prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — själv valde ju detta som exempel på ett område där ni hade gått för fort framåt. Jag förstår det. Jag har jagat om hur den här skolpengen ska fungera. Kommuner som och har höga skolkostnader, men med en statlig skolpeng blir det ju ett genomsnitt. De skulle förlora per elev med en statlig skolpeng, vilket motsvarar ungefär 4 000 lärare i . Det är klart att man vill vänta med att införa ett sådant system. Man har ju ännu inte funderat ut det. Hur ska en statlig skolpeng ta hänsyn till att elever har olika behov? Jag vill ha en skola där man tar ansvar för att elever med särskilda behov får stöd och hjälp tidigt, men hur går detta till med en skolpeng av er modell? Vem ska fastställa de behoven? Några barn med handikapp kan man säkert identifiera och ge ett särskilt stöd, men vad händer med de elever som inte får den diagnos som gör att de får en extra slant? De står där ensamma med sin skolpeng och får inte den hjälp och det stöd de behöver. Mindre resurser, mer marknad, skolpeng som gör att det blir svårare att ge stöd till elever med särskilda behov det är den moderata politiken. Vår politik är mer resurser, kvalitetsprogram för skolan, starkare stöd tidigt i skolan, följande av barnens utveckling hela vägen från upp till gymnasieskolan med rätt insatser i rätt tid och en tuffare kvalitetsuppföljning på nationell nivå. Det är skillnad, det! 52 () replik: Det är intressant att se skolministern så stressad att han pratar om moderata skattehöjningar när det är skattesänkningar vi står för. Det är också intressant att höra att han nu tvingas erkänna det han har förnekat , nämligen att skolpengen faktiskt kan och ska individualiseras efter barns behov för att kunna följa barnet ända in i klassrummet och där garantera att till exempel en assistent kan komma till hjälp. Det ska inte vara som hävdar, nämligen stora påsar till stora system som inte garanterar det enskilda barnets behov. Låt mig ta upp en specifik fråga. har skrivit att Myndigheten för skolutveckling ska ta fram en forskningsöversikt och visa på erkänt effektiva metoder mot kränkande behandling. Vad då erkänd? Varför ställer inga krav på att det ska vara forskningsmässigt utvärderade och certifierade metoder mot mobbning? Varför ställer inga krav på att skolorna ska använda dessa välfungerande metoder, bara att en översikt ska tas fram? Här har vi ännu ett exempel på relativisering, av barns rättigheter. När en tjej i blev så mobbad att hon inte längre kunde fungera sade Socialdemokraterna att man hade gjort så gott man hade kunnat. Det räcker inte att vilja väl när det gäller mobbning. Man måste veta vad man gör. Vi vet att det finns vägar som skulle kunna halvera mobbningen i . Det är väl känt hur. Men väljer att avstå. Det är ett oerhört tungt ansvar gentemot de 100 000 barn i det här landet som regelmässigt får lära sig att de inte duger, att de inte är värda någonting, att skolan inte är till för dem. Det är barn som ålägger att vistas i skolan med skolplikt, och sedan kan han inte garantera säkerheten för dem. Här finns forskningsbaserade och forskningsmässigt utvärderade program som ger bevisad effekt. säger: Jaha. Det finns inte något krav på att använda dem, inte ett krav på att skolan ska ha kvalitet i arbetet mot mobbning, bara att barnen ska vistas i en viss lokal . Det duger inte! 53 Utbildningsminister () replik: Jag hoppas att kammaren noterade att frågan om resurser till skolan försvann ur resonemang när han utmanades på den punkten. Det är fråga om 4 miljarder mindre till kommunerna . Det kommer naturligtvis att drabba skolan. Om skolan får bära hela ansvaret handlar det om ungefär 12 000 lärare. På vilket sätt innebär det att barn med särskilda behov får stöd? På vilket sätt innebär det att ett av de mest effektiva sätten att arbeta mot mobbning att se till att det finns lärare och andra specialister, vuxna, i skolan som ser, upptäcker och agerar som vuxna gör att det