prot · GR0950 · 2003-12-16 00:00:00 — Vi ger inte försvarsgarantier till någon annan och tar inte emot försvarsgarantier från någon annan. Vi står utanför den militäralliansen. 57 (): Jag kan inte tolka det svaret på något annat sätt än att regeringen inte har varit helt sanningsenlig i sin information till . Där har man tydligt sagt att det som unionen gör är att skaffa sig försvarsgarantier inom unionens ram men att ges rätten att inte omfattas av dem. Det är den information som vi har fått, och det är den information som vi har haft att ta ställning till. Det som statsministern säger nu är att det inte finns några sådana försvarsgarantier. Det måste vara en förändring av den artikel i konstitutionsförslaget som vi har diskuterat, framför allt . När det gäller den diskussion som behöver ta fart nu kan jag ge ett tips: Sätt ned foten och utlys en folkomröstning. Det finns få medborgare i som är mer medvetna till exempel om vad EMU innebär. Och det har vi naturligtvis den svenska folkomröstningen att tacka för. har såväl statsministern som utrikesministern talat om att EU-parlamentsvalet borde användas för att diskutera . Gäller det fortfarande, eller menar statsministern att det är , som knappast är representativ i den här frågan, som ska fatta beslutet själv? 58 Statsminister (): Jag har väldigt svårt att förstå att inte skulle vara representativ. Vilket annat organ ser en vänsterpartiledare i vardande som är mer representativt än ? Vilken uppfattning är det uttryck för? Om det är något organ i som ska ta ställning till ett svårt och komplicerat material och göra det med demokratisk legitimitet är det väl ? Jag varnar för en utveckling där allting reduceras till enfrågerörelser, där var sak bryts ut för sig och spetsas till, och där man aldrig får möjlighet att väga av målkonflikten mellan olika inslag i ett helt paket. Det kommer att minska förtroendet för , och det kommer att försvåra möjligheterna, , för dem som vill använda den politiska makten för att omfördela i samhället. Om det inte finns någon riksdag med trovärdighet, och om det inte finns någon riksdag med kraft, kommer också valdeltagandet att sjunka, och då försvinner förutsättningarna för den samhällsmodell som jag trodde att vi var överens om. Säkerhets- och försvarsgarantierna kan naturligtvis inte ges av EU. De ges antingen i den tradition som Nato representerar, eller också löser vi det på det sätt som den andra traditionen inom unionen representerar, i alliansfrihetens namn. Så ligger det till, och så kommer det uppenbarligen också att förbli. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2003/04:171 om politik för tillväxt i hela landet 59 Statsminister (): har frågat mig dels vilka åtgärder som jag avser att vidta för att föra en politik för tillväxt och utveckling i hela landet, dels vilka åtgärder som jag avser att vidta för att stärka kommunernas skattebaser. befinner sig just nu i en lågkonjunktur. En svag internationell konjunktur har lett till att också vårt land drabbats av sämre tider. Många kommuner och landsting har ekonomiska problem. Också storstadsregionernas utveckling påverkas negativt av den internationella avmattningen. Vårt land behöver både starka tillväxtmotorer och en levande landsbygd. Alla människor ska ha rätt till en bra skola, vård och omsorg oavsett var vi bor. Därför ska vi fortsätta satsa på en aktiv regional utvecklingspolitik för tillväxt i hela landet. Vi ska också solidariskt dela på våra gemensamma resurser. kommer att möta den framtida konjunkturuppgången utifrån en styrkeposition. Till skillnad från många andra länder, och trots lågkonjunkturen, har vi fortsatta överskott i de offentliga finanserna. offentliga finanser är grunden för en god och uthållig ekonomisk tillväxt. Men det är viktigt att ha klart för sig att det inte finns några enkla vägar till framgång. I stället handlar det om ett målmedvetet arbete inom en mängd områden som till exempel forskning, teknisk utveckling, miljöomställning, exportsatsningar