prot · GR0941 · 2003-12-03 00:00:00 — Vi har många ställen i , även inom relativt tättbefolkade områden, där vi är rädda för att inte kommer att kunna fullgöra sitt uppdrag utan denna tilläggsutrustning. De ursprungliga kalkylerna av de medel som behövdes för har under resans gång halverats. Detta betyder med all sannolikhet att kommunerna får ta smällen när de går med. Det finns även andra tekniska farhågor, som jag inte går in på , men vi kommer även här med intresse att följa den första upphandlingen som snart kommer och följa de tester som görs av installation i de första länen. Vad gäller Posten så tycker jag att det är bra med utökad service. Fler här i kammaren har stämt in i det . Genom den utlokalisering av serviceställen som har gjorts har vi fått dubbelt så många ställen och mycket längre öppettider. kan till och med jag hinna hämta ut paket, och inte alltid behöva lägga bördan på hustrun. Jämställdheten på detta område har ökat, åtminstone i vår familj. Ingen ros som inte också har ris tillgängligheten för funktionshindrade är dålig. Var fjärde av Postens utlämningsställen för paket är omöjlig att besöka för dem som använder rullstol, enligt en undersökning från . Dörrar är för små och nivåskillnader är för stora. Det borde vara tvärtom små nivåskillnader och stora dörrar. Vi förutsätter att Posten tar sitt ansvar och ser till att dessa brister åtgärdas och att tillgänglighet ska vara ett villkor i kommande upphandling av servicepartner. Vi anser också att en utredning av nordiska porton kan vara på sin plats. kostar det mer att sända ett brev från till grannen på andra sidan bron än att sända det från till norra . Visserligen har vi en princip om att ska vara runt i dessa sammanhang, men det är också angeläget att se över vilken verkan avseende regionala integrationer som en portoharmonisering i våra gränstrakter kan ha. 127 (): Vi pratar tillväxtfrågor tillväxt som ska användas till välfärd och ett bättre liv för många. Vi har pratat om alla möjliga sorters kommunikation, och ska vi också prata bredband, IT, elektronisk kommunikation, telefoni eller vad vi nu vill kalla det. barn har många namn! Kommunikation som IT-infrastruktur är viktig. Inledningsvis vill jag säga att trafikutskottet även på det här området har varit mycket noggrant med att uttala vikten av att följa och utvärdera saker som har hänt. Redan när vi i fattade det stora IT-beslutet och bestämde oss för höga hastigheter med bredband fastslog utskottet också vikten av uppföljning av den stora satsningen. Vi förutsatte i enighet att det behövdes en omsorgsfull uppföljning. Det tog regeringen på fullt allvar, och tog initiativ till den utredning som vi i går fick höra om i utskottet. Det fanns både ris och ros. Vi ska ta kritiken på största allvar, och vi ska också suga i oss det som var positivt. har jag förstått av inläggen här tidigare att det har skapats förväntningar på redovisning av den bredbandsturné som den socialdemokratiska trafikutskottsgruppen har gjort . Vi är alltså i halvtid av statens bredbandssatsning, som startade och som sträcker sig . Vi ville bilda oss en egen uppfattning om hur långt har kommit med sitt mål om att bli ett IT-samhälle för alla. Vi ville veta hur läget var i de olika kommunerna och hur långt utbyggnaden av bredband verkligen har kommit. Vi ville också diskutera vad som görs framöver med de problem och även med de möjligheter som finns. Det har varit mycket intressant, och vi har varit mycket välkomna. Någon frågade här tidigare om det var utsålt när vi kom. Det kan man lugnt säga att det var! Vi passade förstås också på att prata om andra viktiga tillväxtfrågor eftersom Socialdemokraterna har en tillväxtkongress framför sig här . Vi vill se till att varje region får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Hittilldags har vi besökt ett tjugotal kommuner från i norr till i söder. Vårt avlånga och glesbefolkade land präglas av både olikheter och likheter. Här finns storstäder som växer och små