prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Jag vill bara peka på att just det faktum attden enskilde som möter myndighetsbeslut gör det i såolika situationer och med så olika kompetens gör attdet är viktigt att vi försäkrar oss om att den enskildefår ett bra underlag att stå på för att kunna utöva sinrätt och så att säga vara rättssäkerhetens garant ge-nom att kunna överklaga och hävda sin mening. Därtycker vi att det inte minst finns skäl att lyssna på vadJO uttalat, att kräva att man får ett skriftligt beskednär myndigheter fattat beslut som rör enskild. Det gerbättre förutsättningar för både att utöva kontroll övergenomförande och att följa upp brister i dokumenta-tionen, men det är också en bra grund för alla möjligamedborgare att överklaga.Frågan om dröjsmålstalan och regelförenkling harpå ett utmärkt sätt redogjorts för tidigare i talarstolen,så jag tar inte tid till att upprepa detta. Jag håller heltmed i båda de frågor som tog upp.Tillgängligheten är också en rättighet som måstegälla personer med funktionshinder. Att skapa entillgänglig myndighet innebär inte bara att ha en 24-timmarsmyndighet. Det innebär också att ge verkligamöjligheter för den enskilde att komma till, oavsettom man har funktionshinder eller om man vill sökakunskap då myndigheterna kanske inteär som piggast. Där är också diarier på Internet enfråga som vi har lyft fram.Jag håller helt med om att vi behöver se över deopinionsbildande myndigheterna. Det finns oklarhetersom skapas till följd av bildandet av denna typ avmyndighet. Här kan möjligen Ansvarskommitténsärskilt titta på just den typen av myndigheter, närman nu pratar om ansvarsfördelning och att skapatydlighet. Det ingår ju inte direkt i direktiven, mendet skulle kunna göra det, inte minst med ett kloktbeslut här i kammaren senare.I en fråga har vi i blivit apostrofera-de i flera tidigare inlägg, nämligen frågan om tillsätt-ning av högre statliga tjänster. Vi är helt öppna för attdiskutera tillsättningsförfarandet - gärna det. Vi tyck-er att det finns bra och spännande tankar i den utred-ning som gäller tillsättning och utnämning av domareoch domstolsledning. Det finns tankar där som ärvärda att titta på. Det finns också skäl att fundera överhur utnämningsmakten påverkas och vilken roll myn-digheterna får i en framtida svensk struktur. Kommervi att ha fortsatt självständiga myndigheter? Kommermyndigheterna att ha en annan roll? Hur ser Myndig-hets-Sverige ut ?Vi är öppna för en diskussion och en dialog om-kring detta. Men en sådan öppenhet kräver att manförsöker jobba från grunden. Då handlar det, som viser det, om att försöka säkra ett urval på sakligagrunder, och det är just det som Domarutredningentar fasta på.Vi menar inte att personer som söker statligatjänster nödvändigtvis ska komma till föratt bli utfrågade. Det tror vi inte är den rimligastevägen att gå - åtminstone har vi inte hört mycket somtalar för just detta. Risken är att vi skrämmer bortintresserade kandidater från möjligheten att sökahögre statliga tjänster. Per , som var ledare förkonstitutionsutskottet och nu för Nor-diska rådets presidiesekretariat, skulle inte ha varitförvånad över att komma till ett utskott och inte käntsig obekväm med detta, men vem vet om vi skulle hajobbat med någon som har en annan typ avuppdrag i den privata sektorn?Jag tror att det här är en återvändsgränd. Jag hadeockså i det längsta förhoppningar att man från dereserverandes sida skulle vara intresserad av att stry-ka den mening som uppenbarligen var viktigast i helareservationen och som gjorde att vi från Centerpartietinte ställde upp. Vi tycker i stället att den nya skriv-ning som det blev i utskottets text är tillfyllest. Vipekar på de frågor som är uppe för beredning,men vi gör inte en översyn som landar i att man skabli utfrågad i utskott, för så säkrar vi enligtvår bedömning inte en bättre tillsättning och en bättreutnämningsmakt när det gäller högre statliga