blir tryggare i skolan? Det är klassisk moderat politik som man nu försöker skyla över från partiledningens håll. Man vill inte tala om det. Men effekterna finns där i ert budgetförslag. På samma sätt är det med skolpengen. har ni skjutit fram genomförandet av skolpengen. Jag förstår det. Hur ska detta gå till? På vilket sätt ska en statlig myndighet kunna identifiera varje elevs särskilda behov och ge rätt kvantifierad peng på ett sådant sätt att man kan gå med pengen till skolan och säga att man behöver en extra insats? Tolgfors kommer att märka att när skolan privatiseras på det sättet, får en skolpeng att köpa utbildning för, kommer man sedan att stå där med sin skolpeng och få beskedet från skolan: Just din skolpeng räcker inte för det du begär för dina barn och ungdomar. Du får söka dig någon annanstans. Sedan får man shoppa runt och leta efter hjälp och stöd för sitt barn. Det är en skolpolitik som leder till ökade klyftor. Lägg därtill att ni slaktar vuxenutbildningen. Det finns något cyniskt i att ta bort de särskilda utbildningsinsatser som görs för vuxnas lärande, de särskilda studiemedel som finns för vuxnas lärande. Att säga till de vuxna att de inte har en chans att komma tillbaka och att de får klara sig själva leder säkert till utrymme för sänkta skatter , men det innebär också ett mycket hårdare och kallare samhälle. Det står för med sin politik. 54 () replik: Utbildningsministern sade bland annat i sitt anförande att tillträdesmöjligheterna till högskolorna ska ses över. Därför vill jag passa på att upprepa den fråga jag ställde till om elever som har godkända betyg från gymnasieskolan men som behöver tentera upp dem. Är det enbart högskoleproven som gäller eller är regeringen redo att titta på att man ska kunna få tentera upp godkända betyg till ännu högre betyg? Likadant vill jag gärna ha en förklaring angående de synskadade. Jag har hört viskas att någonting kanske är på gång, men är det bara två prov som gäller. Det har talats en hel del om kränkningar, om mobbning och om eleverna känner trygghet i skolan. Men en sak som över huvud taget inte har nämnts i dagens debatt är folkhälsan. Jag vill därför komma in lite grann på den. Vi ser hur våra barn och elever i samhället blir rundare och rundare. Det gäller att få in en känsla för att röra på sig mer och att arbeta förebyggande för en bra folkhälsa . har mycket hänt. Utbildningsministern har på ett föredömligt sätt följt rekommendationer om en halvtimmes rörelse . Det står även i skolförordningen. Men du vet att det finns många goda exempel. Vi har hört om Bunkeflomodellen som har vandrat runt hela . Mitt eget län, , ligger i topp med fem olika skolor som utgör bra exempel. Jag har besökt en skola med ett bra schema i . Alla de goda exemplen borde på något sätt initiera att ta fram en sammanställning. Kommer utbildningsministern att ta initiativ för att sprida de goda exemplen så att det blir en bred kunskap om hur man ska bedriva förebyggande arbete med rörelse för att få en god folkhälsa? 55 Utbildningsminister () replik: Jag delar engagemang i flera av de frågor som hon har tagit upp. Först och främst har vi folkhälsoproblematiken. Det råder inget tvivel om att det är en oroväckande trend bland barn, ungdomar och vuxna i vårt samhälle att röra sig för lite med risk för sämre folkhälsa. vet vi att den jätteviktiga idrotten i skolan inte fångar alla barn och ungdomar på det sätt som skulle behövas. Det är därför så viktigt i vårt gemensamma framtida arbete att få in rörelse i skolan på ett mer naturligt sätt också vid sidan av idrottstimmarna. Här är vårt samarbete med idrottsrörelsen kolossalt viktigt. Det handslag vi har tagit med idrottsrörelsen, med den miljard man får för att utveckla ungdoms- och barnverksamheten, kommer också att riktas mot skolan. Jag märker i länen att många av de regionala organisationerna har börjat samtala med skolan för att se hur de kommer vidare. De sprider också information. gav regeringen klartecken