tunga lastbilar. Den automatiska hastighetskon-trollen kommer att utökas.Allt det här är viktigt, men vi måste också få en nationell kraftsam-ling för ökad trafiksäkerhet. Ingen, inte regeringen, inte bilbranschen,inte frivilligorganisationerna eller någon annan, klarar ensam att lösa desvåra frågorna. Det är bara genom en offensiv från alla inblandade ochgenom ett ökat samarbete som vi kan komma vidare.För att åstadkomma en nationell samling kommer jag därför att bjudain frivilligorganisationer, fackföreningar och folkrörelser, försäkrings-bolag, bilbranschen och våra berörda myndigheter för att till-sammans med dem komma överens om vad var och en oss kan göra mersjälv, på egen hand, men också vad vi kan göra mer av tillsammans.Herr talman! All infrastruktur är viktig, viktig för välfärden och förvåra möjligheter att skapa tillväxt och regional utveckling. är ettstort land med relativt få invånare. Om vi ska kunna leva upp till vårahöga ambitioner måste infrastrukturen lägga en grund för utveckling ochtillväxt. Den kommande tolvårsperioden ger oss stora möjligheter till attlyckas med just detta.Anf. 30 () replik:Herr talman! När jag hör tala om betydelsen av attkoppla ihop infrastruktur och regionalpolitik, om vikten av tillväxt ochlivskraft i hela landet kom jag plötsligt på att jag glömde ett av minamanuspapper uppe i talarstolen. Jag är glad att använderdet, det är väldigt välkommet att regeringen nu talar om detta med fullkraft och att är beredd att göra det till ett av sina priorite-rade områden. Det välkomnar jag, och hon kan räkna med fullt stöd frånCenterpartiet när hon går från ord till handling. Orden har hört förut menhandlingen har det varit sämre med.Det här är en väldigt viktig uppgift, och jag hoppas att är besjälad av att jobba offensivt och aktivt med detta, gärna i sam-råd med oss i trafikutskottet, för att uppnå en bättre situation än den vihar i dag.Jag ställde i mitt inledande anförande några frågor till , till exempel med anledning av krisen i SJ. Jag begär inga exaktabesked om hur SJ-krisen ska lösas, men det vore välkommet omstatsrådet kunde säga någonting. Det vore ännu mer välkommet för migsom representant för om också någotkunde kommentera de krav som har rests på att tillsätta en Norrlandsbe-redning av samma slag som vi har en Stockholmsberedning. Jag tyckeratt Stockholmsberedningen är bra, jag är inte Stockholmsfientlig. Menkan vi inte också få en Norrlandsberedning som kan titta på hur man kannå mer optimala lösningar framför allt när det gäller tågtrafiken i Norr-land? Det är ju många som har varit kritiska till hur den har fungerat, ochdet finns väldigt goda idéer inom projekt om hur man skullekunna utveckla järnvägstrafiken på ett bra sätt i samarbete mellan SJ ochandra operatörer som är duktiga på tågtrafik.Jag vill också gärna höra några ord om hur vill ut-veckla jämställdhetspolitiken.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! All nationell politik, , har ju regionalaeffekter. Det vet både och jag som båda lever och verkari län.Jag tror att det är oerhört viktigt att vi alla ställer krav på att den na-tionella politiken och besluten här i men också de på regering-ens bord fattas med respekt för och insikt om de regionala skillnader somfinns i vårt land. Med det vill jag säga att jag tycker att man ska varaförsiktig med att tillsätta utredningar som ska titta på olika delarvar för sig. Jag tror att det vore olyckligt med utredningar som tittade på20 län eller 15 län eller 12 regioner.Om vi menar allvar med att infrastrukturen och transportpolitiken harett stort ansvar för att underlätta möjligheten för företag att växa ochutvecklas, tror jag att det är viktigt att vi har ett vidare perspektiv än länoch regioner, för varken enskilda personer eller företag bryr sig särskiltmycket om var kommungränsen går eller var länsgränsen går.Sedan kan det ibland finnas särskilda skäl