prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Varför i såfall denna ljumma inställning när det gäller att ge-nomföra beslut som har fattat och somskulle göra livet något lite lättare för det utsatta norr-ländska jordbruket?Anf. 87 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill försäkra att det inte finns en ljum inställning inom Jord-bruksdepartementet till sådana beslut som är fattadehär i . Vi har stor respekt för de besluten.Nu är det tyvärr så att jag är historielös när detgäller de beslut som fattades , så jag kaninte detaljerna när det gäller vad som hände i bered-ningsprocessen. Men jag kan försäkra att vi följer deregler som gäller. Vi har de kontakter med kommis-sionen som är erforderliga i det här ärendet, och vijobbar på.Skatteregler mellan och DanmarkAnf. 88 ():Fru talman! Min fråga gäller skatteproblemen förde gränsgångare som bor i men arbetar iDanmark, och jag vänder mig till finansminister dagens regler är det så att gränsgångarnabetalar skatt i det land som de arbetar i och inte i detland som de bor i, som oftast är och Skåne.För oss i är det här ett stort problem. Baraunder 2002 gick det över 2 200 flyttlass från Dan-mark till . Det är som deförsta tågen rullade över bron, och redan då fick vihöra att det här problemet snart skulle vara löst. Meningenting har hänt. Min fråga till finansministern ärom han kan redogöra för var i förhandlingarna medden danska finansministern problemet finns och hurlångt det är kvar till en lösning. Vi har väntat ganskalänge.Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! De skatteregler som gäller mel-lan och är vi inte tillfreds med frånsvenska sida. Därför har vi tagit initiativ till att upptaförhandlingar med om att ändra i det dub-belbeskattningsavtal som finns mellan våra länder. Vihar gång på gång lagt fram förslag från svensk sidasom utgår från principen att man ska skatta i det landdär man bor och sedan göra en viss justering mellanländerna. Vi har presenterat ett nytt förslagför våra danska kolleger och väntar svar på det. Menför att träffa ett avtal måste man som bekant vara tvåparter, och skälet till att det har tagit tid är just att vihar haft olika uppfattningar om hur det här avtalet skase ut. Men vi står på oss från svensk sida och tyckeratt vi bör ha en annan och bättre ordning i skatteför-hållandena mellan och Danmark.Anf. 90 ():Fru talman! Ja, visst måste man vara två parter.Men det känns lite enkelt att bara skylla på Danmarkoch att inte vill gå med på ett nytt avtal.Jag skulle vilja veta om det finns något slutdatumför förhandlingarna, om man åtminstone har kunnatkomma överens om när problemet ska vara löst. Detskulle vara intressant att veta. Man kan dessutompåpeka att förlorar hundratals miljo-ner i skatteintäkter på grund av detta skatteavtal, såjag antar att finansministern har goda skäl att verkli-gen lägga ned kraft på det här arbetet.Anf. 91 Finansminister ():Fru talman! Det har jag naturligtvis, både därföratt jag vill få in inkomsterna men också därför att detbör vara rättvisa mellan befolkningen i ochbefolkningen i . Det går inte att ange någotslutdatum för en förhandling. Om man gör det german egentligen motparten alla förhandlingsförutsätt-ningar.Det har funnits danska förslag. Vi kunde ha anta-git de förslagen. Det hade till och med varit sämre ännuvarande dubbelbeskattningsregler. Därför jobbar vienträget med att försöka övertyga våra danska kolle-ger om att vi ska ha en annan ordning som är merrättvis utifrån de två ländernas arbetsmarknader. Detär också ett faktum att den danska befolkningen i detaktuella området, , är kanske ett partre gånger så stor som den svenska befolkningen.Därför är det en större ström av danskar som kommertill än tvärtom.SvartjobbAnf. 