byar som ständigt söker ny utveckling. Förutsättningarna och behoven varierar, men tillväxten i vårt land sker både nationellt, regionalt och lokalt. Den sker också på olika sätt. På en del ställen står det och stampar och på en del ställen går det alldeles utmärkt. Höghastighetsteknik som bredband gör att vi får lättare att kommunicera med andra länder internationellt och globalt. Det blir lika lätt som att kommunicera med grannen. Detta skapar definitivt nya möjligheter på en mängd områden, inte minst när det gäller vårt eget ansvarsområde som transport. Det hela skulle kunna styras och användas effektivare, på godstransporter till exempel, så att vi fick ett miljövänligare alternativ. Tanken var att staten i samarbete med kommuner och marknadens aktörer tillsammans skulle uppnå en utbyggnad av IT-infrastruktur i hela landet. Olika omständigheter har påverkat takten i utbyggnaden i negativ riktning. Efter en period av stiltje ser vi nu att det är på gång igen. kommer med stor sannolikhet samtliga kommuner att ha antagit IT-infrastrukturprogram. Det skrivs avtal, och det byggs. Den statliga bredbandssatsningen är nu till hälften genomförd, och den kommer att fortsätta. Som en del i den statliga bredbandssatsningen har vi ett särskilt stöd till kommuner som ännu inte är uppkopplade till vårt nationella stomnät. I dagens betänkande föreslår vi en omfördelning av stödet så att fokus hamnar mer på att bygga ortssammanhängande områdesnät. Det är en viktig justering. Med näten på plats ökar säkerligen också behoven av det skatteavdrag som man kan göra längre fram. Det har varit bra att göra den justeringen. Vi tror att efterfrågan på skatteavdrag ökar . ska vi också anta förslaget om upphandling av samhällsåtaganden för ett gemensamt radiokommunikationssystem. Det är väldigt viktigt att polisen, , tullen, försvaret, räddningstjänsten och ambulanser kan kommunicera med varandra för att ge medborgarna skydd och säkerhet. I betänkandet betonar vi att det är viktigt att alla myndigheter är med från början. Vi ska också godkänna förslaget till investeringsplan för det gemensamma radiokommunikationssystemet som uppgår till 2,3 miljarder. Dessutom upprepar vi vår tidigare ståndpunkt om vikten av att utbyggnaden av 3 G-nätet genomförs i enlighet med de mål som vi har satt upp. Även här behövs det en utvärdering av utbyggnadstakten. Vi vet också att PTS kommer att göra det från och med årsskiftet. Vi har ytterligare ett förslag i betänkandet att besluta om, nämligen ersättningen av NMT-systemet. Vi förutsätter att den nya tekniken ska finnas på plats när det nuvarande NMT-systemet inte ska användas . Låt mig säga något om oron inför 3 G-utbyggnaden. Det finns oro över att det går för fort. Man är oroad över den eventuella strålningsrisken. Men det finns också en oro över att det går för långsamt, att vi inte får tillräckligt med och att vi inte får tillräcklig täckning över landet. Det är svårt att parera den oro som kommer från båda hållen. Det är också viktigt att påpeka att vi med den nya lagstiftningen kan se till att man samarbetar bättre om masterna. Vi vill inte ha ett igelkottssamhälle med onödigt många . Vi ska ta människors oro inför ny teknik på största allvar. Men det har också varit så genom tiderna. Man är orolig och skeptisk inför saker som ska byggas. Jag kan påminna om när järnvägen skulle byggas . Det var många som då sade att om vi åkte fortare än skulle vår bröstkorg tryckas in och det var farligt för hälsan. Det har också varit så när det gäller bilar och mobiltelefoner. Mobiltelefonerna kallades i början för yuppienallar, och det var bara finanshajar som skulle använda sig av dem. Tekniken förändras, människor får ett behov och vill använda sig av den nya tekniken. Vi ska ta oron på största allvar, men vi ska också veta att sådant här har hänt tidigare. Man har varit orolig. Vi ska dämpa oron så bra vi kan. 128 () replik: Jag vill ställa några frågor om det radiokommunikationssystem som tog upp. Vi kan kalla