prot · GQ0988 · 2003-04-10 00:00:00 — Det som säger kanlåta logiskt, men det är lite av en logisk kullerbyttanär han tar upp det kommunala självstyret. Jag kankonstatera att och får olikagraderingar i det så kallade helvetet.När vi diskuterar kommunalt självstyre är det of-tast mot statliga ingripanden, men vi måste ändå harätt att även i denna kammare göra avvägningar nedmot individens frihet. Det är det som vi gör när vipratar om tomträttsinstitutet och rätten att friköpa. Vihar resonerat kring det och gjort den avvägningen.Det kanske kan vara av ideologisk art, men det får detvara.När det gäller expropriation, som upp på slutet, är det klart att det uppkommer situ-ationer när samhället måste ha rätt att expropriera.Men det gäller, som vi har tagit upp här, att man somenskild individ måste kompenseras fullt ut. Det är deninvändningen som vi har haft från vårt håll.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är helt rätt, som , att det finns grader i helvetet - eller i himleneller vad man ska säga. Jag ska frikänna Folkpartietfrån samma synd som när det gäller detkommunala självstyret.Men det är märkligt. För bara några veckor sedannär vi debatterade här i kammaren fanns inte dengraderingen. Då fanns inte avvägningen mellan olikaintressen. Då var det majoriteten som hotade detkommunala självstyret. sitter oppositionen i sam-ma båt. vill man skära i det kommunala självsty-ret.Jag nöjer mig med att konstatera att det är en av-vägning och att vi gör olika avvägningar. Vår avväg-ning kanske tenderar att ta mer hänsyn till allmänin-tresset och mindre till egenintresset.Låt mig också säga något om expropriation ochersättning. Det är rätt, som säger, att enförutsättning för expropriation är att den enskilde fåren bra ersättning för det som exproprieras.Den lagstiftning som vi har, som vän-der sig mot, är ju till för att skydda samhället fråndem som spekulerar i mark och använder exproprie-ringsverktyget. När till exempel en väg ska byggasköper man upp mark och spekulerar sedan i markin-nehav på samhällets bekostnad. Lagstiftningen är tillför att jag och inte ska få betala dubblaeller tredubbla priset för att det ska byggas en järnvägeller väg. Vi anser att den avvägningen måste finnaskvar. Men den enskilde ska självfallet få en korrektoch riktig ersättning för den mark som exproprieras.Anf. 136 () replik:Herr talman! Jag ska lämna det ämnet. Vi kanskeinte blir helt överens innan dagen är slut.Jag skulle vilja ställa en kort och rak fråga: HarAnders Ygeman och Socialdemokraterna någon in-ställning till resonemanget kring boplikt? Det resone-ras om detta i vissa skärgårdsområden.Anf. 137 () replik:Herr talman! Det enklaste vore väl att svara nej påden frågan och förkorta diskussionen, men jag kansäga så här:Det finns en utredning och ett beredningsarbete,som vi skriver i betänkandet, och vi har anledning attkomma tillbaka i den frågan. Men jag har svårt att seatt boplikt löser något av de problem som bopliktsägs lösa. Jag tror att vi, i alla fall i huvudsak, måstehitta andra verktyg för att kunna lösa de problemen.Anf. 138 () re-plik:Herr talman! har rätt när han sä-ger att vi moderater sätter äganderätten framför poli-tikers vilja att styra och bestämma över våra liv.Anders Ygeman har också rätt när han säger att vimoderater värnar den kommunala självstyrelsen. Detär trevligt att höra en socialdemokrat prata varmt omden kommunala självstyrelsen; det är inte ofta dethänder i den här kammaren.När det gäller just tomträtterna kan man väl sägaatt vi sätter äganderätten före den kommunala själv-styrelsen i det fallet. Vi ser människorna, som sitterdär med tomträtterna och är närmast livegna, först.Runtom i vårt land kränks äganderätten.Ofta är det hela livsverk som drabbas när politikerkränker rätten att äga. En som är ovanligt hårt drab-bade är en man som heter . Han hadeett konditori , som han hade varit med ochbyggt upp, i . Det skulle rivas för därskulle i stället byggas ett kulturhus. frågadesig hur kommunen