och småföretagande. Därtill krävs samarbete mellan, och gemensamt ansvarstagande av, politiken, företagen samt löntagarnas organisationer. Inom ramen för de av regeringen initierade tillväxtsamtalen förs nu diskussioner bland annat om hur enskilda skatter kan förändras, vilka insatser som kan göras för att hejda ohälsan i arbetslivet, hur integrationen av de invandrade svenskarna kan bli bättre samt hur etik och moral i näringslivet kan förbättras. Jag vill utöver detta lyfta fram några insatser som är viktiga för att öka tillväxten i landets olika delar. Den kommunala skatteutjämningen är helt avgörande för tillväxt och utveckling i hela landet. Ett levande kommunalt självstyre förutsätter utjämning av de ekonomiska förutsättningarna mellan olika kommuner och landsting. Utjämningen är helt nödvändig för att alla kommuner och landsting oavsett skattekraft ska kunna erbjuda sina invånare bra skola, vård och omsorg. Systemets konstruktion behöver justeras, men den solidariska grundprincipen ska bestå och kommer att försvaras. En trygg välfärd är en stark drivkraft för tillväxt. Därför är det centralt att staten gör fortsatta insatser för att förbättra kommunernas och landstingens ekonomi. ökar sysselsättningsstödet till kommuner och landsting med . Det fasta belopp om som alla inkomsttagare betalar i statlig inkomstskatt tillfaller även kommuner och landsting. De fortsatta satsningarna på vården och skolan är också betydande. Fler människor i arbete ger kommuner och landsting ett växande skatteunderlag. För att sprida kunskap och kompetens krävs det fortsatta satsningar på utbildning och forskning. tillför regeringen för utbyggnad av högskolan. Därmed skapas minst en stark högskola i varje län som kan fungera som kraftcentrum för utvecklingen. Dessutom har regeringen inrättat ett nätuniversitet för att utveckla distansutbildningen. höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med . Fortsatta satsningar görs för att främja kommersialiseringen av forskningsresultat till nytta för näringsliv, samhälle, universitet och högskolor. Genom gavs flera hundra tusen människor möjlighet att höja sin utbildningsnivå. Den riktade satsningen till kommunernas vuxenutbildning och till folkbildningen fortsätter med 2,1 miljarder fram då pengarna förs in i statsbidragen. har så mycket pengar avsatts för att utveckla infrastrukturen i vårt land. räknar regeringen med att slå fast infrastrukturplanerna för åren 20042015. Sammanlagt är det som ska fördelas. Bättre kommunikationer innebär bättre förutsättningar för företagen att utvecklas. Möjligheten till dagpendling över längre avstånd ökar. Jag vill framhålla den nya regionala utvecklingspolitik som antogs här i . Politiken bygger på att de som verkar lokalt och regionalt tar fram långsiktiga strategier för hur länet bäst kan utvecklas för att bidra till tillväxt. Totalt finns i olika regionala utvecklingsprojekt. Ungefär en tredjedel kommer från EU-budgeten och en tredjedel från svenska staten. Resten är olika former av eller privat medfinansiering. Resurserna används till exempel för uppbyggnad av lokala lärcentra för kompetensutveckling, insatser för näringslivet bland annat i form av samverkan mellan företag, universitet och högskolor samt utbyggnad av IT-infrastruktur. är ett land och en helhet. Tillväxt och utveckling i en del gynnar också andra delar. Vi måste vara beredda att se över hur vi kan använda våra resurser bättre för att stötta den regionala utvecklingen. I det samtalet är alla goda och konstruktiva krafter välkomna. 