projektet för . har lämnat en motion till utskottet där vi är mycket bekymrade för den långa upphandlingstiden, den utdragna implementeringen och hur kostnaderna ska fördelas. Jag vill fråga om hon håller med om att det har varit en osedvanligt segdragen historia att få till stånd den här upphandlingen. Sedan är vi också bekymrade över att det tar att bygga färdigt det. Vi undrar lite över moderniteten. Kommer det här systemet att leva upp till moderna krav på ett kommunikationssystem? Kommer det att visa sig att 3 G-systemet, när utbyggnaden av det är färdigt, är betydligt snabbare och bättre med fler tjänster än vad våra så kallade blåljusmyndigheter har tillgång till med RAKEL-systemet? Slutligen gäller det kostnaderna för kommunerna som får skaffa nya mobila stationer till räddningstjänsten och så vidare. Kommer staten att hjälpa dem med detta? 129 () replik: tar upp en viktig fråga. När man talar om vem som har fått brukar det vara någon som ropar: Äntligen! Det är väl kanske det säger , äntligen har det kommit ett förslag. tar han i sitt inlägg upp att vi kanske borde utreda ännu mer. Jag tycker att hans inlägg inte riktigt håller ihop. Er reservation på området säger både att det borde ha gått fortare och att vi å andra sidan borde ha utrett det ännu mer eftersom vi inte riktigt vet hur det blir. måste man sätta ned foten och ta det här steget. Det är väldigt viktigt att blåljusmyndigheterna kan kommunicera med varandra om det skulle hända en stor olycka eller någon annan katastrof. Då måste vi sätta i gång . 130 () replik: Jag kan hålla med om uttrycket: Äntligen! Men jag ställde också ett par frågor som jag inte fick svar på. Kommer systemet att vara så modernt som krävs? Vad gör man åt kostnaderna för kommunerna? Jag vill också ställa en annan fråga till som gäller bredbandsutbyggnaden. Jag tror att vi hade haft en annan utbyggnad och mindre klyftor om man hade gjort om det här skatteavdragssystemet, som föreslagit . skulle vi tyvärr kunna säga: Vad var det vi sade? Regeringen avsatte 1,6 miljarder för att hushåll och företag skulle kunna ansöka om skatteavdrag om man installerar bredband i bostaden. Hur mycket av dessa 1 600 miljoner har utnyttjats? Jo, 17 miljoner, det vill säga . Jag skulle vilja fråga om Socialdemokraterna är beredda att tänka om i den här frågan och ändra konstruktionen så att det blir en lägre tröskel som kan stimulera flera att skaffa bredband. 131 () replik: Du är redan bönhörd, . I årets betänkande ändrar vi förhållandet här. Vi ser till så att de ortssammanbindande näten får mer i ersättning av staten. Vi väntar med skatteavdragen. Men vi tar inte bort allt. Det finns både kommuner och enskilda som fortsätter att efterfråga det här skatteavdraget. Jag vill betona att det är viktigt att vi har kvar det. Det är möjligt att vi nu får en mer relevant fördelning av pengarna. frågade om var tillräckligt modernt. Eftersom vi nu sätter i gång med upphandlingen av måste vi bestämma oss för på vilket sätt man ska kommunicera mellan blåljusmyndigheterna. Då måste vi sätta ned foten. Man kan inte vänta ännu längre och säga att det kan komma något bättre eller . Vi har ett stort behov av att göra upphandlingen nu eftersom alla myndigheter bör vara med från början. Då måste vi sätta ned foten . 132 (m): Låt mig först uttrycka en glädje över den första punkten jag tänkte nämna någonting om, nämligen utskottets skrivningar när det gäller vägvisning. Sedan tänkte jag säga någonting om flyget. Där har jag en fråga till som kan förbereda sig på det. Sedan tänkte jag också beröra Mälartunneln, getingmidjan. Även där kan säkert förvänta sig att få en fråga. Jag är mycket glad över utskottets mycket positiva skrivning när det gäller en översyn av vägvisning. Den motion som och jag har skrivit har självfallet sitt ursprung i den växande irritation som har funnits ute i landet över låt mig säga så skyltbyråkratin och det kineseri som har förekommit, där samma regler har tillämpats på olika sätt. Jag tycker