kunde göra så mot sina invånare.Han menade att det var helt omöjligt att flytta påverksamheten, eftersom det ställs stora krav på loka-lerna och läget. I det här fallet raserar kommunenFreddys livsverk och hans möjligheter att tjäna sittlevebröd.Min fråga till är: Är det rimligtatt en kommun ska kunna kränka enskilda männi-skors äganderätt för att bygga ett kulturhus?Anf. 139 () replik:Herr talman! kallar de villaägaresom hyr marken, som det hus de äger står på, förlivegna. Jag skulle vilja fråga : Påvilket sätt är villaägare som hyr sin marklivegna? Om ni värnar rätten att äga, på det sätt somPeter säger, undrar jag varför ni inte vär-nar antikvariatsägarens rätt att äga det antikvariat hanhyr av det stora privata fastighetsbolaget. Varförvärnar ni inte småbondens rätt att äga den mark hanhyr av det stora skogsbolaget? Varför värnar ni intede små människorna som hyr av de stora företagen?Ni föreslår ju ingen friköpsrätt för folk som hyrmark av stora privata markägare. Ni föreslår ingenfriköpsrätt för dem som hyr lokaler av stora privatafastighetsbolag. Det är bara när vi äger mark gemen-samt som man ska få friköpa till en subventioneradkostnad - i , när ni styrde, var det till 25 %av marknadsvärdet. Det är bara när man hyr sin lä-genhet av oss alla som man ska få friköpa, som mangjorde i när ni sålde lägenheterna till 50 %av marknadsvärdet.Varför gäller inte värnande omäganderätten när de som drar nytta av detta är de storaprivata bolagen?Anf. 140 () re-plik:Herr talman! Som vanligt slingrar sig Anders.Han försökte över huvud taget inte svara på min frå-ga, så jag ställer den rakt upp och ned en gång till. Dåger vi en chans till: Tycker AndersYgeman att det är rimligt att en kommun ska kunnakränka enskilda människors äganderätt för att byggaett kulturhus?Anf. 141 () replik:Herr talman! Det hade varit klädsamt om PeterDanielsson hade försökt besvara någon av mina frå-gor när han begär att jag ska besvara hans. Men jagska göra det.Det är inte rimligt att en kommun får kränka nå-gon människas rättigheter, oavsett om det ska byggasvägar eller kulturhus. De människorna ska naturligt-vis, enligt den gällande expropriationslagstiftningen,ha rätt till rimlig ersättning. Man ska förhandla meddem, precis som man gör, enligt dagens lagstiftning.Det kan väl vara dags att fundera på begreppet"livegen" också. Är de av människorna i Sveri-ge som hyr sin lägenhet livegna? Är de som äger sinvilla eller sitt radhus och hyr marken livegna? Nej,det är de naturligtvis inte.Är det höga retoriska tonläget från Moderaternaom det kommunala självbestämmandet så ihåligt efter att man har slagits för dethär i kammaren är beredd att lagstifta om att kommu-nen inte ska få köpa mark, att man ska vara tvungenatt sälja ut sin egendom? Jag tror att vi kommer att fååterkomma till de här frågorna i kammaren, och mo-deraterna kommer att bli svaret skyldiga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Offentlighet, integritetsfrågor, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU27Offentlighet, integritetsfrågor, m.m.Anf. 142 ():Herr talman! Vi lämnar nu expropriationer ochfäbodar och går över till mer hårdkokta saker.I det betänkande som vi nu ska debattera behand-las 27 motionsyrkanden från den allmänna motionsti-den. Det rör data- och integritetsfrågor, offentlighetoch sekretess. Till betänkandet finns 14 reservationerfogade, och vi moderater står bakom sju.Frågorna, som vi nu ska behandla, är mycket vik-tiga och centrala för demokratins funktionssätt. Mende är också centrala för enskilda individers liv. Det äringa lätta frågor, och lagstiftningen är ofta omfattandeoch snårig. Teknikutvecklingen har också gjort attfrågor om personlig integritet och offentlighetsprinci-pen har kommit i ett helt nytt läge. Med relativt enklaoch billiga tekniska lösningar kan man kartlägga ochfå insyn i enskilda människors liv på ett helt annatsätt än vad som var tekniskt möjligt för bara tio årsedan - i vart fall tog det veckor av omfattande arbeteför att