prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — Den förbättrar och öppnar upp för interaktivitet.Vi kan säga att vi får TV mer på konsumenternasvillkor.Markbunden eller inte markbunden distribution -det verkar vara frågan för dagen och har också såvarit enligt den gamla klassiska svartvita form avdebatt som är så vanlig. För oss i hand-lar det om både-och. Vi ska också ha en markbundendigital distribution av TV. Det har vi från Centerpar-tiets sida varit med på från början, och vi vill fortsättajobba för detta. Det handlar om ett gemensamt an-svarstagande, precis som det har gjort så mångagånger i , och precis så gör man världenrunt. Det handlar om att gemensamt ta ansvar för attsäkra en teknikutbyggnad som når människor i helalandet, som gör det möjligt att ta ett språng som intelämnar några vid sidan om.Vi vill också göra det här med en tydlig vilja atthävda yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfaldsåväl ur programproducentsperspektiv som ur kon-sumentperspektiv. Det handlar också naturligtvis omsäkerhetspolitiska frågor, som har sagts. Detgäller att säkra att alla människor i hela landet kannås om olyckan är framme.Vi vill också göra detta för att värna och hävdapublic service-tanken. Den är en tillgång som, så attsäga, breddar konsumenternas möjligheter. Vi är intelängre i monopolets land. Vi är i mångfaldens sam-hälle. Men vi får inte göra misstaget att stänga igenkanaler, stänga igen verksamhet, som verkligen bju-der in till konkurrens. Här är public service en viktigdel, inte minst för konsumenterna.Det är viktigt för oss som vill bygga ut markbun-den digital distribution att ha just konsumenternasperspektiv i fokus. Det är viktigt att utbyggnaden görspå ett klokt sätt och att man skapar den vinn-vinn-situation som gör att konsumenterna, skattebetalarna,och marknaden får det mervärde som skapar bärkraftför systemets fortlevnad och systemets attraktion.Från sida väntade vi på regeringensförslag, och vi i såg den enaveckan efter den andra komma och gå utan att propo-sitionen kom på vårt bord. När den försenat dök uppvar den naturligtvis också från vår sida en nyhet.Även om vi också fick en liten kontakt, som IngvarSvensson tidigare berörde, var vi verkligen utan reellmöjlighet att göra något åt situationen. Vi kundekonstatera att tiden som gått inte hade stärkt förslagenfrån regeringen. Det förelåg oklarheter på flera cent-rala punkter. Därför var vår slutsats att yrka avslag påhela propositionen.Vi ville inte skapa något tvivel om viljan att byg-ga ut den marksända digitala tekniken, och det fram-gick också i vår motion. Vi ville ta ansvar för debeslut som vi medverkat till att dra i gång. Vi varockså beredda att ställa upp för en nedsläckningstid-punkt. Det framgick också av vår motion. Det hand-lade om att ge tydliga signaler till alla berörda om attdet här är en väg som vi vill gå.Det fanns många frågor om tillgängligheten. Hurskulle man säkra att det blev en teknik som skapadetillgänglighet utifrån konsumentens perspektiv? Hurskulle en utbyggnad av sändarnäten säkra och skapadet mervärde som krävs för att göra det attraktivt, gebärkraft i systemen och göra så att konsumenten islutänden också är med och vinner på systemskiftet?Också när det gäller tillståndsgivningen fanns deten rad frågetecken som kvarstod. Det gällde grunderför hur det skulle gå till. Det fanns en del uteståendeutredningar som också var viktiga att ha framme föratt kunna säkerställa ett bra underlag för riksdagensbeslut. Vi fann i sista kurvan, när justeringen bildligttalat stod för dörren, att det fanns möjligheter attsäkra ett bättre underlag för ställningsta-gande. Genom att vi nu kunnat få en överenskommel-se mellan Socialdemokraterna, som innebär att viklarar ut övergången, klarar ut utbyggnaden mensäger nej till en lång rad punkter i propositionen ochavslår dem, ger vi förutsättningar att få ettbättre underlag. Jag är glad att vi inte bara har en bredenighet om vart vi ska gå utan också om att vi ska haett bra underlag med oss på vägen när vi fattar defortsatta besluten. Det är viktigt att regeringen åter-kommer med ett fullgott underlag, att den tar fasta påde frågeställningar som utskottet lyfter fram och somockså framkommit i diskussionen.