för ett resurscentrum för idrott och hälsa i skolan vid . Det ska ha som uppgift att sprida de goda exemplen och driva på utvecklingen. Vi har också gjort förändringar i läroplanen för att tydligt ge målet, nämligen att varje barn får rätt att röra på sig . Det är viktigt att vi gör detta tillsammans. Det kräver engagemang och breda satsningar. Det är på samma sätt med diskussionen om mobbning och kränkande behandling i skolan. Jag menar att vi måste skärpa arbetet med handlingsplanerna ute på skolorna. Vi måste se till att visar vägen och se vilka handlingsplaner som fungerar, såsom skedde i en skrift för att visa modeller att arbeta med och som man kan lära sig av i skolorna. Det ingår också i uppföljning att följa upp och kvalitetsgranska om man jobbar aktivt mot kränkande behandling. Jag ska säga några ord om högskolans antagningsregler! Vi måste ha fler vägar in i högskolan. Gymnasiebetygen är viktiga. Högskoleprovet är viktigt. Det kan utvecklas, och jag vet att utredaren tittar på detta. Men jag menar att vi också bör ha en flora av möjligheter till lokal antagning. Det är inriktningen med arbetet med nya antagningsregler till högskolan. 56 () replik: Då kan jag förhoppningsvis leva på hoppet när det gäller intagningen till högskolorna. I mitt anförande lyfte jag fram några saker jag gärna skulle vilja ha en kommentar till. Det gäller bland annat flexibel skolstart. Vi tycker att det är oerhört viktigt att vi individanpassar skolstarten för varje elev. En elev som är och är mogen för att börja läsa bör få kunna göra det. Men den kanske inte är mogen för att fullt ut börja skolan eftersom den sociala utvecklingen inte har nått så långt. Det skulle jag vilja ha en kommentar kring. Vittra gymnasium är en bra förebild för hur vi vill att man ska jobba i framtidens gymnasieskolor. Som ministern känner till har det hänt en del tråkiga saker. Det är dessvärre gamla saker, och utredningen bör fräschas upp. Jag är intresserad av att höra om utbildningsministern opartiskt kan tänka sig att gå in och titta på hur de jobbar, hur har agerat och så vidare för att se om det är en modell vi kan ta till oss när det gäller den nya gymnasieskolan. 57 Utbildningsminister () replik: Låt mig konkret också följa upp en av frågorna från det tidigare anförandet, nämligen möjligheten att tentera upp betyg. Det finns goda möjligheter via konkurrenskomplettering. Det är snarare ett område där vi alla är överens om att vi måste strama åt. Det är inte en vettig användning av resurser. Sedan finns också möjlighet att mot avgift tentera gymnasieskolans betyg. Jag ser kanske inte det som ett område att fortsätta utöka möjligheterna på. Men finns det goda argument får vi naturligtvis resonera om detta. Jag vill ju ha en individualiserad skola som står på den gemensamma skolans grund. Jag tror att det är en farlig utveckling som vi ser bland högerpartierna att de så kraftfullt går in för sorteringsskolan. Här tror jag att och socialdemokratin på många sätt ligger ganska nära varandra. Vi kan få en sansad diskussion om vad det här innebär. Flexibel skolstart vill vi titta närmare på. Det finns naturligtvis konsekvenser som vi måste vara medvetna om. Vad innebär det för längd? Vad innebär det för steget mellan gymnasium och grundskola. Det måste vi naturligtvis titta seriöst på. har fått det uppdraget. Men en sansad diskussion om hur vi med goda kunskaper från lärarnas egna erfarenheter går vidare med att individualisera välkomnar jag verkligen. Jag tror att har mycket att bidra med där. När det gäller Vittraskolan vill jag direkt till talmannen säga att jag är förhindrad att uttala mig om den här typen av enskilda fall, som ju dessutom står under en statlig myndighets tillsyn. Vad jag förstår finns det en del allvarliga, kritiska invändningar från myndigheten. Jag litar på att de följer lagar och förordningar när de arbetar med detta. Jag tycker att det i princip är positivt att vi har fått ett skolverk som har blivit alltmer aktivt vassare och tuffare. Det är precis så jag vill ha det. De ska finnas ute i kommuner och ute på fristående skolor för att se till att det vi bestämmer här om de grundläggande riktlinjerna det är sannerligen inga detaljer, utan det är de grundläggande riktlinjerna följs ute i skolvärlden. Det är en politik som jag driver mycket, och jag är glad över att se att de är mer aktiva . 