få fram samma uppgifter.Vi moderater har under en följd av år föreslagit ska tillsätta en utredning för att undersöka hurden personliga integriteten kan stärkas. Utredningenskulle ha till syfte att ta fram en generell och tekniko-beroende integritetslagstiftning. Vad jag har förståttär vi överens om att en sådan utredning behövs. Mennär kommer den?Redan våren 2000 utlovade regeringen en utred-ning, och direktiven skulle vara klara samma vår. , vid behandlingen av ett likalydande yrkande,avslogs yrkandet med motiveringen att regeringenavsåg att tillsätta en parlamentarisk utred-ning. Man frågar sig hur regeringen ser på ordensvalör när "" tydligen kan betyda mer än ettår.Enligt uppgift från justitieministern här i kamma-ren, så sent som , är kommittédirektivenklara. Den fråga som inställer sig är naturligtvis: Hurprioriterar regeringen dessa frågor? Ska det ta mer från det att man anser att behov av en utredningföreligger tills att kommittén blir tillsatt? Under årenslopp har betydligt mindre frågor blivit föremål förutredning.Herr talman! Vi har en omfattande lagstiftningsom reglerar behandlingen av personuppgifter trotsatt vi har personuppgiftslagen, PUL. Förutom PULfinns ett 60-tal författningar som reglerar personupp-gifter. Lagstiftningen är ofta svåröverskådlig och svåratt tillämpa. Att få ordning på personuppgifter ochhur vi sköter dem är särskilt viktigt i , efter-som vi är ett av de länder i som har våra med-borgare registrerade i centrala statliga system. Det ären följd av hur vårt socialförsäkringssystem är upp-byggt, med heltäckande centrala system.Det finns ute bland medborgarna en stark oro förhur de olika registren används, särskilt som de tek-niska möjligheterna till samkörning blir allt större.Det är viktigt att dessa farhågor tas på största allvar.Även denna fråga behöver bli föremål för en närmaregranskning i en utredning.Att i anda registrera alla medborgare i ettregister, det så kallade SPAR, väcker starka känslor,oavsett om syftet kan var gott. Det mest anmärk-ningsvärda är att staten som samlat in uppgifter omnamn, adress och födelsenummer sedan bearbetardessa och säljer dem till hugade spekulanter. Enligtvårt förmenande har registret inget på förhand be-stämt ändamål. Därför kan det inte anses vara fören-ligt med dataskyddsdirektivet. Vi anser därför attSPAR ska avskaffas.Den svenska offentlighetsprincipen ska vi med allrätt vara stolta över. Att som enskild medborgarekunna kontrollera makten är ett viktigt inslag i densvenska demokratin. Jag hoppas också att denna prin-cip kan bli en exportvara till övriga världen, och inteminst till EU. Den nya tekniken har öppnat nya möj-ligheter att snabbt och effektivt kunna utnyttja dennarättighet, och det är av godo. Det som tidigare togdagar eller veckor att utföra kan nu ske på några se-kunder genom klickningar på en dator.Den snabba teknikutvecklingen, som är bra, stäl-ler andra krav på lagstiftningen. Det finns risk för attdet som har varit huvudsaken för offentlighetsprinci-pen, det vill säga medborgarnas förvaltningskontroll,även öppnar möjligheter för myndigheter att skickauppgifter, att samköra register och dessutom bearbetaoch sälja dessa uppgifter. Den nya tekniken öppnarockså för enskilda medborgare att kontrollera varand-ra. Genom att sammanställa uppgifter ur olika registerkan vi som enskilda personer få en mycket god upp-fattning om hur våra grannar arbetar och fungerar.Dessa möjligheter kan användas inte bara i integ-ritetskränkande syften utan även i rent kriminellasyften. Vi menar därför att offentlighetsprincipenmåste ses över.Herr talman! Förtroendefull information i skolan,exempelvis studieplaner, är inte sekretesskyddade i den offentliga skolan. Sådan information somrör överenskommelser mellan elever, föräldrar ochlärare kan ofta vara av privat natur. Vi menar att detär rimligt att sådana handlingar inte ska vara offentli-ga. Därför bör man se över sekretesslagen på detområdet.Det finns dock ett område där vi anser att sekre-tesslagen