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till försla-get i utskottets betänkande och, för att svara upp motden hälsning som kom här tidigare i ett anförande,uttrycka min glädje över att också Socialdemokrater-na, Vänstern och är med på att yrka av-slag till stora delar av propositionen för att säkerställajust att får ett beslutsunderlag som är bättreförberett, som rätar ut frågetecknen och som ocksåförmår att samla en bred majoritet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Allt det som harsagt här är mycket klokt och riktigt, i alla fall utifrånde ingångsvärden hon har i den här diskussionen.Först vill jag ändå gärna understryka en sak. Det härhandlar inte om huruvida vi ska ha digital sändnings-teknik eller ej. Det handlar om huruvida staten ensi-digt ska gå in och ge stöd åt en viss sändningsteknik.Den frågan skulle jag vilja att sva-rade på: Varför ska staten bestämma sig för att justden teknik som har vunnit minst efterfrågan blandkonsumenterna, som har utvecklats sämst och somhar givit störst förluster är den teknik som staten skagå in i?Jag vill gärna understryka att det här med de sä-kerhetspolitiska skälen, som anförs här och var i denhär debatten, inte riktigt håller. I grunden är de flestaandra former för distribution av digitala sändningarmer säkra än ett mycket känsligt marknät. Det äringen tillfällighet att världens olika militärmakter meroch mer förlitar sig bland annat just på satellitkom-munikation.Men det är också så att kabelnät eller de olika nätsom finns i form av bredband och telefon och demöjligheter som det ger till ny teknik innebär enväsentligt mycket mer stabil säkerhet.På en punkt vill jag ge rätt. Detär klart att ju fler system som man har, desto säkrareblir det alltid. Men eftersom säkerheten tas upp skullejag vilja veta i vilken situation och i vilket katast-rofscenario det är där satellitkommunikationen harslagits ut, kabelnäten har slagits ut, IT-kommunikationen har slagits ut och den vanliga radi-okommunikationen har slagits ut som det markbund-na stolpnätet framstår som säkerheten?Anf. 82 () replik:Fru talman! Markbunden eller ej är väl snararefrågan. Det är alltså det som det handlar om. Vi kon-staterar från vår sida att vill ha mark-bunden analog TV och förmodligen ganska längeeftersom man inte är beredd att ta steget vidare för attsäkra en utbyggnad som når hela landet och som kangarantera att man når fram med en teknisk utvecklingpå detta område som vi från vår sida eftersträvar.Varför ska staten delta? Jo, därför att det är viktigtatt vi gemensamt, det är inte staten utan vi gemen-samt, som medborgare som måste vara med och taansvar för att säkra att alla medborgare får vara del-aktiga när vi bygger viktiga grundläggande in-frastruktursystem. Och precis som när vi hartalat om bredband för alla så ville ocksålåta marknaden lösa problemet. Vi kritiserade rege-ringen då därför att den inte ville. Och vi ser attmarknaden inte har klarat den delen. Det är en kom-bination av marknad och samhälle som klarar att görade stora förändringar och de stora insatser som be-hövs. Och vi ser att detta är en del av ett sådant sys-tem.Anf. 83 () replik:Fru talman! När det först och främst gäller täck-ning och distribution är det alla de andra distribu-tionsformerna av digital teknik som når fler männi-skor än den markbundna. Och det intressanta är att ninu har enats med ett antal partier om att man skasläcka ned utan att ni som grund för beslutet har nå-gon redovisning av vilken tillgänglighet, vilken dist-ribution, vilken ekonomi och vilka villkor för till-ståndsgivning som ska gälla. Det är också därför somjag ställde den fråga som jag nu ocksåkan ställa till när vi nu dessutomhar klarat av att det säkerhetspolitiska argumentet intevar det unika som man hävdade. Vari