58 () replik: Jag hade välkomnat, och kanske innerst inne lite grann hoppats på, att utbildningsministern hade erkänt en del problem som faktiskt finns i den svenska skolan och också visat en strategi för hur vi ska jobba tillsammans för att fler elever än ska lyckas i skolan. I stället griper han efter väldigt svaga argument och försöker göra ett generalangrepp på bland annat . Vi avsätter i princip lika mycket pengar till förskola, grundskola och gymnasieskola som Socialdemokraterna. Vi säger också ja till de extra satsningarna på personalförstärkningar. Men vi vill använda pengarna annorlunda. Så till det här med att vi slaktar vuxenutbildningen. Låt mig för tydlighetens skull säga en gång till: Merparten av den fina vuxenutbildning som vi har i sköts av den kommunala vuxenutbildningen. En stor del sköts av folkhögskolorna och studieförbunden. Det är extra statsbidrag vi har olika uppfattning om. Det sänkte regeringen själv med ca . Då var det inte tal om att slakta. Sådant kan man göra olika bedömningar av, men alla partier är överens om att ett antal miljarder av bland annat kommunernas skolsatsningar ska gå till vuxenutbildningen. Det är ju det som är problemet: Att vi har en skola som sorterar ut alla elever som misslyckas på olika nivåer. Vi har en skola där elever i värsta fall inte upptäcker det här förrän det är dags att klara gymnasiet. Då visar det sig att inte når upp till gymnasieskolans mål. Det är vi har en sorteringsskola. Det är vi har en A-skola och en B-skola där alltför många går ut utan att varken vara förberedda på högre studier eller ha en riktigt bra yrkesförberedande utbildning. Det skulle vara intressant om utbildningsministern kunde ägna en del av de här till att svara på vilken strategi han har för att inte hälften av våra elever ska sorteras ut från gymnasieskolan utan något betyg och utan någon yrkesutbildning. 59 Utbildningsminister () replik: Låt mig börja med att ta den här principiella diskussionen om sorteringsskolan. Det är ju uppenbart att strategi går ut på att tidigt sortera barnen i olika grupper och ha olika höga kunskapskrav på de grupperna. Jag tror att det ger ett mycket dåligt resultat. Det ger ett dåligt resultat både för de elever som inte har framgång i skolan och för de elever som skulle kunna känneteckna som en elit. Det finns länder som har testat det här systemet . har en väldigt utpräglad sorteringsskola som har mycket dåliga resultat. ligger över genomsnittet i alla de här mätningarna. ligger vi i topp. ligger vi strax under toppen. Men ligger konsekvent mycket dåligt till. Ändå gör de just så som vill. De försöker hitta dem som har en teoretisk begåvning och sortera ut dem. De försöker hitta dem som har en praktisk begåvning och sortera ut dem. Det görs redan . Det är politik . Jag tror att den leder till förskräckande resultat. Det gäller att inse att en sammanhållen grundskola kräver individualisering. Det kräver mer resurser. Det kräver ett arbetssätt som gör att man följer upp eleverna tydligare från start till grundskola. Det kräver individuella utvecklingsplaner med insatser på de områden där eleverna behöver insatser och bättre kommunikation mellan hem och skola så att också hemmen känner ansvaret att stödja barn och ungdomar i deras utveckling. Det är inte sortering och mindre resurser som krävs det som förespråkar. Det är 3 miljarder mindre till kommunerna i samlade budgetalternativ. Drabbar det bara skolan, och det kommer i stor utsträckning att drabba bara skolan, är det 9 000 lärare. På vilket sätt blir det då bättre? Lägg därtill statlig skolpeng. Vi vet att har kämpat med denna fråga utan att kunna redovisa hur det ska gå till. Man vet att den dag man presenterar förslaget är vi där direkt tillsammans med oroliga föräldrar och frågar: Hur garanterar ni hjälp och stöd till de elever som behöver extra stöd när man ska få en peng till köksbordet och sedan gå ut och handla skola? Man får nöja sig med den pengen även om den inte räcker. 