92 ():Fru talman! Min fråga riktar sig också till finans-ministern.Att det finns ett tydligt samband mellan den skattvi får in och den välfärd vi kan ge människor har vialla här i kammaren klart för oss. Men genom odekla-rerat arbete, det vi i dagligt tal kallar svartjobb, un-danhålls miljarder kronor från skatt i vårtland. Detta sker i då vi tvingas sänka sjuker-sättningen för löntagare och höja insatsen i sjukför-säkringen för arbetsgivare.Svartjobben finns i byggbranschen, frisörbran-schen, fastighetsbranschen, hotell- och restaurang-branschen, taxibranschen och så vidare. Dessa bran-schorganisationer och våra myndigheter har lämnatförslag på hur man ska komma till rätta med dettaproblem. Min fråga till finansministern är: Vad görfinansministern för att fånga upp den kunskap och detengagemang som finns för att komma till rätta meddetta?Anf. 93 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt som sä-ger att samhället, både stat, kommuner och landsting,går miste om många i skat-teinkomster därför att det förekommer svartarbete avolika slag. Det är självfallet vår uppgift att försökabegränsa detta så mycket som möjligt. Jag är gladöver att det just i de branscher som finns ett stort intresse både från arbetsgivar-parten och från de fackliga organisationerna av att fåtill stånd en förändring.Det finns också flera aktuella förslag som rege-ringen just nu bereder, bland annat för att komma åtfusk på byggområdet och inom hotell- och restau-rangbranschen, där parterna har enats om en form avschablonbeskattning, som skulle kunna vara en teknikför att få in mer skatteinkomster och för att skaparättvisa mellan så kallade svarta och vita företag.Naturligtvis är det helt felaktigt att många schystaföretag kanske drabbas och helt enkelt slås utfrån marknaden därför att det finns för mycket avsvartarbete.Anf. 94 ():Fru talman! Det låter ju bra. Frågan har också fåttsin aktualitet i förslaget till sysselsättningsstrategiinom EU. har lovat att under sitt värdskapdriva den. En följdfråga blir: Hur samarbetar Sverigemed andra länder, exempelvis de baltiska staterna ochPolen, för att med systematik motverka svartarbetet ivårt land? Det är inte bara en ekonomisk fråga. Det ären djupt moralisk fråga och därmed en mycket viktigfråga.Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Det är bra att tar uppjust den internationella och europeiska aspekten. Denär väldigt viktig. Vi har inom EU kunnat notera attdet finns ett sextiotal skattelagar som diskriminerarutländska företag och utländsk verksamhet och på såvis snedvrider konkurrensen mellan olika företag iolika länder. EU-länderna är överens om att vi skaavveckla dem. Dessbättre är ingen av dessa skattela-gar svensk, utan de finns i bland annat , Frank-rike och andra länder. Vi jobbar intensivt med det,och alla länder är överens om att dessa lagar ska bort.Men vi är också överens om att det är viktigt att vinär de nya länder som kommer in i EU, antingendet gäller , eller andra, inordnas isystemet får större möjlighet att också ta hem skattfrån de länderna och på så vis få bort det svartarbetesom förekommer på vissa håll.Skälig ersättning till ledningen i statliga företagAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsrådet människor visar upprördhet över oskäligthöga ersättningar, antingen det gäller arvoden, lönereller bonusar. Jag är av uppfattningen att staten bör gåföre och visa återhållsamhet och ta tag i de här frå-gorna. har vi haft två uppmärksammadefall, dels arvoden i Sonera, dels det bonuspro-gram som finns för höga chefer inom OM. Jag undrarom statsrådet delar min uppfattning att staten måstegår före och visa vägen och vad han i så fall är bereddatt göra åt saken.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det är en mycket viktig fråga somMarie tar upp. Vi arbetar intensivt med denstatliga ägarpolitiken, inte minst för att få till ståndskäliga lönevillkor för de företagsledningar som haratt hantera väldigt stora värden. Staten är ju enväldigt stor ägare av företag - stora, viktiga företagför Sverige.Näringsministern har intensifierat sitt arbete föratt få till stånd skälig lönesättning, inklusive bonusar.Han har också tydligt markerat sitt avståndstagande ide aktuella fall som frågeställaren tar upp.Anf. 98 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Kan jag tolkastatsrådets svar som att vi kommer att få se olikapolicyprogram och så vidare för hur staten som ägarei bolag ska kunna jobba tuffare med de här frågornaän man uppenbarligen har gjort ? Jag tror att vii det ekonomiska läge vi nu befinner oss förstår attmånga människor blir oerhört upprörda när de nästandagligen konfronteras med oskäligt höga ersättningarav olika slag.