att titta exklusivt på just ettområde. Och jag tycker att det finns starka skäl att titta på just Stockholmsom vår huvudstad med den trafik som finns här både runt Centralen ochpå , eftersom vi alla är beroende av att fungerar somen motor för infrastrukturen.Jag har stor respekt för de frågor som Norrlandspolitikerna har lyft idebattartikeln . Och jag vill tydligt påpeka att den järnvägs-utredning som arbetar och som ska lämna sitt förslag till betänkandetill regeringen har som ett av sina uppdrag att titta påjust frågan om trafikeringsrätten, vilka möjligheter den har gett för nyaoperatörer att agera och vilka svårigheter som denna trafikeringsrättockså innebär. Självklart ska vi se på trafikeringsrätten ur ett regionaltperspektiv för att fånga just det som debattörerna ville lyfta fram i sinartikel.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det som sade var lite mångtydigt. Envälvillig tolkning är att hon ändå inte är helt främmande för denna tanke.Poängen med förslaget om en Norrlandsberedning är ju ett svar på derop som finns på återreglering av järnvägstrafiken liksom att staten ska tadet fulla ansvaret och de krav som finns på en total privatisering. Poäng-en och tanken med det som har förts fram inom projektet är , som sade, inte ska se till länsgränser och kommun-gränser utan ha ett helhetsperspektiv. Man vill öppna möjligheten attköra både regionala tåg och interregionala tåg på ett samlat sätt. Man villupphandla ett helt paket. Jag är övertygad om att det dessutom skulle geekonomiska vinster, därför att om man kan optimera trafiken i ett samlatsystem kommer det också att vara ekonomiskt bra.Jag hoppas att vi kan fortsätta den här debatten, därför att det är väl-digt angeläget att inte bara bygga järnvägar utan också se till att trafikenfungerar bättre på de järnvägar vi har. Det finns så mycket konstruktivt idet här projektet som har tagits fram, så jag hoppas att vi kan få tillfälleatt utveckla det.Statsrådet sade ingenting om hur hon vill föra in jämställdhetsmåletoch konkretisera det. Jag hoppas att det blir tillfälle i nästa replik att säganågot om det. Menar vi allvar med ett jämställt transportsystem måste detockså få några konsekvenser, så att det inte bara är gubbar i min åldersom sitter och planerar trafiken för framtiden utan att det förs in andraperspektiv, som har saknats i stor utsträckning tidigare.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Där delar jag helt uppfattning. Det äroerhört viktigt att de som fattar besluten speglar de människor som skaleva efter de beslut som fattats. Jag är övertygad om att det inte bara ärbeslut i utan också i våra myndigheter och våra bolagsstyrelsersom blir allra bäst om det finns en mångfald av ledamöter i styrelsen,både kvinnor och män, unga och gamla. Om detta hoppas jag att vi kanha en samsyn mellan trafikutskottet i och mig och regeringen.Det har gjorts många satsningar på regional tågtrafik.X-tåg är ett exempel, Norrtåg ett andra exempel och Skånetåg ett tredjeexempel. Alla dessa typer av samarbete och samverkan över kommun-gränser och länsgränser, där man vidgar arbetsmarknaden för människorså att det blir möjligt för var och en av oss att pendla till arbete eller tillstudier, har i väldigt stor utsträckning gynnat just kvinnor. När det gällersmåskalighet i transportsystemen, alltifrån de regionala tågen till kollek-tivtrafiken, vet vi att kvinnor är överrepresenterade på pendlingssträckor-na. På de långa sträckorna och i första klass är det fortfarande väldigtmånga män som reser. Men när vi tittar på regionförstoring och öppnarmöjligheterna att pendla mellan kommungränser gynnar det kvinnorväldigt ofta, och självklart är det också viktigt.Anf. 34 () replik:Herr talman! Det låter lovande att ministern är ansvarig även för denregionala utvecklingspolitiken.Jag vill gärna passa på att återkomma till , via Lappia. Jaghar här en broschyr