ska förändras genom att man lättar på sek-retessen. Det är på ett specifikt område inom social-tjänsten och sjukvården. Inom ochsjukvården behandlas många uppgifter som är känsli-ga för den enskilde. Det är också av yttersta vikt attden enskilde har förtroende för ochsjukvården så att han eller hon vågar lämna känsligauppgifter.Samtidigt får sekretessen inte försvåra för polisenatt bekämpa allvarlig brottslighet. Det kan därförfinnas typer av brott där skälen att lätta på sekretessenföreligger. Vi har exemplet med brott som riktas motbarn. Vi anser att det även vid andra brott, och dåsärskilt grova våldsbrott, finns skäl att lätta på sekre-tessen och göra det möjligt för personalen inom sjuk-vården och att lämna uppgifter tillpolisen eller åklagarmyndigheten utan samtycke närså krävs. Det ska gälla när minimistraffet är istället för, som , . Med det uppnår vi blandannat att misstankar om grov misshandel omfattas avden här regleringen.Herr talman! Vi moderater står naturligtvis bakomsamtliga våra reservationer, men för att spara tidyrkar jag bifall endast till reservation nr 2 underpunkt 2.Anf. 143 ():Herr talman! Offentligheten är en omistlig del avden svenska tryck- och yttrandefriheten. Rätten att tadel av allmänna handlingar underlättar inte bara med-borgarnas inblick i den offentliga verksamheten, utandet är också en förutsättning för ett journalistisktarbete, fri opinionsbildning och politisk debatt. Detsista är inte minst viktigt för oss.Den tekniska utvecklingen innebär att möjlighe-terna att ta del av innehållet enligt offentlighetsprin-cipen ges helt nya förutsättningar. Men den kan, felanvänd, skapa stora risker för människor. Som be-skrivs i reservation nr 8, som är gemensam för folk-partister och moderater, kan den nya tekniken innebä-ra att offentlighetsprincipen utvecklas till ett effektivtinstrument för kontroll av människor. Offentlighets-principen kan öppna möjligheter för enskilda perso-ner att granska och kontrollera andra människor ochsprida tvivelaktig information om dessa.Vi som är politiker har väl de flesta av oss någongång råkat ut för hamna på någon otrevlig hemsidasom ges ut av personer i syfte att misskreditera oss.Vi kanske finns på hemsidor även om vi inte vet omdet. Själv har jag gjort det, och det är inte en särskiltlustig läsning även om den inte är direkt skadlig. Viska självfallet tåla hård granskning och kritik, menden ska vara sakligt underbyggd. Godtyckliga, ochibland illvilliga, sammanställningar och informationersom rör oss kan sprida väldigt bisarra föreställningarom oss som politiker.Men det gäller inte bara oss politiker. Alla med-borgare kan råka ut för detta på grund av den storamängd lättillgänglig information som finns. Dentekniska utvecklingen ökar möjligheternaatt blicka in i medborgarnas privatliv. Det gällermyndigheters möjligheter att kontrollera människor,men också, och det är faktiskt väldigt viktigt ochbesvärligt, enskildas människors möjligheter att kon-trollera varandra. Den enskilda människans integritethotas genom detta. Jag vet att alltfler människor kän-ner sig oroade av den här utvecklingen.Jag anser att det är viktigt att värna den svenskaoffentlighetsprincipen, som vi inser pro-blemen och är beredda att göra någonting åt dem.Herr talman! Jag kan konstatera att den snabbatekniska utvecklingen ständigt väcker frågor rörandehur den personliga integriteten ska skyddas. Enligtmin mening är det angeläget att lagstiftningen, genomatt vara generell och teknikoberoende, kan erbjudaskydd för den personliga integriteten utan att detkrävs en ny utredning och en ny lagändring varjegång en teknisk nyhet ser dagens ljus.Sedan tillkomsten av personuppgiftslagen, PUL,har vi i KU och här i kammaren under de senaste årenhaft många, långa och ganska heta debatter om de härfrågorna. Men vi har ändå tillsammans förmått rege-ringen att i EU ta upp de problem som PUL förorsa-kar den svenska offentlighetsprincipen. Det senastepå PUL-fronten är att den särskilde utredaren