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Staten bör gå före, och staten går ock-så före. har staten myckettydliga direktiv riktade mot de representanter somfinns i styrelser om hur man ska agera i sådana härsituationer vad gäller bonusprogram och lönesätt-ningar. Dessvärre är detta ett arbete som måste inten-sifieras, för det finns fortfarande avarter även i denstatliga sektorn, även om de inte alls kan jämförasmed vad som finns i den privata sektorn. Detta är ettområde som regeringen prioriterar. Vi kommer i olikasammanhang att återkomma till detta.Regeringens syn på arbetskraftsinvandringAnf. 100 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet valrörelsen var statsministern mycket tydlig omatt inte behöver någon arbetskraftsinvand-ring, och om det över huvud taget skulle bli aktuelltatt föra någon diskussion om detta såg statsministernett perspektiv av . Sedandess har ju en riksdagsmajoritet begärt en statlig ut-redning om arbetskraftsinvandring. I Nyheterna påTV 4 sade statsrådet atthon för sin del kunde tänka sig att öppna dörren förarbetskraftsinvandring inom vissa bristyrken. Hontalade till exempel om sjukvården.Mot bakgrund av detta undrar jag vilken regering-ens samlade syn är när det gäller arbetskraftsinvand-ring, är det statsministerns eller är det statsrådet perspektiv som gäller?Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Det faller på min lott att förklara re-geringens samlade bedömning av detta. Jag har redandelvis givit regeringens svar i detta. När det gällerden utvidgning av arbetsmarknaden som följer avEU-utvidgningen finns det ett förslag från utredning, som vi kommer att be-handla positivt, om att möjliggöra att vi inte får någraövergångsproblem vid sådan arbetskraftsinvandring.Vi förbereder nu också på beställning ettutredningsarbete om arbetskraftsinvandring. Jag kansom biståndsminister tillägga att jag föreslårregeringen att vi i en proposition som då läggs framockså har ett särskilt avsnitt om migration och ut-veckling som på ett samlat sätt angriper arbets-kraftsinvandring och migration globalt sett och sätterdet samman med strävan efter en rättvis och hållbarglobal utveckling.Anf. 102 ():Fru talman! Jag vet inte om svaret gav en så stortydlighet i vilket regeringens samlade perspektiv är,men har ju ändå en riksdagsmajoritet ställt sigbakom kravet på en parlamentarisk utredning omkonsekvenserna av arbetskraftsinvandring och ocksåpå att man ska ta fram ett regelverk för en sådan.Jag skulle ändå vilja be statsrådet vara tydlig i sitt svar. Hur och när tänker regering-en hantera det här tillkännagivandet från ?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen förbereder för närvarandetillsättandet av en utredning av det slag som riksda-gen har tagit ställning till. Vi kommer att se till attden utredningen blir av ett sådant slag att de syn-punkter som i sin beställning har framhållitkommer att tillgodoses. Vad jag dessutom har tillåtitmig att säga är att regeringen går längre och alltså harför avsikt att också föra fram politiska riktlinjer där vilägger fram hela detta väldiga problemkomplex i ettglobalt perspektiv, vilket jag är väldigt tacksam överatt vi får tillfälle att göra.TrängselavgifterAnf. 