ligger komp-romissen? Ligger kompromissen i att ni flyttade ? Eftersom frågan har varit uppe tidigarei dag tror jag att har möjlighet attge ett något bättre svar än föregående debattör lyck-ades med. Vari ligger kompromissen? Det intressantaär ju att i stället för att begära underlag för vilka vill-kor som ska gälla för släckningen och sedan rösta fören släckning, så röstar ni för en släckning utan någravillkor för vad som ska gälla då. Det naturliga ärnormalt att man i en kompromiss tar reda på vad detär som ska gälla, och sedan, om man tycker att det ärbefogat, kommer överens om i detta fall en släckning.Det är i själva verket så att ni kommer fram till att detska släckas och är rädda för att det ska få så storakonsekvenser att det blir svart i rutan så att ni intevågar göra det före julen 2007 utan i stället två måna-der efter. Vari ligger kompromissen?Anf. 84 () replik:Fru talman! Det här resonemanget om svart i ru-tan tycker jag är något märkligt, inte minst när detkommer från sida. Från vår sida har viju verkligen velat lägga oss vinn om, och hela vårtupplägg bygger på, att vi vill säkerställa att konsu-menterna får möjligheter och får tillgång till teknikeninnan man gör nedsläckningen, och det vill vi göragenom att bygga ut det digitala marknätet kombineratmed andra lösningar. Det är det som vi vill säkerställanär regeringen kommer tillbaka till kammaren medett bättre underlag. Vår uppgift är att säkerställa attdet inte blir svart i rutan. Det kommer inte att handlaom det.Däremot har fortfarande inte svaratpå den fråga som jag tycker att lyftfram på ett förtjänstfullt sätt, nämligen hur mångasom ska få svart i rutan när anser att detär okej att lägga ned det analoga nätet.Kompromissen handlar om att Socialdemokrater-na, Vänstern och har varit beredda attavstyrka stora delar av propositionen för att säker-ställa att vi får ett bättre underlag när vi ska ta ställ-ning i den här . Vi bedömer att det är möj-ligt att få det med en viss tidsförskjutning, och detkan väl, i alla fall från vår sida, också spegla denförsening som blir i fråga om tidpunkten för ned-släckningen.Sedan får man utgå från att regeringen når framtill ett bra och fullgott underlag, så får vi återkommatill den debatten.Anf. 85 ():Fru talman! Låt mig igen lägga fast själva grund-bulten för samhällets mediepolitik. Det är att stödjayttrandefriheten, stödja mångfalden, stödja massme-diernas oberoende och tillgängligheten och att mot-verka skadliga inslag i massmedierna. Det är grund-bulten.Vi i tycker att det i detta samhäll-sansvar, inom ramen för yttrandefriheten, är vårtansvar att modernisera den infrastruktur som vi i dagär ägare av i samhället, det stolpnät som vi talar om -att höja kvaliteten och modernisera detta för att kunnata emot de digitala marksändningarna. Vi menar attdet ökar konsumenternas valmöjligheter.Om och ni andra ville lyssnalite mer nu vore jag glad. Jag kommer snart att kom-mentera det som har framfört.Den här moderniseringen är det en del som harsynpunkter på. Till exempel säger i sinmotion att marknaden själv kan bestämma hur teknik-skiftet ska genomföras. Det tycker jag är oansvarigtdärför att det innebär att marknaden skullekunna bestämma att man ska släcka ned det analoganätet. Vi tycker att det är bättre att vi tar det ansvarethär i och att det är vi som har ansvaretgentemot konsumenten.Det är dyrt med dubbla sändningar. Därför är detbra att veta att man har ett slutdatum, och det är ocksåbra för den här marknaden som och Mo-deraterna talar om.Men det allra bästa för konsumenten vore ju omden här lovordade marknaden tog fram en konverte-ringsbox, en överföringsbox, som var likadan för deolika distributionssätten för dem som har kabel i dagoch som bor i höghusområden eller i andra tättbefol-kade områden, för dem som har satellitsändningaroch för de som ser på det analoga nätet.Men det har marknaden ännu inte gjort. Det är syndatt marknaden inte kan göra det som är bäst för kon-sumenten.Kristdemokraterna säger att de värnar