har begärt att den översyn av PUL som skulleredovisas ska få förlängd tid tilloktober. Efter det får vi ta ställning till hur vi ska gåvidare med PUL. Vi är ju många som inte är nöjdamed hur PUL tillämpas.I två reservationer till det här betänkandet som ärgemensamma för och tasproblem kring offentlighet och integritet upp.I den ena, nr 2, framhålls att det föreligger ett stortbehov av en omfattande analys av grunderna för in-tegritetsskyddets framtida utformning.I den andra, nr 8, framhålls att offentlighetsprinci-pens syfte måste ses över.Integriteten och offentligheten är ju faktiskt varsin sida av samma mynt. Därför behövs det verkligenen grundlig översyn av frågorna rörande offentlighetoch integritet.Herr talman! Precis som framhöllfår vi vänta och vänta på att det händer någonting. Jagundrar också hur länge vi ska behöva vänta på att densedan länge utlovade parlamentariska kommittén somska behandla lagstiftning som rör den enskildes integ-ritet ska komma i gång. När det gäller regeringensavsikter att tillsätta utredningar får vi ständigt höra iKU i olika sammanhang att man återkommer med enutredning och så snart det är möjligt.Vår erfarenhet är att vi brukar få vänta väldigt länge.Jag hoppas att den här kommittén kommer att till-sättas med det snaraste. Jag vill inte att det här viktigaarbetet skjuts upp år . Den här kommitténborde få sätta i gång sitt arbete omgående. KU:s re-servanter har mycket tydligt pekat på de problem somfinns. Detta borde verkligen kunna tillkän-nage för regeringen.Herr talman! Eftersom har yrkatbifall till reservation nr 2 yrkar jag bifall till reserva-tion nr 8.Anf. 144 ():Herr talman! Det är som sagt ett omfattande be-tänkande med ganska olikartade frågor inom områdetoffentlighet och integritetsfrågor. Jag kan självfalletinte behandla alla i mitt anförande. Jag ska koncentre-ra mig på två saker. SPAR, som redan är omnämntoch den reservation som och Miljöpar-tiet har lagt.Först vill jag göra några korta anmärkningar.Jag tror inte att sade det - omhon gjorde det beklagar jag att jag upprepar henne -men skälet till att den så kallade nuförlängs är ju att man vill invänta det så kalladeBodilmålet i i . Utslaget idet målet kan få ganska betydande konsekvenser förutformningen av PUL , så jag tror att detfinns skäl att vänta de dagarna.När man diskuterar offentlighet och yttrandefrihetfinns det en tendens till att alla argumenterar för ut-vidgning. När man diskuterar integritetsfrågornaargumenterar man för stärkt integritetsskydd. Ofta ärdet samma personer som uttrycker båda dessa stånd-punkter. Jag tror att det bästa vi kan göra är att inseatt det finns en konflikt mellan dessa båda strävan-den. Stärker vi offentligheten kommer vi förmodligenatt inskränka på integritetsskyddet och tvärtom. måste vi lära oss att leva med.Så till de två frågor jag tänkte beröra.Jag börjar med SPAR, statens personadressregis-ter. Om jag förstod rätt vill man avskaf-fa SPAR av integritetsskäl. Jag menar att vi ska be-hålla SPAR av integritetsskäl.Uppgifterna i SPAR får behandlas för att aktuali-sera, komplettera och kontrollera personuppgifter. Defår behandlas för att ta ut uppgifter om namn ochadress genom urvalsdragning för direktreklamända-mål, opinionsbildning eller samhällsinformation ellerannan därmed jämförlig verksamhet. Det finns alltsåett lagstadgat ändamål för SPAR.Att SPAR byggdes upp berodde på att man såg attden nya datatekniken gjorde det möjligt att upprättaväldigt stora dataregister. Man ansåg det olämpligt attdetta skulle ske i olika former av privat regi. Det varbättre att vi har ett statligt ägt och, genom , demokratiskt kontrollerat register som kantillhandahålla korrekta uppgifter om adresser.Detta leder till en mängd fördelar. Dels blir dethög kvalitet på registren dels får vi färre privata re-gister dels får vi möjlighet till reklamspärrar dels fårvi möjlighet att undvika exempelvis direktreklam tillbarn.Det finns en del andra problem med SPAR, mende har att göra med att den praktiska