104 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillBosse . Det är en fråga som kanskekan vara rätt hypotetisk, men kommerden att ha högsta aktualitet. Det gäller om en kom-mun kommer att vilja införa trängselavgifter, som ären ny skatt.En av de viktiga frågorna för en acceptans av ensådan ny skatt är ju om en kommun eller region kanfå tillbaka pengar. är det som kommeratt fatta beslut om skatten men framför allt om hurpengarna ska användas.Jag skulle vilja ställa en fråga till finansministern:Kan det, med de budgetprinciper som finns iriksdagen, att vi inte har specialdestinerade bidrag, attvi har budgettak och så vidare, garanteras att enkommun eller region som vill införa denna skatt kanfå pengarna tillbaka utan att minska på anslaget tillexempel för infrastruktur?Anf. 105 Finansminister ():Fru talman! Regeringen ska naturligtvis hörsam-ma de kommuner som önskar införa någon form avmiljöavgifter, eller trängselavgifter som de ocksåkallas. Regeringen har tillsatt en särskild beredning,den så kallade Stockholmsberedningen, som inomkort kommer med sina förslag. När den väl kommermed sina förslag ska vi naturligtvis titta på dem på ettpositivt sätt, både när det gäller frågan om skatt elleravgift och när det gäller på vilket sätt som pengarnaska användas i fortsättningen.Om man i vill se till att viaavgifter eller skatt begränsa bilresandet och satsa merpå kollektivtrafiken är regeringen beredd att se till attdet också kommer pengar till kollektivtrafiken viajust avgifterna eller skatten.Anf. 106 ():Fru talman! Då behöver jag kanske bli tillrättavi-sad. Om jag har förstått budgetprocessen rätt gårnämligen en skatt, när den betalas in, in i det paketsom staten har i ekonomin totalt. Sedan har vi nästasteg då det ska betalas ut pengar. Då kan man intekvitta de pengar som kommer in via en skatt, så att dedirekt går tillbaka. Alltså kommer det att handla omriksdagsmajoritetens goda vilja, hur man väljer attpengarna ska användas, vilket antagligen kommer attske i en höstproposition eller budget.Om det är en utgift och budgettaket ska hållas blirdet någonting annat som får stå tillbaka. Men om enregion, till exempel , har avsattpengar för trängselavgifter, kan man då garantera attde pengarna verkligen går tillbaka till regionen utanatt den får minskade anslag på något annat område?Kan möjligtvis finansministern utveckla det?Anf. 107 Finansminister ():Fru talman! Jag är ganska säker på att det finns enmajoritet här i kammaren som vill bidra till en bättremiljö i via trängselavgifter ochsamtidigt garantera intäkter föratt man ska kunna bygga ut kollektivtrafiken.Människor som bor i en region som Stockholmmåste självfallet få ett bra alternativ om man skakunna minska biltrafiken. Ett bra alternativ är justkollektivtrafiken. Jag ser inga större svårigheter i attriksdagens majoritet skulle kunna hålla ihop de härtvå sakerna. Det bör inte vara något större bekymmeratt se till att vi får en lagstiftning som möjliggör denhär typen av avgifter eller skatter och att vi samtidigtfattar beslut om att de resurser som kommer in viaskatten eller avgifterna också ska tillföras bland annatkollektivtrafiken här i Stockholm.DjurskyddsinspektionerAnf. 108 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetAnn-Christin . Jag går tillbaka till den inter-pellationsdebatt som vi hade rörandedjurskyddet - djurplågeriet, som jag ville kalla detför.Jag ställde en fråga två gånger, och jag fick ingetsvar på den. Den handlade om de journaler som försöver utförda inspektioner. De är hemliga och lär varadet för att skydda bönderna.I värnar vi ju väldigt mycket om offent-lighetsprincipen och öppenheten. Det vet jag mycketom eftersom jag sitter i . Jag villdärför veta varför de här journalerna behöver varahemliga. Handlar det just om hänsyn till bönderna,som det påstods?Jag fick alltså inget svar , men harstatsrådet haft på sig att fundera på det här.Jag vore tacksam för besked nu.Anf. 109 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi är alldeles överens om att vi skabekämpa djurplågeri och om att vi också ska ha ettregelverk som gör det möjligt. I vår interpellationsde-batt var vi också inne på vad vi ska göra för att ökamöjligheterna att bekämpa djurplågeri. Vi ska ha ensträng djurskyddslagstiftning, och vi ska ha en godtillsyn.Vi är också överens om att vi, när det gäller olikatyper av myndighetsutövning och offentlig verksam-het, ska ha största möjliga öppenhet. Sedan måsteman ibland acceptera