60 (): Först vill jag tacka för svaret. Jag vill också passa på att tacka för att statsministern tar den här debatten. Det är första gången som statsministern tar en interpellationsdebatt med en kvinna här i . Det tycker jag är intressant och spännande. Det är också första gången som statsministern är beredd att ta en debatt i den här viktiga frågan. Jag hoppas faktiskt att denna debatt kan utgöra en inledning till en bredare debatt i vårt samhälle om de regionala klyftor som finns i vårt samhälle. Jag känner mig mycket hedrad av att få ta den här debatten. När jag läser svaret kan jag se att vi ser lite olika saker när vi betraktar . Statsministern säger att är ett land. Ja, det är ett land men det ser verkligen olika ut i det här landet. Vi kan titta på några siffror som också bör beskrivas i en debatt som denna. var mer än 300 000 människor arbetslösa eller deltog i arbetsmarknadspolitiska program. Antalet varsel ökar. Långtidsarbetslösheten ökar, och snabbast ökar den bland ungdomar . Arbetslösheten bland människor med utländsk härkomst är högre än bland svenskar i allmänhet. Vidare kan vi se att nyföretagandet ökade i en mycket blygsam takt. Vi kan se att har var tionde dagligvarubutik försvunnit. Vi kan se hur Postens service försämras och hur den försvinner både från förorter och från tätorter runtom i . Vi kan se hur försäkringskassekontor, arbetsförmedlingskontor, tullkontor, lokala skattekontor och tingsrätter läggs ned och så att säga plockas från den totala service som så väl behövs runtom i landet. Vi kan se kommuner och landsting som brottas med ekonomiska problem, och vi kan se att 103 kommuner får skatteökningar . Vi kan se människor som demonstrerar därför att man inte har BB och därför att man inte får akutsjukvård. Vi kan se människor som protesterar mot att byskolor läggs ned och så vidare. Så här ser verkligheten ut. I mitt hemlän kan vi se att vi har en polisverksamhet där två poliser ska bevaka ett område stort som . Vi kan se att närpolisstationerna i genomsnitt har öppet . Vi kan se att åldersstrukturen bland de poliser som vi har ser mycket skrämmande ut. Också det här är verkligheten, ! Och det är det här som och regeringen bär ansvar för. Det som är det mest skrämmande i sammanhanget är att det är precis de här delarna som regeringen skulle kunna påverka. Statsministern nämner regionalpolitiken som en viktig del i att skapa tillväxt i hela landet. Ja, men regionalpolitiken är till sin konstruktion en korrigerande politik. För att det ska bli tillväxt i hela landet krävs grundsynen att tillväxt i hela landet är bra för . Då måste den stora politiken ha det förhållningssättet. Att med regionalpolitiken justera när det gäller alla de fel som vi ser i är som att stoppa en flodvåg med en tesked. Detta kommer alltid att vara omöjligt. Det är också så att många av landets kommuner har fått ta över en del av de uppdrag som regeringen faktiskt har. Jag skulle vilja avsluta den här första omgången med att fråga statsministern just om infrastrukturen: Vad är det som gör att till exempel bredbandsutbyggnaden är den infrastruktursatsning som staten inte ska ta ansvar för utan som man lägger över på kommunerna och som ska konkurrera med vård, skola och omsorg? Varför ska man göra på det sättet? En annan fråga som jag skulle vilja ställa till statsministern är följande: Vilket besked har statsministern att ge till dem som jobbar i statlig verksamhet tullen, Posten och så vidare när den här servicen dras in? Är inte medborgarna lika mycket värda runtom i hela vårt land? Varför ska vi inte ha samma service, oavsett var i landet vi bor? 61 (): Jag är glad över att få delta i den här debatten, som handlar om en politik för tillväxt i hela landet. Situationen är paradoxal för Norrlandslänen, inte minst i mitt . Där finns det rika naturresurser: vattenkraften, skogen, malmen och järnet näringar som tillsammans utgör grunden för, och har bidragit till, välfärden i . På något sätt borde dessa län mer få del av den här möjligheten att utvecklas och växa. har landets högsta arbetslöshet. Det är stor avfolkning och dåliga kommunikationer. Arbetslösheten, inklusive personer i arbetsmarknadsåtgärder, ligger på enligt novemberrapporten. Unga välutbildade väljer att flytta söderut. Befolkningstillväxten är negativ. Företag flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Så här skulle det egentligen inte behöva vara i denna naturresursrika region inte