att det är utomordentligt glädjande att utskottet uttalar att det är angeläget att vi får en mer serviceinriktad och likvärdig tillämpning i hela landet och att utskottet vidare välkomnar initiativ till att nå en enhetlig bedömning i hela landet och att i övrigt anlägga ett helhetsperspektiv på frågan. Man anför vidare att det är angeläget att handläggningen av vägvisningsärendena nu följs upp av regeringen. Det är en skrivning som förpliktar, och den skapar, herr talman, definitivt förväntningar ute bland landets många småföretagare ute på landsbygden som har fört en ganska tröstlös kamp mot skyltbyråkratin. har länsstyrelserna ställt upp, för de har ju , herr talman, uppgiften att utveckla företagsamheten på landsbygden och i glesbygden. De får statliga pengar för detta och bland annat också EU-medel. Sedan har dock överklagat till det är ju en fantastisk rättsordning som vi har haft och har givetvis i flertalet fall lagt ut snubbeltråden. Staten är alltså i ena ändan positiv till utveckling av landsbygden och till företag där, och i den andra ändan lägger man ut snubbeltråd. Jag tycker, och det vill jag gärna markera också för utskottets ordförande, att det här är en skrivning som förpliktar, och landets många småföretagare kommer med stort intresse att följa regeringens aktivitet. Det finns anledning att följa upp verksamheten. Herr talmannen brukar ju anse att det är viktigt, och vi kommer nogsamt att följa vad som händer med detta. Sedan någonting om flyget. Normalt sett brukar flyget tilldra sig ganska liten uppmärksamhet när trafikutskottet debatterar. Det har varit ett och annat inlägg om det ena eller det andra, men totalt sett tar det en ganska blygsam del av hela debatten i anspråk. Det kan, herr talman, bero på att flyget av tradition sköter sig självt. De kostnader som flyget genererar betalas via den egna verksamheten, det vill säga ytterst av resenärerna. Man tillämpar ungefär samma modell som sjöfarten, i motsats till andra trafikslag. Ett av grundproblemen i trafikpolitiken med att optimera samverkan mellan olika trafikslag är att man har så olika förutsättningar i kostnadsansvaret. Ett av de stora problemen när det gäller att få en optimal användning av och samordning mellan olika trafikslag är och förblir att ansvaret för kostnaderna är så olika fördelade. Det finns nu ändå anledning att fundera lite grann på vad regeringen vill med flyget. Flyget har, som alla vet, haft stora problem , och man ser nu uttalanden härom även från andra än vänsterpartister och miljöpartister, som sedan gammalt har en välkänd ganska flygfientlig inställning. börjar det röra sig också i . gav för eller , fritt refererat, uttryck för att vi har för många flygplatser och för att det är för dyrt för staten att behålla dem. Med reservation för smärre nyanser var budskapet att vi har för många flygplatser och att det är för dyrt att klara dem. Av de 19 flygplatser som har går väl 1216 med förlust. Den kassako som tidigare var har kraftfullt reducerats till att inte längre vara någon kassako av format, och det beror väl på alla de investeringar som har gjorts. Också de ett tjugotal kommunala flygplatserna med linjefart går med stora underskott. De kommuner där dessa flygplatser ligger tvingas , vid sidan av det stöd som staten ger, att punga ut med . Min fråga är nu: Är den flygverksamhet som vi har för dyr? Är det fråga om i stort sett onödiga kostnader? Borde vi, som säger, lägga ned ett antal flygplatser? och nämns ofta i det här sammanhanget. , och vi kan fortsätta uppräkningen går med underskott. Jag tycker att det vore ödesdigert att signalera att vi ska få en stor nedläggning av flygplatser i , oaktat om de är statliga eller icke statliga. Låt oss gärna få en översikt över var det nationella ansvaret ligger i detta sammanhang, men den signal det skulle skicka till näringslivet runtomkring i landet till kommunansvariga är ju direkt förödande. Inte minst gäller det de signaler som går ut till näringslivet där ägandet är