konsumen-terna. säger de att den kommission som varföreslagen och som skulle följa upp hur utvecklingengår på marknaden inte ska beslutas nu utan att rege-ringen ska återkomma till med en precise-ring på hur olika saker ska gå till, bland annat den härsärskilda kommissionen. Jag tycker att det är synd attvi inte tar beslut om kommissionen . Kommis-sionen var ju just till för konsumenten och för attkunna följa upp konsumentintresset. kommer detatt dröja, och jag hoppas att regeringen snabbt kom-mer tillbaka till med preciseringar om denhär särskilda kommissionen. Det är nämligen viktigtför konsumentintresset.Folkpartiet lovordar sitt ganska ensamma förslagom en annan form för allmänhetens radio och TV -dessa fonder - och säger att det är väldigt bra utan atttala om vem som ska styra fonderna. Jag tycker attdet skulle vara intressant att höra vem som ska styrade fonder som vi ska betala avgifter till.Slutligen skulle jag vilja kommentera sändnings-tillstånden. och säger att deti fråga om sändningstillstånden är viktigt med en frikonkurrens på TV-marknaden. Då vet vi alla att denhär fria konkurrensen baseras på inkomster från re-klam. Och när det gäller IT-marknaden , somFolkpartiet lovordar, är det inkomster från pornografisom är basen där.Vi i tycker att det är viktigt att vi harett samhällsansvar. Vi ställer kvalitetskrav och tyckeratt det är viktigt att tar beslut om dessakvalitetskrav. Vi tycker att det är bra att vi tar beslutom att vi inte ska ha reklam riktad till barn under tolvår. Vi tycker att det är bra att vi har beslut här i riks-dagen om att inte ha ett pornografiskt utbud.Själv har jag nu tvingats säga upp filmkanalenCanal+. Jag älskar att se filmer men där tvingar de påmig att också se pornografiska filmer. Jag vill att vikonsumenter ska ha möjlighet både att välja till ochatt välja bort och att vi av den fria marknad som nilovordar inte blir pådyvlade ett paket där vi tvingas fådet som vi inte efterfrågar. Jag tycker att jag ska kun-na ha rätt till ett fritt val och hoppas att vi snart kan fåbättre preciseringar, något som ,och tillsammans harkrävt. Det är ju det som ni har bidragit med.Jag tycker att det är synd att de preciseringarnainte kunde komma fram i den utredning där ni fak-tiskt satt med och där ni genom era ledamöter intekom med några andra krav. I stället stod ni ju bakomde förslag som sedan formulerades i en proposition.Vi hade kunnat spara mycket tid om ni hade samar-betat genom era ledamöter i utredningen så att detkunde bli bättre preciseringar redan där.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! gillar uppenbarligen intemarknaden. Det hörs på hennes sätt att uttala ordet"marknaden". Jag tycker att det låter som att det ut-talas med lätt förakt.Självklart kan inte marknaden ensidigt bestämmaatt det analoga systemet ska stängas ned. Vi har ju enstatligt styrd television, så marknaden kan inte barasäga att vi ska stänga av det systemet. Däremot harmarknaden olika möjligheter. Det finns ju konkur-rensmöjligheter genom andra typer av sändningar, tillexempel via satellit och kabel. Där har marknadenockså en möjlighet.Vem ska styra fonderna, de public service-fondersom talar om? Tyvärr fick jag inte medmig hit det betänkande som handlar om just de härfonderna och som vi har åberopat i vår reservation.Men kanske vet mer om det. Det gälleren utredning, en SOU - Bidrag till frisvensk TV-produktion. Där har man tagit upp justfrågan om en fristående TV-fond. Jag utgår från attdär också finns med ett resonemang om hur den fon-den ska styras. Om inte finns det anledning att åter-komma i en debatt om hur de här public service-fonderna ska styras. Jag tror inte att det är något stör-re problem.Jag blev lite osäker när började talaom porr i TV. Det är tråkigt att skullebehöva säga upp abonnemanget på Canal+. Jag antaratt har tagit kontakt med företaget ochsagt att det inte är roligt att ha ett sådant abonnemang.Att säga upp sitt abonnemang är ett sätt att markera.Det är precis så det ska gå till. När vi som konsu-menter ogillar saker ska vi markera det, bland annatgenom att inte längre prenumerera på olämpliga TV-kanaler.Om man är väldigt förtjust i TV-kanalen i frågaoch det sänds porr trots protester finns det ju en av-stängningsknapp. Man är aldrig tvingad att titta påporr i TV. Själv har jag övergått till att begära porr-fria hotell när jag beställer mina resor genom riksda-gen. Som konsumenter kan vi alltså agera. Statenbehöver inte göra det åt oss.