60 () replik: De kommunala besparingar som gör är inte avsedda att drabba skolan. Men det hinner vi inte diskutera . Jag kan inte förstå hur utbildningsministern kan mena att det är fel att ge elever tidigt stöd i . Det skulle vara fel att ge elever som behöver det ett extra år i . Det skulle vara fel att, som i , upptäcka elever som ligger efter med läs- och skrivinlärning redan i årskurs 3 och sätta in extra stöd med speciallärare och fler timmar i svenska. Det är inte fel. Det är inte att sortera ut. Det är tvärtom att få med alla elever och acceptera att en del elever behöver ta lite mer tid på sig än andra. Vi är överens om att vi ska ha en sammanhållen och gemensam grundskola. Däremot tycker jag och att det är förvånande att man nu ska börja släta ut gymnasieskolan så att eleverna inte ens i gymnasieskolan ska kunna välja en inriktning beroende på intresse. Man ska släta ut gränserna mellan dem som är väldigt praktiskt yrkesinriktade och dem som är mer studieinriktade. Sanningen är ju, och det är därför hantverksorganisationer, och andra är bekymrade över förslag, att de som har en rejäl yrkesinriktning i gymnasieskolan kommer att ha väldigt svårt att hitta möjligheter. Jag vill gå så långt som att säga att jag tycker det är mycket märkligt att ett parti som kallar sig ett arbetarparti nedvärderar handens arbete på det sätt som ni gör genom att inte erkänna att människor som är eller kan ha lite olika inriktning. Det är alltså snart hälften som går ur gymnasieskolan utan att ha nått gymnasieskolans mål. Den utvecklingen kan inte utbildningsministern vara nöjd med. Han kan inte ens vara stolt över den. 61 Utbildningsminister () replik: De 3 miljarder som kommunerna ska spara enligt budgetalternativ här i ska inte drabba skolan, är det meningen. Jag måste nästan gå på den debatt som säkert sker om äldreomsorgen här i kammaren och höra om folkpartisten där säger att de 3 miljarderna är avsedda att drabba äldreomsorgen. Eller är det en bluff? 3 miljarder innebär, om det drabbar skolan, 9 000 färre lärare. Därmed spricker den bubbla som ni har blåst upp om att ni satsar på skolan. Jag tror inte att sänkta kunskapskrav är vägen framåt. Jag vill ha en gymnasieskola som är starkare förankrad i arbetslivet och som gärna ser till att fler elever får bättre chanser att få en större del av utbildningen förlagd ute i arbetslivet. Jag vill ha en gymnasieskola som gärna ser till att elever som ännu inte har fått godkänt för att komma vidare på nationellt program får chansen att finnas ute i arbetslivet men också att arbeta med sina teoretiska studier för att få tillbaka motivationen, lusten att läsa. Vi vet att om de sorteras bort får de ett mycket tufft liv utan arbete. De blir med stor sannolikhet bidragsberoende och får mycket lite inflytande i samhället. Jag tror inte att lösningen för de ungdomarna är att säga att ni stannar kvar i tills ni fyller 18. Sedan tar vi vår hand ifrån er. Prata med de lärare som jobbar med dessa ungdomsgrupper. Om jag berättar för dem vilka förslag som har för dessa ungdomsgrupper säger de att det kommer att bli förskräckligt. Avhoppen kommer att öka, studiemotivationen kommer att försvinna, och vi kommer att få en stor utslagning i skolan. Här har ni inte stöd av . Jag tror inte att ni har stöd från heller, om de inte är på glid i frågan. Men ni har stöd av . Men det kommer sig av att ni inte är förankrade i den här ungdomsgruppen över huvud taget. Ni ser bara den lilla eliten framför er och vill skapa en skola för den och sortera bort störande inslag under vägen. Men det kommer ni inte att få folkligt stöd för. Det är jag alldeles övertygad om. sparar ni mycket på vuxenutbildningen, 2 miljarder på rekryteringsstödet, och på antalet platser som staten stöder. Det är en cynisk politik mot dem som behöver mer utbildning. 