tjänster.Anf. 120 () replik:Fru talman! Det är en viktig fråga hur utnäm-ningsmakten ska utövas i . Jag blir lite förvå-nad när jag hör argumentera i frå-gan, därför att det som det har varit frågaom är att vi ska utreda frågan om hur vi ska kunnaöka insynen och öppenheten i utnämningsprocessen.Vi pekar i vår reservation på att en möjlighet skullekunna vara att de personer som kan vara aktuella föruppdraget skulle kunna komma till ochfrågas ut innan man tillsätter vissa högre statligatjänster. Det finns många andra möjligheter manskulle kunna tänka sig också. Jag pekade på en mitt anförande.Men om man ska skriva en reservation och försö-ka agera i en fråga så måste man ha någon typ avviljeinriktning. Man kan inte bara säga att man äremot. Någonting måste det stå i en reservation. Omdet är så att man inte kan vara överens om att man skaöka insynen och öppenheten är det klart att man inteska skriva ihop sig, men jag utgår från att Centerpar-tiet är intresserat av att öka insynen och öppenheten iutnämningsprocessen. Jag tror att det vore viktigt,inte bara för effektiviteten utan också för legitimite-ten i utnämningssystemet.Min fråga till är: Varför kundeinte ställa upp på en utredning om ökadöppenhet och insyn i utnämningsprocessen?Anf. 121 ()replik:Fru talman! Måhända svarar självpå sin fråga. Man måste ha någonting med sig sompekar ut vad man vill göra när man kommer med enreservation. Det som pekades ut, det man ville görafrån reservanternas sida, är i vårt tycke felaktigt. Vitror att det är en återvändsgränd. Det fanns inte till-räckligt mycket på fötterna för att hävda att just dettavar rätt sätt att öka öppenheten. Vi tycker att det vik-tigaste, inte minst , egentligen är attförbättra tilltron till utnämningsmakten och till kvali-teten i de ledande statliga tjänsterna, det vill säga attdet har gått till på rätt sätt och att de skickligasteverkligaste har blivit tillfrågade och har tagits med.Det är det centrala för oss - inte att man kommer tillriksdagens utskott för att bli utfrågad.Anf. 122 () replik:Fru talman! får vi lite besked från KerstinLundgren om bevekelsegrunderna. Jag tycker ändå attdet är lite oroväckande att ställerupp på den sida som förespråkar fortsatt hemlighets-makeri och fortsatt stängda dörrar när de viktiga ut-nämningarna ska diskuteras. Det är egentligen detsom nu säger i sitt anförande och isin replik till mig.Vi har under en lång följd av år sett hur regering-en har missbrukat sin utnämningsmakt, hur partiloja-litet och partibok har varit viktigare än saklighet ochatt ha goda kunskaper i sitt ämne. Är det då inte rim-ligt att man får en större möjlighet att öka öppenhetenoch insynen i den här processen på olika sätt?Ett sätt är att man frågas ut av . Vi harmassvis med utfrågningar i andra sammanhang, ochvarför skulle det var så konstigt om man frågade utmänniskor som ska inneha de allra högsta statligatjänsterna i landet? Varför ska inte de kunna frågas utoch ställas till svars?Jag skulle vilja säga att det här, särskilt det somKerstin talar om, handlar om att öka effek-tiviteten och få de bästa till tjänsterna. Om man somstatlig chef inte klarar av att stå inför ett fackutskott iriksdagen och förklara vad man vill göra som statligchef kanske man ska fundera på om man är lämpligatt vara statlig chef.Anf. 123 ()replik:Fru talman! Ja, om det nu vore så att det fannsbelägg för att det stora problemet med de statligacheferna var att de inte klarade av att stå inför ettutskott och förklara sig eller svara på frågor. Men jaghar inte sett någonstans att det finns belagt att det ärproblemet med de statliga cheferna. Snarare är det välså att man där har ganska god kompetens att stå införriksdagens utskott och svara på frågor.Problemet är kanske någonting annat. Problemetär kanske också att vi behöver öppna dörren för att fåin andra än aktörer som är vana vid just den härkammaren och vid utskott.Vi tror att det här snarare är ett sätt att stänga uteän