prot · GQ0945 · 2003-01-23 00:00:00 — Det finns ingen som helstlogik i detta. Det är dessutom inte längre detsammasom personbefordran.Detta är alltså en näring som den här vintern gårbra, visst, och det gäller ett område, glesbygden, därvi behöver utveckling och tillväxt mer än någon an-nanstans i det här landet. Då tycker jag att staten skage verksamheten förutsättningar som är goda ochlikvärdiga med annan idrottsverksamhet.Dessutom är detta en massidrott. Ungefär2 miljoner svenskar sysslar med utförsåkning varje år.Det är en enorm friskvårdsinsats i då vi talarom ohälsa och annat. Även i det perspektivet finnsdet goda argument för att likställa utförsåkning medannan idrottsverksamhet i . Vi måste dess-utom se till att vi inte har en snedvriden konkurrensmed dem på andra sidan gränsen, i . Där är manhelt momsbefriad på det här området. Dessutom harman en regionalpolitik som stöttar och utvecklarbygderna. En sådan politik skulle jag vilja efterlysaäven i Sverige.Anf. 13 ():Fru talman! Jag ska inte göra frågeställningenkomplicerad utan bara fråga: Inser finansministern attdet är ganska logiskt att tänka sig att skidliftstrans-porter ingår i en idrottslig utövning? Vi har, som sagt,debatterat momssatser och beskattning i denna kam-mare tidigare, och jag minns med glädje att vi debat-terat fastighetsskatt och IT-entreprenörernas vinster.Det blev ju aldrig några vinster, och där har vi ocksåupplevt en viss förändring.Man ska kanske påminna finansministern omSven Duva och orden ur Fänrik sägner: "Bra,bra, han ropte, bra, håll ut, min käcka gosse du, släppingen djävul över bron, håll ut ännu! "Jag tycker inte att vi ska hålla ut alltför länge ochvänta på utredningen utan att komma till skott. Vimåste få ett svar så att vi kan få en enhetlig beskatt-ning där vi ser de olika idrotterna som lika värda. Kanfinansministern dela uppfattningen med oss att skid-liftarna, alltså de transporterna, inte skiljer sig frånövrig idrottslig verksamhet?Anf. 14 ():Fru talman! Det är tråkigt att behöva konstateraatt regeringen inte får ändan ur vagnen när det gällerden här frågan. Det är ju ingen ny fråga, och be-gravs den i utredningen. Det låter bra att vi ska ha enhelhetssyn, men det borde inte vara svårt att begripavad ni kommer till för resultat. Man behöver intehålla på att utreda just den här detaljen.Att det går bra för skidliftarna och turistindustrinjämfört med tidigare är vi tacksamma för. Men jäm-fört med och tappar vi marknadsan-delar, och det är illa. Jag tror att satsningen på justskidliftar och turism är viktig i glesbygden.Regeringen pratar om en regionalpolitisk helhets-syn. Här visar den på brister i den helhetssynen efter-som detta betyder mycket för glesbygden. Att det gårbättre än tidigare är glädjande, men det kunde gåännu bättre om vi hade en klok momssats på skidlif-tar.Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill bara understryka att den härdiskussionen lever. Opinionen är väldigt stark, ochjag är övertygad om att finansministern framöverkommer att få höra många fler inlägg och krav på enrättvis beskattning av utförsåkningen i det här landet.Jag hoppas att det kan bli ett snabbt beslut, trots denhär diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:90 om skatt-skyldighet för stiftelserAnf. 16 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att stiftelser ochföreningar som bedriver allmännyttigt arbete inte skafå lägga ned delar av sin verksamhet på grund av denändrade bedömningen av deras skattskyldighet.Jag vill först påpeka att det är viktigt att skiljamellan de regler som gäller för ideella föreningar ochde som gäller för stiftelser. För att en stiftelse skaundantas från skattskyldighet för vissa inkomsterkrävs bland annat att den uppfyller något av de i lag-texten särskilt uppräknade ändamålen. För att enförening ska kunna få motsvarande skattefrihet kanden främja även andra allmännyttiga ändamål än desom gäller för stiftelser till exempel välgörande,idrottsliga eller konstnärliga. De ideella föreningarnaundantas därför i mycket större omfattning från skatt-skyldighet.När det gäller stiftelsers skattesituation har jag påsenare tid besvarat flera frågor - bland annat en frånRosita Runegrund. Jag har i svaren på dessa frågorsagt att jag inte har för avsikt att utökaeller ändra de ändamål som begränsar skattskyldig-heten för stiftelser. Det saknas enligt min meninganledning att frångå denna bedömning. Motsvarandegäller även för de ideella föreningarna.