där bland andra statsrådets partikamrater uttalar sig.Göran , , säger: Den trånga och intensivt trafike-rade olycksdrabbade sträckan måste bygg-as om till modern fyrfältsväg och få den Europavägstatus som den förtjä-nar.Britt , som är gruppledare här i , säger: Vi går motvägs ände. Lite tillspetsat kan man säga att det enda som inte är bra ärvägen.Göran , Metall, säger: Staten har ansvar och plikt att hålla eninfrastruktur som tryggar jobben och utvecklingen i inlandet. Riksväg 45är ett huvudstråk genom inlandet.Anders säger: Det vore direkt pinsamt om vi inte fick ennödvändig rekonstruktion av vägen nu.Med tanke på den här foldern, som jag gärna lämnar över, undrar jagom statsrådet är medveten om att utbyggnaden av utmed måste ske som man bygger ut järnvägen. finns pengartill järnvägen men inte till . Hur ser statsrådet på denna pro-blematik?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Det som tar upp gäller inte , utan det kan också gälla andra sträckor där det finns oerhördasamordningsvinster att göra genom att planera vägen och järnvägen sam-tidigt, vid sidan av varandra och parallellt. Jag tycker att man ska ta allatillfällen där möjligheten ges att samordna resurserna för att därmedspara pengar och maximera nyttan av objekten. Det hade varit väldigt braom vi hade tagit till vara den möjligheten också när det gällde delar avE 4:an, där vi som stod inför samma förutsättningar.Även om nu flera av ledamöterna i trafikutskottet har nämnt olika vä-gar - och jag har all respekt för de behov som finns runtom i vårt land avatt skynda på uppbyggnaden av det befintliga vägnätet och skynda påbesluten om vilka nya vägar som ska byggas om - utgår jag ändå från attriksdagen uppskattar om regeringen följer de av fattade beslu-ten och den tågordning som gäller. Jag har i alla fall för avsikt att göradet. Därför tänker jag inte kommentera eller ge någon väg ellerjärnvägssträckning högre prioritet än någon annan, utan det är i augustisom och lämnar över sina förslag till riksdagensbord. finns det en mängd olika förslag och objekt som diskuteras.Det vore oansvarigt, tycker jag, både av mig som statsråd och av riksda-gens utskott att kommentera alla de förslag som är i luften. Låt oss nuge våra myndigheter det uppdrag som vi faktiskt har fattat beslut om. Låtoss sedan, när de lämnat över förslagen , diskutera om det varrätt eller fel beslut som myndigheterna fattade.Anf. 36 () replik:Herr talman! Statsrådet har rätt i att samordning är väsentligt. Det skaman naturligtvis göra i största möjliga utsträckning. Men på det här om-rådet är det ytterst svårt, alltså när det gäller skredrisken. Det var ju ettskred i , tror jag att det var. Det är ju därför som det är såviktigt att man planerar och samordnar. Man kan inte jämföra med andravägar, där järnvägen går utefter vägen. Det handlar ju om ochskredrisken, där också måste vara med och titta. Men jagtackar för detta.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna på den nya infrastrukturmi-nistern i huset . Jag tycker att det var väldigt intressant med den härkopplingen till regionalpolitiken. Det hade vi väl önskat redan under denförra mandatperioden, att det hade funnits en större koppling mellanregionalpolitiken och infrastrukturpolitiken.Nu går jag inte in på någon speciell väg, men jag återkommer ändåtill ett stort område i . Jag vill påstå att detta med tjälsäkringspro-blematiken gäller från Dalslandshållet till . Jag kan nämna någranamn för statsrådet, som Bäckhammar, , Skoghallsverken ochGrumsfabrikerna. Det gäller också de tio-tolv sågverken i ,och , som kräver det som jag nu har räknatupp. Det är troligen ca 1 000 långtradarlaster med virke in - och därförockså ut. Råvaran finns i dessa bygder, den stora delen av geo-grafiskt sett.Fortfarande när vi hade en debatt stod vi häroch hade avstängda vägar, något som drabbade denna industrisom är så viktig för