att öppna upp för en breddad rekrytering och fören omtanke om dem som kan vara beredda att lämnaannan tjänst för att tillträda ledande statliga tjänster.Vi tycker att det är viktigare att fokusera på grundenän att fokusera på en utfrågning i utskott.Anf. 124 ():Fru talman! Central i debatten om det här betän-kandet bör man väl anse regeringens proposition 62detta riksdagsår, som går under namnet Några för-valtningsrättsliga frågor, vara. Denna propositionrymmer bland annat en lagändring som kommer attgarantera medborgarna möjlighet att kommuniceramed myndigheterna med hjälp av moderna kommu-nikationsmedel som telefax och e-post. Det här ärgivetvis bra förändringar som ingen motsätter sig. Detär att lagregleringar kommer som ger med-borgarna garantier för att sådan här kommunikationska bli möjlig.Fru talman! Mer kontroversiella, nytänkande ochintressanta kan man tycka att de 13 reservationerna ibetänkandet är. Låt mig orda något om några av dem.Det kom ett mejl till riksdagskansliför :"Jag fick inte någon mat alls . Det enda som finns är det salladsbord där vegeta-rianerna kan plocka lite sallad och ibland också bön-groddar (konserverade). Skolsköterskan sade att ele-verna lätt kunde tillgodogöra sig en tredjedel av sittdagsbehov när de åt salladen. "Så stod det i några rader som skickades till Miljö-partiet från en studerande i . Det mest tragis-ka är att de raderna inte är unika.Brev- och mejlhögarna växer hos oss, med berät-telser från arga, ledsna eller besvikna veganer. Derasskolgång ser inte ut som andra barns och ungdomarsskogång. Deras skollunch är beskuren, och de tvingasförsöka hänga med på eftermiddagens lektioner påmer eller mindre fastande mage - . Detvingas till läkare för att försvara sin valda livshåll-ning, så att de kan få intyg att visa upp för skolbe-spisningen. Deras etiska val och personliga ställ-ningstagande respekteras inte. Skolbespisningenhävdar att mat är vegansk trots att den egentligeninnehåller animaliska produkter.Diskrimineringen mot veganerna i skolan och påandra offentliga inrättningar tar sig många uttryck.Naturligtvis finns det inrättningar som alldeles ut-märkt serverar också vegansk mat. Läkarintyg behövslångtifrån överallt. Men den självklara rätten att etisktvälja sin kosthållning respekteras inte på många avSveriges skolor och andra inrättningar.Staten ska behandla alla lika, oavsett religiösövertygelse, hudfärg, kön eller etiska ståndpunkter.Det kan verka självklart, och på många områden harvi kommit långt när det gäller att förhindra diskrimi-nering. Men veganer särbehandlas fortfarande nega-tivt i stor utsträckning. På samma sätt behandlas sä-kerligen de som av religiös övertygelse behöver sär-skild kost. Detta är i grunden ett demokratiproblemsom rör människors lika rätt, och i skolornas fallelevernas möjlighet att på likvärdiga grunder tillgo-dogöra sig undervisningen i skolan.I reservation 13 kräver jag och att re-geringen skyndsamt ska arbeta fram ett lagförslagsom garanterar vegetarianer och veganer fullvärdigmat på skolor, behandlingshem, fängelser, ålder-domshem och i andra sammanhang där det offentligabekostar maten. Jag yrkar bifall till reservationen medhopp om att också något av de andra partier som ivanliga fall brukar tala sig varma för rättvisa ochlikvärdighet ansluter sig.Fru talman! Fler reservationer som bär grön un-derskrift handlar om minoritetsfrågor och vikten avatt staten inte diskriminerar någon. Det är inget kons-tigt - minoritetsskydd och allas lika värde har alltidvarit centrala principer i den gröna ideologin. Vi gårgärna först i gayrörelsens Prideparader, vi trycker påför att få ut antidiskrimineringsbyråerna i landet ochvi vill ha ett samhälle som är, i sanning, tillgängligt.I en reservation, nr 10, kräver vi därför tillsam-mans med Vänstern, och atthomo-, bi- och transkompetensen inom den offentligasektorn ska bli bättre genom utbildnings- och infor-mationsinsatser. Inte minst kräver