att det kan finnas andra intres-sen som också måste beaktas. I det här fallet är det enavvägning mellan de olika intressena, och den gör vi imånga olika sammanhang. Den måste också göras idet enskilda fallet. Jag är inte beredd att säga attvi ska ändra den avvägningen.Anf. 110 ():Fru talman! Det var ju bekymmersamt. Jag sernämligen den här öppenheten, att man gör det möjligtatt studera de här journalerna, som ett sätt att hindraatt personer som inte är lämpade att inneha djur fårfortsätta att ha djur. Det är ett sätt att visa att de härpersonerna inte kan sköta djuren. Håller man det härhemligt skyddar man ju de här personerna från detta.Jag kan inte se något som helst skäl till att de härdjurskyddsinspektionerna ska vara hemliga.Anf. 111 Jordbruksminister ():Fru talman! Man kan använda olika medel för attuppnå ett mål. Vi är alldeles överens om att vi skauppnå det här målet, att personer som inte är lämpadeatt hålla djur inte ska kunna få göra det. Därför har viockså alldeles infört skärpningar i djur-skyddslagstiftningen för att se till att man inte kanhålla djur om man inte är lämplig för detta. Det är ettsätt att nå det mål som vi uppenbarligen är helt över-ens om.Importen av kycklingköttAnf. 112 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till jordbruks-ministern. Vi hade en interpellationsdebatt härförle-den om importerat kycklingkött. Det är ju inte salmo-nellatestat om det är berett, som det heter. Man spru-tar i lite koksaltlösning, så är alla problem över. Detinnebär att det här importerade köttet säljs till ettmycket lägre pris än vad svensk kycklingnäring kansälja sitt kött för.Vi fick under debatten veta att jordbruksministernstrax därefter, , skulle diskutera dennafråga i EU. Jag undrar om det har hänt något.Anf. 113 Jordbruksminister ():Fru talman! Ja, jag har vidtagit flera åtgärder.Livsmedelsverket har fått ett uppdrag att göra intensi-fierade kontroller. De kommer att hålla på till den 15november och rapportera . Dettagörs för att vi ska få ett underlag för att agera mycketkraftfullt om det visar sig att vi inte på annat sättkommer till rätta med problemet.När det gäller att få en förståelse inom EU ochframför allt inom kommissionen har vi redan haftfrågan uppe med den kommitté där veterinärernasitter. Min statssekreterare kommer att ha ett mötemed den ansvariga generaldirektören, och har tillskrivit sina motsvarigheter i deberörda länderna för att påtala att det finns anlägg-ningar som exporterar salmonellasmittad kyckling tillSverige. Så vi har vidtagit en rad åtgärder.Anf. 114 ():Fru talman! Jag är väldigt tacksam över det härsvaret och över att jordbruksministern har agerat.Kyckling börjar ju bli en oerhört populär mat förbland annat yngre människor. Det skulle vara väldigttragiskt om vi fick en salmonellaepidemi här i Sveri-ge, eftersom det kan kosta liv. Jag är väldigt tacksamför att det jobbas med frågan och att det jobbassnabbt.Anf. 115 Jordbruksminister ():Fru talman! Om det visar sig att vi inte kommertill rätta med problemet och vi får ett underlag i deintensifierade studier som gör finnsdet också en skyddsklausul som man kan utlösa ochsom innebär att vi då inte kommer att acceptera ex-port till från just de anläggningar som intekan leverera fullgod kyckling. Det är nämligen inteacceptabelt att ha kyckling som är salmonellasmittad.Jag håller med om att vi här har ett väldigt bra livs-medel - ett livsmedel som också är tämligen billigtför konsumenterna.Anf. 116 var frågestunden slut för . Jag tackarde medverkande statsråden och naturligtvis också deriksdagsledamöter som varit här och ställt frågor.Tack så mycket!10 § (forts. från 8 §) Vakansstatistik (forts.FiU25)Anf. 117 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1. Jag anser att regeringens förslag äronödigt. Därför yrkar jag avslag på propositionen.Så kort är också min reservation i betänkandet.Regeringens skäl för denna lagändring är någotmer omfattande, nämligen att det är angeläget attvakansstatistik som är officiell statistik håller högkvalitet.Detta