om en framsynt regionalpolitik fördes i . Stora delar av vinsterna från överförs till övriga delar av landet. Självklart ska och solidariskt bidra med sin del till välfärden i landet, men det får inte ske på ett sådant sätt att våra egna kommuner måste leva på lånade pengar. Det är faktiskt så det är . kommun är ett exempel. Förvisso sker en överföring av ekonomiska resurser genom det så kallade skatteutjämningssystemet. Men det är en alltför blygsam del som tillfaller regionen. I det nya skatteutjämningsförslaget är den stora förloraren. Man förlorar på det nya skatteutjämningsssystemet. Sedan rycker statsrådet ut med allmoseportföljen och säger: Vi måste kompensera . Det nya skatteutjämningsssystemet är ett oerhört hårt slag mot kommuner som redan brottas med stora ekonomiska problem. Regeringens politik är återigen ett lappande och lagande. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva och få del av tillväxten. Ett sätt att skapa förutsättningar för tillväxt i regionen är att bromsa utflödet av resurser från Norrlandslänen. En möjlighet är och detta är egentligen en liten detalj att låta delar av vattenkraftsvinsterna eller av skattebelastningen på vattenkraften stanna kvar i och användas för att utveckla landsändan och på så sätt vända den avveckling som pågår. Låt mig ta ett exempel på vad en återbäring på skulle innebär för kommun. Det skulle innebära . En återbäring av en liten del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa större möjligheter till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att med egna medel och krafter kan bygga sin framtid. Min fråga till statsministern är: Varför motsätter sig Socialdemokraterna att tillsätta en utredning för att se om det är möjligt att återföra delar av vattenkraftsvinsterna till de producerande länen? Vad är ni rädda för? 62 (): När jag läste statsministerns svar på interpellationen noterade jag att den första halvan bara innehöll en välvillig beskrivning av vad skulle behöva för att uppnå det som efterlyser, nämligen tillväxt i hela landet. I den delen är det inte så svårt att hålla med om det som statsministern skriver, till exempel att vårt land behöver både starka tillväxtmotorer och en levande landsbygd. Problemet är ju och det berörs inte i svaret att med dagens socialdemokratiska politik tycks vi inte uppnå någon del av detta. I och andra tillväxtregioner i landet hackar tillväxtmotorn. Det beror inte på att IT-industrin och telekomindustrin har haft det svårt, utan det beror i huvudsak på att politiska beslut i kanslihuset har knäckt tillväxten i regionen, dels genom omfördelning av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, dels genom exempellösa kommunal- och landstingsskattehöjningar som berövar en normalfamilj i bortåt en tusenlapp . Det är denna neddragning av köpkraften och efterfrågan som har knäckt konjunkturen. Men problemen är ännu större i andra delar av landet. Också där som även konstaterade minskar köpkraften i snabb takt. Det har skett en höjning av kommunal- och landstingsskatten med nästan . Dessutom har vi en grön skatteväxling som mycket tydligt har udden riktad mot glesbygden, mot låginkomsttagarna, mot egnahemsägarna i de delar av landet där det är kallt och där det behövs el för uppvärmning. Vi har ett minskande nyföretagande. Kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspensioner skenar för sjätte året i följd. Sanningen är ju att i hela inland står en tredjedel av den vuxna befolkningen utanför den reguljära arbetsmarknaden. Mot den bakgrunden tycker jag att det finns fog för det som skriver i sin interpellation, nämligen att regeringens politik ställer storstad mot glesbygd och delar på landet. Statsministern har också i ett svagt ögonblick i någon tidningsintervju indikerat att även han inser att dessa klyftor är ett stort problem. Problemet här är att interpellationssvaret inte ger så mycket upplysning om vad regeringen vill göra för att ändra på sakernas tillstånd. är med andra ord svaret fortfarande skyldig. 