transfrågorna, somi dag faller mellan stolarna hos JämO och HomO,åtgärder.I en annan reservation, nr 8, kräver vi att medbor-garskapskravet vid tillsättningar av statliga tjänsterska begränsas väsentligt. Alla i ska ha sammarättigheter, också när det gäller statliga tjänster.I en tredje reservation, nr 5, kräver vi, Folkpartietoch insatser för att information från myndig-heter ska bli tillgänglig för personer med olika funk-tionshinder.Fru talman! När vi diskuterar diskriminering ochminoritetsfrågor måste jag resa en fråga om en annanreservation, som vi sannerligen inte står bakom. Dethandlar om reservation nr 11 och det som borgarnalite häcklande kallar opinionsbildande myndigheter.Vi har försökt reda ut det förr, och vi gör ett nyttförsök.Vilka myndigheter menar man egentligen? Vilkamyndigheters arbete är det de borgerliga partierna ikonstitutionsutskottet vill stoppa? Är det JämO:sförsök att bryta ned de sexistiska fördomar som slagitrot i samhället och systematiskt snedfördelar kvinnori fråga om makt och pengar och män i fråga om såkallade mjuka värden? Är det Integrationsverketsuttalande mot den diskriminering som ofta drabbarpersoner med utländsk bakgrund? Är det HomO:skamp mot homofobin, vars värsta resultat vi ser imisshandlade HBT-personer?Borgerligheten! Jag förstår inte vad ni är ute eftermed er reservation mot så kallad opinionsbildandemyndigheter.Fru talman! I en annan reservation, nr 7, behand-las frågan om den statliga utnämningsmakten. Blottamisstanken om att regeringen inte utför sin uppgiftsom utnämnare av bland annat ambassadörer ochgeneraldirektörer på ett sätt som ger oss de allra bästaämbetsmännen borde pocka på en utredning. Blottamisstanken om att utnämningar används som tack förlång och trogen tjänst eller för gott samarbete medandra partier borde få de flesta att kräva att riksda-gens roll i utnämningarna ska stärkas.Nu är det inte bara en misstanke. Det har kommitESO-rapporter, och det är ett faktum att partier somsamarbetat med regeringen plötsligt börjar få sinagamla trotjänare utnämnda. Det är en sanning attmånga duktiga politiker avslutar sin bana på en postde fått genom utnämning av regeringen. Att frågornareses om verkligen de mest kompetenta i varje lägeutses är naturligt. Att frågorna reses om det verkligenär de som skulle ha utsetts om utnämningsmaktenhade fungerat optimalt är naturligt.Därför står , tillsammans med tre bor-gerliga partier, under reservation nr 7, som blandannat öppnar dörren för att skulle kunna görasom många andra länder. Där låter man dem somkandiderar till offentliga myndigheter och uppdragsom ambassadör och generaldirektör bli utfrågade avparlamentets, våra, fackutskott. Det skulle ha kunnatbli majoritet för denna reservation om inte Center-partiet valt att gå en annan väg. Jag beklagar att Cen-terpartiet uppenbarligen inte tycker att utnämnings-makten bör genomlysas och ställer mig aningenfrågande inför motiven.(forts. 9 §)8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeNU8 Vissa frågor om regional utvecklingspolitikPunkt 2 (Regionala tillväxtprogram)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd, c)Votering:167 för utskottet138 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 24 v, 15 mpFör res. 1: 48 m, 41 fp, 31 kd, 18 cFrånvarande: 16 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpPunkt 3 (Kapitalförsörjning)1. utskottet2. 2 (m, fp, kd, c)Votering:154 för utskottet138 för res. 214 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 24 v, 1 mpFör res. 2: 48 m, 41 fp, 31 kd, 18 cAvstod: 14 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpPunkt 5 (Återförande av del av vattenkraftsvinsterna)1. utskottet2. 5 (mp, kd, v, c)Votering:216 för utskottet89 för res. 544 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 48 m, 40 fpFör res. 5: 1 fp, 31 kd, 24 v, 18 c, 15 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpPunkt 6 (Utlokalisering av statlig verksamhet)1. utskottet2. 