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi i riks-dagen fastställer spelreglerna och tror inte att detfinns några andra som kan fastställa bättre spelreglerän riksdagsledamöterna just när det gäller att garante-ra till exempel frihet i de styrelser som lederpublic service - , Televisionoch Utbildningsradion. Jag tror att det är vi i riksda-gen som bättre än några andra kan garantera att klå-fingriga politiska utspel kan hållas borta från de sty-relserna. Vilka skulle "andra" i så fall vara? Fortfa-rande undrar jag vilka andra det är som ska bestämmaöver de så kallade fonder som vill ha.Helena , inte heller din partiledare harkunnat ge något tillfredsställande svar på den frågan.Därför tror jag att det finns anledning att kommatillbaka till den debatten. Om man kritiserar en sak ärdet viktigt att man kan tala om vad man själv står för.Marknaden vill tjäna pengar. Det är liksom detsom är själva kärnan i den drivande marknaden - detvet vi båda. Här i finns det stora möjlig-heter att tjäna pengar. Här har vi en stor marknad, valfrihet och ett stort utbud genom olika distri-butionsformer. Här finns det ju väldigt mycket män-niskor, och vi bor tätt. I andra delar av , norrom , finns inte den här marknaden. Men vivärnar även de människor som bor där. Det är vårgrundbult i resonemanget.När det gäller avstängningsknappen på TV är detinte bara så att jag vill stänga av, utan det är också såatt jag inte vill betala för en kanal som sänder ettutbud som jag inte ställer upp på - detta oavsett omjag stänger av eller inte.Själva kärnpunkten är just att jag själv vill kunnabestämma - det är ju mina pengar. Att protesterat i Canal+ hjälper inte. Att ministern harhaft samtal med Canal+ hjälper inte. Att NGO:er, tillexempel , har haft samtal med Canal+ hjälperinte. De är ett kommersiellt bolag, och de vill tjänapengar. Så är det med den saken.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Då är det ytterst beklagligt att rege-ringen har valt att ge Canal+ och TV 1000 tillstånd attsända. Det är ju precis så man markerar att man tyck-er att det är okej. Vi ska arbeta för att regeringen drartillbaka detta tillstånd.Samtidigt oroar sig Utbildningsradion för att intefå en egen digital kanal. Hur går det då i det nya di-gitala markbundna systemet med till exempel Canal+.Visst behövs det spelregler. Det är vi helt överensom. Men vi i har sagt att det finns en lagsom man skulle kunna titta på i det här sammanhang-et - TV-lagen, som fungerar alldeles utmärkt.En invändning som vi har mot det förslag som re-geringen nu har presenterat är att det inte finns någonlagstiftning. Det finns ju inga lagar att titta på så att vivet hur det här kommer att se ut. Det är en stor brist isig. Därför är det bra att regeringen igen tvingas åter-komma med ett nytt förslag - man har ju mångagånger försökt att komma med ett förslag men hittillsinte lyckats. Vi får väl se hur det blir. Det står kanskeskrivet i stjärnorna om det kommer ett nytt förslagigen från regeringen på det här området.Anf. 89 () replik:Fru talman! När det gäller lagstiftningen är jag nuglad över att kommer att utse en kommittésom kontinuerligt ska följa lagstiftningen. Det händermycket inom teknikområdet. Därför behöver lagstift-ningen kontinuerligt följas upp.Jag håller inte med om att just lagstiftningen förIT är den allra bästa. Jag tycker inte att man kan jäm-föra det på samma sätt. Det finns ett land som i dagväldigt mycket hyllar den fria konkurrensen, och detär , Berlusconis . Så vill jag inte ha det iSverige. är jag stolt över