63 (): Jag tackar för att hon har framställt den här intressanta interpellationen om tillväxt i hela landet, och jag tycker att det var ett väldigt intressant svar från statsministern. Det är viktigt att det inte skapas motsättningar mellan olika delar av landet. Jag tror att statsministern borde ha funderat en gång till på vilket perspektiv man ska anlägga på ett sådant här svar. Ett av de största problemen vi har i hela landet är att företagen har för låg efterfrågan på sina produkter. De fokuserar inte så mycket på statsfinanserna. Finns det inte fler företag runtom i landet som har god efterfrågan är det svårt att få tillväxt i den offentliga sektorn och öka skatteunderlaget. Det är det mest centrala problemet som vi har i landet. Många småföretag inte bara av efterfrågeskäl utan också av andra skäl avstår från att anställa personal. Om man ska få flera företag i den region som jag senast har arbetat i, i som har näst högsta bruttoregionalprodukt efter , måste de känna att det finns en framtid och att deras produkter efterfrågas. Det förhållandet att det nu sker så mycket kommunalskattehöjningar och landstingsskattehöjningar är ett problem. Baksidan av detta är att alla som bor i dessa kommuner får mindre pengar att handla för. Det slår direkt mot konsumtionen i hela landet. Jag tycker inte att detta är bra. Jag har med andra av ministären statsråd diskuterat den kommunala skatteutjämningen. Som numera boende i är också jag bekymrad över inte så mycket för eller de enskilda kommunerna att varje familj drabbas av en sådan stark köpkraftssänkning. Denna sänkning uppgår nu till för varje nyfödd i . Den är också för varje pappersindustriarbetare i som går från deras börsar in i systemet, och det är väldigt mycket pengar om man räknar dem . Det gör att köpkraften totalt sett för alla hushåll i denna region som omfattar 1,9 miljoner människor minskat med . Det är ett problem som man måste ta med i beräkningen när man ser på utvecklingen. Ingen region i det här landet har glädje av att det står stilla i . Men det finns mycket som har blivit bra. Jag sade till statsrådet att en sak som är väldigt bra är som bidrar till att öka arbetsmarknaden så att den omfattar , , och så vidare. Jag efterlyser större infrastrukturinvesteringar i , för det är bra för hela landet. Och det allra viktigaste, statsministern, är att vi måste göra någonting åt eller vad den heter för någonting så att man kan köra flera tåg. Vi kan inte ha det så längre att alla tåg stannar i och inte fortsätter söderut. Vi kan inte ha bara de två spår som byggdes . Här måste vi göra någonting, och det är en fråga för hela landet. 64 Statsminister (): Jag ska försöka att svara på frågor från fyra debattörer. Men jag gör det kanske bäst om jag först gör en principiell deklaration. Regionalpolitik är naturligtvis ohyggligt mycket lättare att driva i en god konjunktur. Det handlar om att omfördela. Om kakan växer är det lättare att göra det. Läget är att vi i hela befinner oss i en långkonjunktur. Vi klarar oss lite bättre än andra länder. Likafullt har vi våra bekymmer. Det är naturligt att man i en sådan här debatt diskuterar kommunernas situation, och det har gjorts med olika utgångspunkter från den andra talarstolen. Situationen i har beskrivits. Situationen i har beskrivits. Jag skulle kunna fylla på med beskrivningar från andra delar av . Det är trångt just nu i de kommunala budgetarna. En sak vet jag. Orkar vi inte fördela om kommunerna emellan genom ett kommunalt utjämningssystem så är den kommunala självstyrelsen slut. Vi har lagt fram en revidering av det gällande förslaget. Jag vet att de fyra partier som sitter framför mig här har fyra olika uppfattningar om detta. Det är den viktigaste regionalpolitiska frågan just . Det skulle vara bra att i era nästa inlägg höra hur ni ser på den frågan principiellt. Det är den första saken. Den andra saken som jag tycker att vi ska reflektera över finns i inlägg. Den finns i Wälivaaras inlägg. Den