7 (mp, v)3. res. 8 (c)Förberedande votering:44 för res. 717 för res. 8244 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:205 för utskottet38 för res. 763 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 47 m, 20 fp, 9 kd, 1 vFör res. 7: 23 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 m, 21 fp, 22 kd, 18 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpMartin () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Gunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 7 (Servicefrågor)1. utskottet2. 9 (m, fp, kd, c)Votering:168 för utskottet138 för res. 943 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 24 v, 15 mpFör res. 9: 48 m, 41 fp, 31 kd, 18 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU9 Statliga företagPunkt 1 (Synen på statligt ägande av företag)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd, c)Votering:167 för utskottet139 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 24 v, 15 mpFör res. 1: 1 s, 48 m, 41 fp, 31 kd, 18 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpPunkt 2 (Statens ägarutövning, m.m.)1. utskottet2. 2 (m, fp, kd, c)Votering:168 för utskottet138 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 24 v, 15 mpFör res. 2: 48 m, 41 fp, 31 kd, 18 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 7 fp, 2 kd, 6 v, 4 c, 2 mpPunkt 3Kammaren biföll utskottets förslag.9 § (forts. från 7 §) Statlig förvaltning (forts.KU23)Anf. 125 ()replik:Fru talman! Jag uppfattade att varfrågande inför vår hållning när det gäller chefer istatlig förvaltning och utnämningsmakten. Jag utgårfrån att hörde vad jag sade i mitttidigare replikskifte. Det jag skulle önska var att mantydligt kunde visa på vilket sätt utnämningsmaktenblir bättre genom att utskott håller offent-liga utfrågningar med dem som eventuellt kan tänkasig att vara intresserade av och söka statliga chefs-tjänster.Anf. 126 ()replik:Fru talman! Tack för repliken. Jag tycker attgrundproblemet är att regeringen har utnyttjat utnäm-ningsmakten på ett sätt som det inte riktigt var tänktnär man skrev vår författning på det sätt som gjordes.Grundproblemet är att utnämningsmakten användsför att liksom ge en guldklocka för lång och trogentjänst i vissa fall eller för att ge belöningar till partiersom samarbetat med regeringen - ditt parti såväl sommitt, ska väl sägas. Det tycker jag är ett problem.Ett sätt att komma undan det problemet tror jag äratt stärka roll i utnämningarna. I riksdagenär sju partier representerade, sex av dem sitter inte iregeringen. Där har vi en naturlig arena, och det ärutskotten. Då kan man tänka sig som en möjlig vägför att öka transparensen i utnämningsmakten att manhar utfrågningar i fackutskotten. Det är också det somnämns i den här reservationen.Det finns många andra vägar. Hade vi bara fåttmajoritet, hade bara ställt upp på den härreservationen och vi fått till den här utredningen hadeCentern i utredningen kunnat motsätta sig just det härförslaget för att föra fram alla de andra förslag somCenterpartiet sitter inne med. Då hade man kanskefått majoritet för dem, och vi hade fått en utredning.Då hade åtminstone någonting hänt med den härfrågan. valde att inte över huvud tagetbiträda reservationen, och därför får vi heller ingenutredning.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Jag noterar att intehar något svar på frågan om på vilket sätt utnäm-ningsmakten skulle bli bättre.Jag vänder mig också med förvåning, måste jagsäga, mot resonemanget om belöningar. Jag har inteheller sett några belägg för detta. Jag utgår från att vii den här kammaren är överens om att det faktisktfinns politiska företrädare för olika partier som harbåde skicklighet och kompetens för olika uppdrag istatlig förvaltning. Jag utgår från att vi kan vara över-ens om det.Mot den bakgrunden tycker jag att det är en litelättvindig hantering att prata om den gamla kunga-maktens belöningssystem när man diskuterar utnäm-ningsmakten. Det bekymmer som jag tycker finns, enuppfattning som jag utgår från att vi delar, är det visäger i utskottets betänkande om tillsättning av doma-re, som man tittar närmare på, och även frågan ommyndigheternas roll i en framtida organisation. Dentypen av frågor kommer kanske att behöva förändras.Vi har en del uppgifter när det gäller domarutred-ningen. Låt oss titta på dem och utifrån de slutsatser-na komma tillbaka till de andra frågorna.