internationaliserat. Besluten om investeringar, förändringar, forskning och utveckling tas där utanför landets gränser. Det gäller signaler om att vi nu kanske lägger ned verksamheten i och i , ifrågasättande av det rimliga i att ha flygplats i eftersom det finns X2000-tåg dit och så vidare. Sådana signaler om att regeringen det är ju regeringen som talar via nu vill se en sämre tillgänglighet i landet är direkt förödande, och de är helt obegripliga om man menar allvar med talet om ekonomisk tillväxt. Finns det någonting som behövs för att skapa regional utveckling och den nationella tillväxten, herr talman, är ju summan av regionernas utveckling är det just denna tillgänglighet. Jag tycker också att det finns en utomordentligt stor och viktig social dimension i flyget. Det finns inget transportslag som så fantastiskt knyter samman olika delar. Det får man lysande och glädjande exempel på vid de stora helgerna. Då kan mormor och farmor komma från ned till eller flyga i motsatt riktning från på olika former av biljetter. Det finns inget annat trafikslag som har den förmågan att knyta ihop . kommer min fråga till , som inte är den som flitigast varit uppe och agerat. Jag kommer att uppfatta det så, att om jag inte får något svar, har regeringen och Socialdemokraterna lämnat walk over och är beredda att låta och agera i de här frågorna. Det är tydligen som ska svara på min fråga, och om vill delegera den uppgiften är det hennes sak. Min fråga är: Är det Socialdemokraternas uppfattning att den förväntade översynen av flygplatssystemet ska leda till att ett stort antal flygplatser ska läggas ned, därför att det för att använda ord är för dyrt för staten att driva dem? Jag ska helt kort avsluta med frågan om slot-tider. Det är intressant att höra att det mest är som talar om att man ska ha ett renodlat auktions- och marknadssystem för slot-tider. Får man det får man bort ganska mycket trafik, nämnde . Då kan vi lägga ned , för då får all trafik på plats på . Ja, det är klart, herr talman, att om man har ett system där bara de stora flygplanen från internationella linjer med 100200 passagerare kan landa, från bolag som har betalkraft att vara med i auktionssystemet, blir det ännu glesare ute på . Då kommer allt regionalflyg att försvinna, och regionerna får ännu svårare att skapa den tillgänglighet som behövs. Jag ser att inte är här, men jag vill fråga om det också är regeringens uppfattning att man bör införa detta slot-system. Låt mig vidare, herr talman, konstatera att diskussionen om Mälartunneln och getingmidjan fortsätter. Den har varit aktuell i ett antal gånger, och man får samma svävande svar. Man får olika svar från olika statsråd. Jag har en klar och tydlig fråga till . Inom ramen för snabbstarttillväxtprogrammet inom EU finns bland annat Mälartunneln eller getingmidjan med. Normalt brukar det i sådana här sammanhang vara så att det land som kan visa att det snabbast kan dra i gång någonting, att man har en planberedskap och finansiella resurser att genomföra det, också brukar få sina projekt realiserade. Min fråga är: Inom hur beräknar att man kan se grävskopor eller bergsprängare vara i gång med att gräva denna tunnel? Är det , , eller ? Någon uppfattning om detta måste man ha aktuell. Man måste ju på något sätt ha kommunicerat ett budskap från regeringen ned till om detta. Jag vill vidare bara konstatera att det är glädjande att RAKEL-systemet kommer i gång. Jag tror att man har undervärderat de totala kostnaderna. revisorer satte fart på regeringen, som hade varit mycket senfärdig i hanteringen av det här ärendet. Jag tycker att det är utomordentligt glädjande att systemet kommer till stånd, men jag vill resa ett litet varningens finger. Det finns mycket stora kostnader i det här projektet, som kommuner säkert kommer att tvingas ta. Med detta vill jag instämma i mina moderata kollegers yrkande. 