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Finansministern medger i sitt svar att han på sena-re tid har besvarat flera frågor när det gäller stiftelsersskattesituation, men att det saknas anledning att från-gå bedömningen om att ändra de ändamål som be-gränsar skattskyldigheten för stiftelser.Jag hade förväntat mig, fru talman, ett utökat svarmed argument som hade klargjort varför ministerninte vill se över detta. Vi kan till exempel ta behö-vandebegreppet, som gällt och behöver fåen anpassning till dagens samhällssituation. Hjälp tillbehövande anses fortfarande endast gälla ekonomisktbehövande.Jag har blivit kontaktad av stiftelser, och jag vill,fru talman, ta upp ett par exempel som enligt minmening i högsta grad ger anledning för finansminis-tern att - om man inte är beredd att ändra lagen - seöver förordningen och kanske i nästa steg tillsätta enutredning som ser på de konsekvenser som tolkning-en av lagen nu medför för barn- och ungdomar inomidrottsrörelsen. Det gäller i synnerhet för de funk-tionshindrade.Gustaf B kom till genom ett re-geringsbeslut och har delat ut 75miljoner. har gått till föreningar med barn- ochungdomsverksamhet, främst idrottsföreningar. Nuva-rande tolkning av lagen ser inte stödjande av barn-och ungdomsidrott som ett sätt att främja vård ochuppfostran av barn. Ändå visar utredningar att idrottfrämjar integration av ungdomar från olika kulturer.Är inte det ett sätt att främja vård och uppfostran?Det tråkiga som har hänt på grund av skärpningenär att ändrar sin utdelningspolicy.Det innebär att ett flertal idrottsföreningar i blandannat mister sitt stöd. Därför är min frågatill om han menar att stiftelserna görvinst på barn, eftersom det är vad ministern egentli-gen uttrycker i sitt svar.Vad värre är drabbas många funktionshindradebarn och ungdomar av ministerns ointresse för till-lämpningen av lagen. Här vill jag ha svar av finans-ministern.Anf. 18 Finansminister ():Fru talman! Jag har både i interpellationssvaretoch i andra sammanhang, som jag också refererade,lämnat en ordentlig redovisning av de nuvarandelagregler som finns om skattefrihet för stiftelser ochföreningar. Jag har inte sett att det funnits några skälsom motiverar en ändring av lagstiftningen, och detbegär heller inte interpellanten.När det gäller tolkningen sker den på vanligt sättoch av domstol i sista hand om så krävs. Jag kan intese att det i det här läget finns några oklarheter i denlagstiftning vi har, och vi har haft den . Det är naturligtvis så att olika verksamheterkan komma att förändras. Därför får också olikaverksamheter finna sig i den vanliga traditionellaprövning som sker på det sätt som vi sett under senaretid.Jag har ingen anledning att, och varken kan ellerska, göra någon bedömning av enskilda stiftelsersansökningar om skattebefrielse. Det är en vanligförvaltningsprövning som ska ske. Det vore mig fjär-ran att försöka ge mig in i den konkreta diskussionen.Anf. 19 ():Fru talman! Jag hoppas att finansministern kanhålla med mig om att stödet till idrott i sig är attfrämja vård och uppfostran av barn.Det gjordes en lagändring somgällde de olika bestämmelserna om skattskyldighetenför stiftelser. Men punkterna om hur man ser på kva-lificerat allmännyttigt ändamål kvarstår. De behöverändras i förhållande till dagens samhällssystem.Det är lite tråkigt att ministern inte vill ta detta ibeaktande. Det rör sig inte om ett par enstaka stiftel-ser utan om många. Det gäller 50-60 enbart för funk-tionshindrade.Låt mig ta ett annat exempel. Det gäller StiftelsenProfessor och . Denskulle ge pengar till en idrottsförening för gravt syn-skadade