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Visst, , är vi enigaom att det finns kompetenta politiker. Men är det inteett lite konstigt samband att många politikers karriärslutar just med en plats som utnämnd någonstans? Ärdet inte ännu märkligare att dessa politiker vanligtvistillhör ett parti i regeringsställning eller ett parti somhar börjat samarbeta med regeringen eller möjligtvishar varit ytterst framträdande i något av de stora op-positionspartierna? Om man tänker sig att alla partierhar ungefär lika hög andel kompetenta politiker somskulle kunna komma i fråga för utnämningarna är detju lite konstigt att just de här helt plötsligt trillar inoch får sina utnämnda platser när partiet börjar sam-arbeta med regeringen. Så var det väl åtminstone intetänkt.Jag tycker att man ska stärka makt vidutnämningarna. Ett sätt som finns är att låta fackut-skotten ha en utfrågning. Jag har varit väldigt tydligmed hur det skulle förbättra utnämningsmakten, tyd-ligare än så kan jag nog inte bli.Anf. 129 ():Fru talman! Jag får börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på samtliga reser-vationer.I den här debatten har det som i många andra de-batter vi har haft visat sig att vi är överens om ambi-tionen. Vi vet hur vi tycker att det ska fungera, menvi är inte riktigt överens om hur vi ska komma dit.Det jag tänker på är den debatt som har förts omtillgänglighet och myndigheters sätt att bemöta med-borgarna när de vill ha svar på sina frågor. Alla ärhelt överens om att information ska vara tillgängligför alla, oavsett om man har något funktionshindereller ej. Man ska bli behandlad korrekt oavsett vemman är som person. Det är det grundläggande och detär vi överens om.Det kan ha gjorts många erfarenheter genom årendär vi kanske har tyckt att man inte har blivit bemöttpå ett korrekt sätt. Sådant har säkert inträffat. Jag villinte försvara allting och säga att det är hundraprocen-tigt bra. Så tror jag inte att det är. Men det som skiljeross åt är att vi tror mera på hela den policyförändringsom sker och på de direktiv som kommer från reger-ingen om hur tillgänglig man ska vara och med kravpå ett korrekt bemötande. Naturligtvis har de myn-digheter som är berörda själva ett otroligt stort ansvarnär det gäller policyfrågor och utbildning av samtligaanställda.Jag tror nämligen inte på att det vore så enkelt attallt blir frid, fröjd och perfekt om vi lagstiftar om allt.Jag tror att det handlar mer om den egna personalenssätt inom myndigheten att hantera frågorna. Ambitio-nen är vi överens om, och vi ska bevaka att det blirbättre. Det får framför allt inte bli sämre.Sedan var det regeringens förslag att ge störremöjligheter att ställa frågor via e-post, telefax och såvidare. Det är samma sak där. Den nya teknikenmåste kunna anammas av de myndigheter som ärberörda, så att det snabbt och smidigt går att få svar.Jag har ett flertal gånger debatterat i kammarenfrågor om tillsättande av högre statliga tjänster, menmer utifrån granskningsbetän-kande. har vi återigen i debatten från två före-trädare fått höra hur förskräckligt illa detta är. Det ärbara socialdemokrater som blir utnämnda eller några ideras närhet som man vill värna om.Den här debatten hade jag första gången med för-re förste vice talmannen . Han fick enrätt hygglig tjänst. Jag undrar om han räknar sig självsom socialdemokrat eller hör till ett samarbetsparti.Nej, det är en vulgärpropaganda som lever kvar iAnders fotspår. Eller är det hans ande somfortfarande svävar över frågan?