landet. Det är också så att ägarintressena liggerutanför gränser, och det finns en fara som vi upplever med attindustrier kan flyttas till andra ställen.Vi måste ta allvarligt på problematiken med tjälsäkringen och under-hållet av det mindre vägnätet i . Jag skulle först och främst viljaha en diskussion omkring det i det här replikskiftet. Är statsrådet bereddatt ta krafttag när det gäller tjälsäkringsproblematiken med tanke på råva-ran för den svenska träindustrin?Anf. 38 Statsrådet () replik:Fru talman! Om jag får passa på att skoja lite kan jag säga att RunarPatriksson inte behöver nämna någon enskild väg, för så fort jag i fort-sättningen kommer att färdas på kommer jag att tänka påRunar , som har döpt om den till . Detkommer för alltid att sitta där.Sedan skulle vi kunna fortsätta uppräkningen av företag som ligger påplatser där man är oerhört beroende av framför allt vägen, men ocksåjärnvägen. Man kan konstatera att det är bra exempel på att den infra-strukturplan som vi ska fatta beslut om måste ha ett regionaltperspektiv för att ge förutsättningar för företagsutveckling och tillväxt.Uddeholm Tooling, Stora , , - alla är naturligtvisberoende av att deras transportsystem och distributionssystem kan funge-ra så att de, trots sitt läge i ett litet och perifert land jämfört med derasmarknader, kan vara konkurrenskraftiga och kan agera härifrån.Vi ser allvarligt på just bärigheten och tjälsäkringen. Det var ju depengar som vi öronmärkte, , ett uttryck för. Här finnsdet en rad akuta insatser som vi måste göra. De har blivit akuta eftersomvi krisår fick prioritera ned underhållet och tjälsäkringen.Nu har vi ett annat ekonomiskt läge, och då är vi också beredda att prio-ritera arbetet med tjälsäkring och underhåll. Det är viktigt för näringsli-vet, men självklart är det också viktigt för oss som enskilda personer.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det var en uppräkning av flerföretag. Jag hade också kunnat hålla på lite längre. Jag tog bara de vikti-gaste som kom upp i min skalle. Det är precis så som statsrådet säger.Nu är vi inne på dessa vägar som är avstängda. Min fråga är föran-ledd av att vi pratade om ordet "samhällsnytta" förut. När vi diskuterademed gällde det om det var tvunget att vara ett statligtägande. I fråga om det som vi nu tar upp är det ju så att staten äger vägenoch har tagit på sig ansvaret för att äga vägen. De som kör på vägen haroftast ett privat intresse, dessa timmerbilar och andra som transporterardet gods som ska in och ut från den svenska industrin.Det är ju ett krav att vägarna ska vara framkomliga året om, inteminst ur företagens synpunkt för att de ska kunna betala sina räntor ochkostnader på den svenska arbetsmarknaden. Vi frågar än en gång: Är detså att vi kommer att få se en prioritering i av tjälsäk-ringen och underhållspengarna? I har vi inte sett en kronaextra till dessa viktiga frågor. Jag vet att detsamma gäller för Dalslandoch . Det är någonting som har gått snett i de anslagsförslag somnu ligger framme. Så jag frågar: Kommer detta att prioriteras, alltså un-derhållspengar och tjälsäkringspengar?Anf. 40 Statsrådet () replik:Fru talman! I propositionen som fattade beslut om förraåret står det väldigt tydligt att vi ska prioritera befintliga vägar och järn-vägar för att höja standarden på de vägar som finns, för att tjälsäkra dem,för att arbeta med trafiksäkerhetsåtgärder och mycket annat. Vi har gångpå gång prioriterat om pengar till exempel för att sätta upp vajerräckeneller för att arbeta fortare med tjälsäkring och vägunderhåll. Jag utesluterinte att vi också får göra det fler gånger i framtiden.Det är en prioriterad fråga, och det är klart att ett land med höga am-bitioner aldrig kan vara nöjt när vägar blir avstängda på grund av dåligbärighet. Vi kan aldrig gardera oss mot stora naturkatastrofer oavsett omdet är ett gigantiskt snöfall eller om det är ett intensivt regn. Det är enannan sak. Men under normala svenska förhållanden och utifrån varSveriges kommuner och regioner finns måste naturligtvis ambitionenvara att vägnätet och järnvägsätet ska fungera och till helg.