att vi i när det gäller vår - allmänhetens - televisionoch radio bestämmer allmänna riktlinjer, till exempelatt vi inte vill ha reklam. Jag tycker att det är bra förkonsumenterna att vi kan ha den friheten.Jag hoppas att vi kan bygga ut ett digitalt marknät- sade tidigare att konsumenternavill ha det som är billigast men, , jag tror attkonsumenterna också vill ha kvalitet - eftersom dedigitala sändningarna är mycket billigare än de ana-loga. Dessutom drar de mindre energi och medger etteffektivare utnyttjande så att det blir mer utrymmeför, hoppas jag, mer kvalitet. Det beror på vilka majo-riteter som kommer att bestämma här framöver.Anf. 90 () replik:Fru talman! Det är kanske unikt att inom sammamajoritet begära replik men jag blev lite konfunderad.Ewa talade plötsligt om "ni och vi" när detgäller kommissionen. I fråga om betänkandet är detså att all den substans som kommissionen skulle hajobbat med inte längre finns kvar under de beslut-spunkter som återstår att ta för kammaren. Vi kon-staterar att kommissionen då inte kommer att ha nå-got mandat från riksdagen.En regering har rätt att tillsätta vilken kommissionsom helst. Det är den fri att göra. Möjligtvis syftarEwa på vår motion där vi pekar på att riksda-gen måste ha ett bättre underlag.I vårt gemensamma betänkande pekar vi på attden kommission som var tänkt inte kommer att fåriksdagens mandat att jobba vidare. Den biten villejag klara ut.Anf. 91 () replik:Fru talman! Ja, det stämmer att det var er motionjag nämnde om.Jag måste säga att det här är en stor och viktigfråga, och jag instämmer i synpunktatt det är viktigt att mycket i en så stor och viktigfråga underställs riksdagen.Det är vi som är de folkvalda, det är vi som har attta ansvar för den här frågan. Där delar vi er synpunkt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § föreskriftsrätt m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU34Riksrevisionens föreskriftsrätt m.m. (prop.2001/02:190 (delvis), förs. 2002/03:RS1 (delvis),förs. 2002/03:RS3 och förs. 2002/03:RS4).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Vissa frågor om Försvarsmaktens organisa-tion och verksamhetFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2002/03:FöU5Vissa frågor om Försvarsmaktens organisation ochverksamhet.Anf. 92 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag isin helhet och avslag på samtliga motioner.Anf. 93 ():Fru talman! Jag har begärt ordet i detta ärende föratt framhålla den stora betydelsen av att regeringenagerar aktivt för att få en av de planerade europeiskaflygskolorna till . Det får anses anmärknings-värt att utskottet inte alls uppehåller sig kring dennamycket aktuella fråga. Ska vara med i bildenmåste man redan nu tänka i termer av att säkerställaatt vi kan erbjuda ett bra alternativ. Det är känt attregeringen givit ett uppdrag härvidlag och att frågan inågon mening lever, men det kan lätt gå fel, medresultat att skolan går förbi.En ort som möjligen skulle kunna komma i fråga iSverige är , men det finns uppenbara och kändanackdelar med en sådan lokalisering. Ett alternativsom troligen skulle te sig väldigt attraktivt för demsom ska besluta är , som ligger bra till ochhar en för ändamålet utmärkt infrastruktur, inte minstnär det gäller att kunna erbjuda en bra utbildnings-miljö för människor som kommer från olika länder.Vi har i en motion från och Kristde-mokraterna belyst detta. Partiledaren dessutom i en tidningsartikel förespråkat dennalösning.Utskottet har dessvärre behandlat vår motion väl-digt slarvigt. Utskottet åberopar ett utlåtande frånmajoriteten där man skrev att det inte ärnågon långsiktig lösning med militär flygverksamheti . Detta uttalande blev ju obsolet, föråldrat,när verkligheten gjorde sig på-mind. Regeringens och Försvarsmaktens planeringhar ju därefter utgått från nödvändigheten av att hakvar militär flygverksamhet i även efterflottiljens nedläggning.I dag är den militära flygutbildningen helt förlagdtill efter flytten från . Det funge-rar bra, vad jag kan förstå.