133 () replik: Jag hade in i det längsta tänkt att inte förlänga den här debatten med att ta repliker eftersom jag hade ett replikskifte med som ställde frågor utifrån det anförande jag höll. Men det går ju en gräns för hur oförskämd jag tycker att man får vara mot varandra i den här kammaren. Min avsikt var aldrig att vara oförskämd. Jag uttryckte bara en glädje i mitt anförande och mitt replikskifte med över att även andra moderata riksdagsledamöter än de som representerar pratar varmt för det stora och viktiga projektet . 134 (m) replik: Jag vet inte när det blev tradition i denna kammare att anses vara oförskämd om man från oppositionen vill ha någon form av precisering eller besked från regeringens främsta företrädare i utskottet. Med all respekt för tid och annat: Det har ju sagts att kammaren ska vara för det politiska livet. Debatten om och vem som har sagt vad har jag inte alls brytt mig om. Jag ställde en konkret fråga om just Mälartunneln eller , som den tidigare hette. Med de kontakter har i hon har förvisso bättre kontakter med än vad jag har: Vad bedömer att tidshorisonten är för det projektet? Sedan hade jag en fråga om landets flygplatser, både de statliga och de kommunala, men jag kan förstå att det blir som svarar på den. Men, herr talman, om det är en oartighet eller oförskämdhet att ställa frågor så har det inträffat något helt nytt i riksdag! 135 () replik: Jag tyckte annars precis att hade synpunkter på hur frekvent man var uppe i talarstolen, men det är möjligt att jag tolkade det fel. Vad gäller byggstart för Mälartunneln pågår nu ett intensivt arbete i där detta håller på att ut. Jag för egen del känner mig viss i min uppfattning om att detta kommer att ske möjligt. Exakt när detta blir kommer vi alla i den här kammaren att få ta del av när regeringens skrivelse vad gäller de nationella planerna på väg- och järnvägssidan landar på bord. 136 (m) replik: Får jag fråga : Delar hon min uppfattning att detta kanske är ett av mest lönsamma investeringsobjekt? Är man från regeringens sida beredd att göra allt som över huvud taget går för att öka planberedskapen och att tidigarelägga detta så fort som möjligt för att få till stånd detta? 137 () replik: Självklart kommer vi att göra allt för att så många projekt som möjligt kommer att läggas . Hur vi sedan löser finansieringen från fall till fall återstår att se. Det får vi som sagt veta . 138 () replik: Jag lär ha fått en fråga som handlar om varför vi har ställt oss bakom utskottets majoritet när det gäller slot-tider. Är det riktigt uppfattat? I så fall ska jag förklara vårt motiv för detta. Vi har agerat för att man ska lösa problemet med utbud och efterfrågan vad gäller vägtrafiken i medelst trängselavgifter. Det gängse inom flyg- och vägtrafik är i övrigt att man bygger ny infrastruktur med avseende på den belastning som råder i högtrafiktid. Men det här går ju fullständigt på tvärs med både miljö- och trafiksäkerhetsmål, och av precis samma motiv är vi för en trängselprissättning när det gäller flyget, men med det undantaget att man först ska tillgodose regionalflygets behov. De flygplatser varifrån man inte rimligen kan förflytta sig på något annat sätt till och från , eller vart man nu vill resa någonstans, ska ha de bästa tiderna. Sedan i övrigt kan man auktionera ut resten av tiderna. Poängen med det är att man sparar infrastrukturpengar man kan till och med lägga ned och man kan få en prissättning som är rationell, så att man inte gynnar de stora bolag som var först och skaffade sig de bästa slot-tiderna. Detta är också upplysningsvis i enlighet med det regelverk EU har. 139 (m) replik: Jag är medveten om att det finns många brister med det nuvarande systemet med grandfathers right i fördelningen av slot-tider. Jag förstod också av att det skulle finnas en kombination av administrativt avdelade tider för regionalflyget, och sedan för resten skulle man ha auktion. Vad jag vände mig emot var att jag uppfattade att alla tider skulle auktioneras bort, och det systemet skulle innebära att man bara skulle få de stora flygbolagen på utrikeslinjerna att landa.