är inte ett tillräckligt skäl för att ytterligarebelasta arbetsgivarna, såväl privata som offentliga,men ett merarbete utöver den vakansundersökningsom sker via SCB där 27 000 uppgiftslämnare varjeår ingår.Anf. 118 ():Fru talman! Vakansstatistik gör det möjligt attanalysera de flaskhalsar som kan uppstå på arbets-marknaden och är ett bidrag till vårt mål att nå fullsysselsättning.Det här betänkandet är en uppföljning av ett be-slut i samband med vårpropositionen . Däravsatte vi nämligen medel till Statistiska centralbyrånför produktion av löpande vakansstatistik. Men dethar varit lite si och så med uppgiftslämnandet. Destörre arbetsgivarna har visat sig vara rätt dåliga påatt lämna in uppgifter till statistiken så länge upp-giftslämnandet varit frivilligt. Det är detta som med-för att statistiken inte är tillräckligt tillförlitlig.Det höga bortfallet - enligt SCB - har nulett fram till att regeringen föreslår en skyldighet attlämna uppgifter om vakanser.Om vi anser att den här vakansstatistiken är vik-tig, vilket jag förstått att alla partier tycker, måste vinaturligtvis se till att den håller hög kvalitet och äranvändbar. Det förutsätter att svarsfrekvensen förbätt-ras.Jag tycker inte att det skulle behöva uppstå någonoenighet om det här betänkandet. Men alla borgerligapartier har faktiskt tagit tillfället i akt att reservera sigtill förmån för de motioner som lämnats in av Center-partiet och . Jag tycker emellertidatt man i reservationerna skjuter bredvid målet. Avvi-kelser från ämnet var åtminstone tidigare ett omdömesom kunde drabba vissa uppsatsskrivare i skolan. Detomdömet tycker jag sammanfattar reservationerna.Reservanterna tar upp lagen om obligatorisk plat-sanmälan. Men av propositionen framgår att vakans-statistik och anmälan om platser till arbetsförmed-lingarna är två olika saker. Syftet med lagen om obli-gatorisk platsanmälan är att få en så effektiv ochsmidig koppling som möjligt mellan dem som sökerarbete och de lediga platserna. Syftet med vakanssta-tistiken är att man ska kunna förhindra arbetskrafts-brist.För närvarande pågår en översyn på departemen-tet för att underlätta administrationen för företagen isamband med den här lagen om platsanmälan. Detarbetet pågår för fullt och beräknas vara klart senareunder hösten. Låt oss avvakta det arbetet, och låt ossavstå från att blanda ihop det med den fråga som vibehandlar här i dag.De borgerliga partierna har också reserverat signär det gäller finansieringsprincipen. Utskottet av-styrker reservationen och anser att denna princip inteska tillämpas i detta fall eftersom, som vi tidigaresagt, åtgärderna inte direkt tar sikte på kommunsek-torn utan också är riktade till andra.Frågan om finansieringsprincipen har vi tagit uppflera gånger tidigare i finansutskottet. Utskottet harfortfarande samma uppfattning, nämligen att den härprincipen inte ska tillämpas när åtgärderna är riktadetill andra än kommunsektorn.För övrigt kan nämnas att samtal pågår mellanStatistiska centralbyrån, om tillämpningen av finansie-ringsprincipen och om hur man ska lösa eventuellaproblem. Regeringen och också utskottet utgår frånatt de här problemen och de här frågorna kommer attlösas.När det gäller regelförenklingsarbetet vet också deborgerliga reservanterna mycket väl att det pågår ettarbete på som handlar om attminska antalet regler för företag - ett tillkännagivan-de från via Näringsdepartementet.Man har sagt att under den här mandatperiodenska en genomgång göras av hela det regelverk somberör företagandet, så låt oss avvakta det arbetet.Mandatperioden har ju faktiskt knappt börjat.Som princip i detta arbete gäller emellertid attpåtagligt minska företagens kostnader för administra-tion av regelverket - ett regelverk som vi under årenslopp har byggt upp och som till stor del är nödvändigtmen som säkerligen också kan reformeras.Vi är alltså överens om att reglerna ska förenklasoch om att antalet regler ska minskas. Men att anseatt ett antal regler kan tas bort kan ju inte innebära attvi säger nej till alla nya regler.