hanteringen avSPAR sköts av ett privat företag. Det är ett ameri-kanskt oljeutvinningsföretag som har ett tyskt namnsom uttalas på franska. Det företaget har en väldigtspeciell ställning. Man bör nog se överhur man ska hantera det. Men det är en annan sak änvad vi tar upp i det här betänkandet.Slutligen vill jag säga något om vår reservationÄndring i sekretesslagstiftningen.När det gäller förundersökningar har vi tidigareändrat på sekretessregeln så att det nu är ett omväntskaderekvisit. Förenklat uttryckt: Det har blivit litetsvårare att få insyn i förundersökningar. Det hargjorts av integritetsskäl.Vi menar att avvägningen i det här fallet nog blevfel och att vi skulle ha behållit det raka skaderekvisi-tet som ger allmänheten litet större möjlighet tillinsyn i förundersökningarna.Det har att göra med förtroendet för polisen. Detfinns ett antal uppmärksammade fall där det har fun-nits misstankar mot poliser och förundersökningarnaganska snabbt har lagts ned. Det har då uppkommitmisstankar om att detta inte har skett på ett korrektsätt. Det har varit svårt för allmänheten och förbrottsoffren att se om detta har skett på ett korrektsätt. Förtroendet för de rättsvårdande myndigheternatalar, menar vi, för att vi ska återgå till ett rakt skade-rekvisit i det här fallet.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnummer 10.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! talade om avväg-ningen mellan offentlighet och integritet. Vi kan enasom att det är besvärligt. Det är det grunddiskussionenhandlar om väldigt mycket.Mats sade något om att man får levamed den här konflikten. Då undrar jag hur man skatolka inställning till en utredningsom försöker hitta ett mer harmoniskt förhållandemellan offentligheten och integriteten än vi har i dag.I dag fungerar det ju inte bra.Tycker inte , precis som vi frånFolkpartiet och , att utredningen bordekomma till stånd med det snaraste?Anf. 146 () replik:Herr talman! Jag anser att det finns an-ledning att se över den här lagstiftningen för att se hurden kan följa och anpassas till de förändrade förhål-landena i samhället.Jag tror också att det finns anledning för regering-en att tillsätta den här utredningen.Jag tror att regeringen kommer att göra det, ochdärför anser jag att utskottet har gjort en mycket rim-lig bedömning i det här fallet.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! Den utredningen har utlovats sedan2000. När tror att den kommer atttillsättas?Anf. 148 () replik:Herr talman! Mina klärvoajanta gåvor är mycketbegränsade. Jag har ingen som helst möjlighet attuttala mig om regeringens avsikter. Men den tid somhittills har förflutit torde tala för att det inte dröjeralltför länge innan den kommer.Anf. 149 ():Herr talman! Detta är ett betänkande med mångafrågor. Jag ska försöka beröra några av dem.Över hela spektrat är vi överens om vikten av atthävda och värna offentlighetsprincipen. Det är jumedborgarnas rätt att få ta del av den verksamhet sombedrivs i offentlig regi som finansieras med våragemensamma medel. Det ger också medborgarnamöjlighet att inte bara ta del av utan också utkrävaansvar för den verksamheten.Internet, en ny teknik som är gammal, harju ökat möjligheterna. Det är viktigt att vi tar vara påde möjligheterna och söker undvika inskränkningarpå olika sätt.Vi har pekat på den del som handlar om sekre-tessbestämmelser som kan införas, som vi tycker,något för enkelt. Vi har pekat på att man bör göra enuppstramning i den delen för att undvika sekretessin-skränkningar i offentligheten. Det skulle kunna sketill exempel i grundlagsform.Vi har också pekat på vikten av att vi på olika sättsjälva hävdar offentlighetsprincipen i vår verksamhet.Det gäller när vi tar vara på direktiv och ramlagarfrån EU och att vi då inte jobbar på det sätt som görs iden så omtalade PUL där ett kapitel för sig är kap. 7§ 16 som ju har kommit att användas som en allmäninskränkning av offentligheten.Herr talman! Detta är som sagt ett betänkandemed många frågor.