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag blev glad när ministern sade att trafiksäkerhet är ettav de prioriterade områdena för henne som ny minister. Jag skulle vilja taupp det här med rattfylleriet. Det har blivit värre på vägarna. En ny un-dersökning från Region visar att det är värre nu än påmånga år. Det är fler unga människor som kör ihjäl sig drog- eller alko-holpåverkade.Det har talats om alkolås. Ministern nämnde att försöksverksamhetenska byggas ut. Det kan ju vara bra, men varför inte ta ett mer konkretsteg? hade MHF och Salus Ansvar en presskonferens därde presenterade en rad konkreta punkter, målsättningar och årtal, tillexempel när alkolås skulle vara installerat i yrkestrafiken. hartidigare uttalat att regeringen bör ta fram en plan för hur alkolås skakomma in i alla bilar. Jag skulle vilja höra vad ministern säger om det.Anf. 42 Statsrådet () replik:Fru talman! Låt oss först konstatera att det fortfarande finns en oer-hört stor folklig uppslutning för att man inte ska köra bil när man hardruckit alkohol. Det finns en oerhört stor folklig uppslutning för det. Detär klart att vi ska göra allt vi kan för att förstärka den och bredda denännu mer. Men vi ska också ta fasta på det stora folkliga stöd som finnsjust där. Det är klart att den synen också kan påverkas av en allmänt merliberal inställning till alkohol och andra tyngre droger i vårt samhälle istort. Det bekymrar mig, inte bara när det gäller biltrafikanter utan ocksåpå en rad andra områden.Vi har haft försök med alkolås på olika sätt i samhället som regering-en och har ställt sig bakom. Utvärderingarna av de försökenhar varit väldigt positiva. Jag tycker att det är självklart att vi nu gårvidare med dessa försök och höjer ambitionsnivån lite grann. Ett sätt atthöja ambitionsnivån är att få med oss fler aktörer. Det är oerhört värde-fullt för oss om vi kan få ett samarbete med till exempel yrkeschaufföreroch fackliga organisationer. Men det är också oerhört värdefullt när för-säkringsbolag som Salus Ansvar går före och erbjuder lägre omvi som försäkringstagare sätter in alkolås i våra bilar.Tanken med den inbjudan som jag vill gå ut med är att hittafler frivilliga sätt att samverka och samarbeta där vi som biltrafikanteroch konsumenter kan få en fördel av att arbeta med säkerhets-frågor och där bilbranschen och försäkringsbolagen kan få rent konkur-rensmässiga fördelar om de tar trafiksäkerhetsfrågorna på allvar. Jag ärövertygad om att vi kan göra flera saker den frivilliga vägen.Jag tycker också att kan fortsätta att driva frågan om alkolåsockså inom EU, men det är inte möjligt för oss att gå före med nationelllagstiftning. Det handlar om frivilliga överenskommelser och om att visapå erfarenheter.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Förmodligen kommer jag attåterkomma i andra debatter och andra frågor. Det här är en viktig fråga,och vi är överens om att den måste påskyndas.En annan åtgärd är att låta dem som har kört rattfulla få träffa offeroch anhöriga som kanske har mist någon i familjen på grund av rattfylle-ri. Jag vet att ministern har träffat föräldrar och familjer som har förloratnågon anhörig på grund av rattfylleri. Det är väldigt starka möten, ochdet gör förhoppningsvis att människor som tvingas höra sådana berättel-ser aldrig mer kör rattfulla.Min fråga är: Är ministern beredd att arbeta för att de som döms förrattfylleri också ska dömas att ingå i sådana program som man kallar förVIP, victim impact panel? Det är en modell som kommer från . Ärministern beredd att arbeta för att det blir ett obligatorium och att det blirobligatoriskt också på körskolorna?Anf. 44 Statsrådet () replik:Fru talman!