finns också i inlägg. Det är detta att det finns pengar att hämta någonstans. talar om behovet av ökad efterfrågan. hade en enorm katalog över alla statliga verksamheter som har minskat i omfattning och som rimligen borde vara kvar, vad jag förstår. Det kostar också pengar. Wälivaara hade en tanke om att man skulle tillföra ytterligare resurser från vattenkraftspengarna till Norrlandskommunerna. Allt ska ju hämtas någonstans. Då får det väl bli i den statliga budgeten. Men där finns det heller inga överskott. Är det någonting som vore dystert och riktigt farligt för konjunkturen, som är så avgörande för regionalpolitiken, så vore det om vi återigen och där har jag en rakt motsatt uppfattning jämfört med började köra de offentliga finanserna med stora underskott. Det driver upp räntorna. Det driver ned investeringarna. Det driver på sysselsättningsfallet. Arbetslösheten växer, och skatteinkomsterna minskar. Regionala klyftor ökar. Det sambandet känner vi till historiskt. Det ska vi inte upprepa en gång till. Sedan var det några specialfrågor, typ bredband, som tog upp. Man kan diskutera vem som ska ha det ansvaret. Där tror jag att det finns väldigt mycket sunt förnuft i att låta dem som är närmast ha ett inflytande över investeringen. Det tror jag är klokt. Därav följer en medverkan. Wälivaara tar upp vattenkraften. Vad ska de kommuner och län hoppas på som inte har någon vattenkraft om vi börjar bryta sönder nationen? Vad ska vi säga till dem som har kärnkraftverken och upplever att det är en belastning för kommunen? Vad ska vi säga till dem som producerar de tunga, värdefulla resurser som finns i exempelvis våra basindustrier? Hur håller vi ihop ett land om vi börjar stycka upp och föra tillbaka styckevis och delt? Jag tror att det är en väldigt farlig utveckling. Det skulle vara det bästa argumentet för de tillväxtområden som vi har i att säga blankt nej till solidaritet via skatteutjämningen. Man kan ju föra tillbaka på annat sätt, exempelvis via vattenkraften, till de kommuner som råkar ha vattenkraft inom sina gränser. Det är alltså många frågor som det här reser. Men varför inte, med tanke på regionalpolitiken och den centrala rollen, göra en deklaration från varje parti om hur ni ser på skatteutjämningsfrågan? Då får vi höra om det finns ett regeringsunderlag över huvud taget på den kanten i den viktigaste regionalpolitiska frågan. 65 (): Jag tackar för det. Det jag undrar över i det här sammanhanget är den insikt som statsministern ändå verkar ha om att det behövs en tillväxt. I grunden är det ju så att inga bidragssystem av något slag kan kompensera bristen på tillväxt. Om man vill ha en ökad tillväxt måste man i grunden fundera över detta: Vad är det som gör att jag, statsministern eller någon annan skulle vilja driva ett företag? Jo, det är ju att jag kan se att det kan gå runt, att jag kan få en lönsamhet i den verksamhet som jag har. är det för få människor som tycker att det är lönsamt att starta och driva företag. Det borde leda till något slags aktivitet hos regeringen. hänvisar man till tillväxtsamtalen. Det ska bli mycket spännande att se vad som kommer ut av dem. Viljan att göra något för att stärka småföretagen har varit väldigt liten från regeringens sida. Vi kan titta på . Statsministern brukar ju jämföra med och bolagsskatten. förbättrar villkoren för småföretagen. Om man är lika lyhörd för vad som händer i omvärlden som man var när det gäller bolagsskatten i så skulle väl någonting kunna hända när det gäller småföretagandet också här i med tanke på vad som händer i ? Sedan är det ju så att om staten lägger ut ansvar på kommuner för sådant som kommuner inte egentligen skulle behöva ha ansvar för, då konkurrerar man med andra verksamheter. Bredbandsutbyggnaden är ett tydligt exempel. Vad är det för snurr att säga att det här ligger så nära människorna att man ska bygga det själv i varje kommun? Varför tänkte vi inte så när vi byggde elnät och telefonnät och när vi bygger vägar och järnvägar?