62 () replik: Inte en enda av de frågor som har ställts svarade på när han hade chansen. I stället snackade och snackade ministern så att sicksackretorikens dimma låg tät över kammaren. Det är häpnadsväckande, herr talman. Jag begär att utbildningsministern ger klarare besked än han klarade av i sitt anförande. Utbildningsministern talar om kunskapskrav. Hur i all världen går det ihop med förslagen att inte stärka kunskapens ställning i skolan utan tvärtom urholka den? Hur går det ihop med förslaget från att ta bort förkunskapskraven för antagning till gymnasieskolan? Visst borde väl här i kammaren kunna ge besked om att åtminstone den tanken är avskriven nu när vi ser att Västeråsmodellen har havererat? Paradfönstret, skyltfönstret för socialdemokratins förslag har havererat. Då borde väl kunna ta sin hand från det. Medan föreslår fler nationella prov och fler betyg sviker socialdemokratin. föreslår att det individuella programmet ska läggas ned. Hur kommer det att hjälpa de människor som behöver mer hjälp och mer stöd? Hur kommer det att hjälpa dem som påstår sig värna? Även på den punkten vore det smickrande och klargörande med ett ordentligt besked från ministern. Sedan noterar jag särskilt att inte sade ett ord om situationen för studenter. Det vore klargörande om ministern gav ett besked till alla de oroliga studenter som bekymrar sig över hur det ska gå med CSN. 63 Utbildningsminister () replik: har synpunkter på retoriken. Jag kan ha synpunkter på en del av det pastorala tonfallet. Jag kan också ha synpunkter på att utbildningspolitikerna i kd även i budgetsammanhang tenderar att lätta en aning från jordens yta. Låt mig räkna upp en del av de ambitioner som ni har och som ni inte finansierar ett dugg. Varje lärare ska ha ansvar för högst 15 elever 15 elever i varje klass. Modersmålsundervisningen ska ges med mycket mindre krav än nu och utökas enormt mycket. Studiestödet ska förbättras. Det har ni föreslagit utan att ha en krona till finansiering. Så där håller ni på. Och låter det som om att ni gör gigantiska forskningssatsningar och att det händer enorma saker med resurserna ute på högskolor och universitet. Men vi som är tråkiga nog att gå till luntorna och titta på tabellerna ser att det nästan aldrig finns någonting där. handlar det om en liten nettobesparing. Ni sparar till exempel 260 miljoner på skolutveckling, utvärdering och tillsynsarbete, det som måste vara en väldigt viktig del i en nationell strategi för att öka kvaliteten i skolan. Ni vill också avveckla Rekryteringsdelegationens arbete för att bredda rekryteringen till högskolan och lägga ned nätuniversiteten som leder till att så många som bor ute i bygder och som har långt till en högskola läser på distans och ger dem en chans till högre utbildning. Inte minst lärare och sjuksköterskor ser vi där. Jag vill ha en gymnasieskola som ger alla ungdomar djupa kunskaper både i det yrke som man riktar in sig mot och i de kärnämnen som är så viktiga. Det handlar om språk, matematik och svenska. Jag vill ha historia där också eftersom jag tror att det är bra för alla. Jag har respekt för yrkesarbetet, och jag vet att ett yrkesarbete också kräver breda kunskaper. Vad säger om det? Börjar ni vackla där? Ska inte en byggnadsarbetare kunna sin historia, kunna sin engelska eller kunna sin matematik? Det är ett väldigt viktigt ideologiskt vägval som gör där. Vad säger ni om förslag om att bygga vallgravar mellan grundskola och gymnasieskola? Är ni mot programinriktade individuella program, det som ni har stött i kammaren? 64 () replik: inga svar från på frågorna. ord i mängder, men inga svar. När det gäller hur detta med kunskapens skola ska kunna av satsar vi kristdemokrater, till skillnad från regeringen, på skolan.