barn och ungdomar. Det är en förening sombedriver verksamhet därför att den ordinarie idrottsrö-relsen inte är tillgänglig för gravt synskadade. Denansökan avslogs, och det är nytt.En annan stiftelse skulle ge hjälp till synskadadeför talböcker. Det blev avslag. har man haftbidrag och kunnat ta emot bidrag. Det är många inomhandikapprörelsen och av dem som berörs av stiftel-serna som tycker att det behövs en anpassning tilldagens samhällssituation.Av bestämmelserna för stiftelsebeskattningenborde framgå att till exempel personer med gravfunktionsnedsättning normalt ska anses tillhöra grup-pen behövande. Det gäller inte minst på grund av attvi vet att de funktionshindrade har problem i dagenssamhälle.Fru talman! Om en förändring inte kommer tillstånd kommer många stiftelser som trots allt har be-drivit en verksamhet att få upphöra. Islutänden är det barn och ungdomar som berörs.Jag vill att finansministern tar med sig detta ochatt man ser över just tillämpningen. Det borde mangöra när så stora förändringar sker och så många barnoch ungdomar berörs av att tillämpningen har föränd-rats. Vissa domstolar dömer annorlunda än vadde gjorde för två, sedan.Jag hoppas att finansministern tar till sig detta. Jagger inte upp utan kommer att återkomma i frågan.Anf. 20 Finansminister ():Fru talman! Vi har i en generös lagstift-ning om skattefrihet för både stiftelser och föreningar.Den lagstiftningen har inte ändrats. Det finns ingetskäl att säga att det är något annat utgångsläge. Vi lagstiftning vi haft , och den harvisat sig fungera väl.Jag har som jag sade ingen anledning att gå in påde konkreta fall som interpellanten använder sig avhär. Det vore fel av mig att försöka överta både skat-temyndigheternas och domstolarnas roll i samman-hanget. Jag konstaterar att vi med den praxis och denlagstiftning vi har haft har kunnat tillämpa bestäm-melserna på ett generöst sätt . Jagutgår från att det är samma förhållande som gälleräven i fortsättningen.Jag delar interpellantens uppfattning att det ärviktigt att olika grupper kan få ett stöd för exempelvisen idrottsverksamhet. Det har regeringen verkligenockså strävat efter. Vi lade fram förslag tillriksdagen om inledningen av ett stöd på ytterligare 1miljard kronor till idrottsrörelsen. Det gäller idrottsrö-relsen i bred bemärkelse och kan också gälla olikaformer av exempelvis handikappidrott.Det är oerhört viktigt att konstatera att utöver detgenerösa stöd som vi har kunnat ge via bådeskatteavdrag och tidigare anslag har också stödet tillinte minst idrottsrörelsen nu kunnat ytterligare för-stärkas med denna miljard när beslutet trädde i kraft ioch med . Jag hoppas att alla partier, ochäven interpellantens parti, också i fortsättningen kanstödja det.Anf. 21 ():Fru talman! Hur skulle jag kunna gå upp i dennainterpellationsdebatt om jag inte hade konkreta upp-gifter? Det är trots allt folket som har hört av sig. Detgäller alla dem som har berörts av att det har skettförändringar.Finansministern måste ta till sig detta. Finansmi-nistern har fått brev angående detta. Det har skettförändringar när det gäller just till-lämpningen av lagen även om lagen inte i grundenhar förändrats . Jag måste alltså använ-da konkreta uppgifter som jag har fått.Även om man har tillfört pengar till idrottsrörel-sen måste inte allt gå genom regeringen. Stiftelseroch ideella föreningar är en viktig del av samhälls-uppbyggnaden och av stöd till barn och unga. Det skaockså vara, som finansministern säger, generösa till-lämpningar. Men är det inte någon generöstillämpning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:91 om rätts-säkerheten och egendomsskatternaAnf. 22 Finansminister ():Fru talman! Per har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta på kort sikt, i avvaktan på slutbetänkande, för att se tillatt människor inte ska tvingas sälja sina hus på grundav fastighetsskatten, förmögenhetsskatten, arvsskat-ten och höjda taxeringsvärden.Jag har besvarat en annan interpellationsom handlar om samma frågeställning. Jag hänvisadedå till att det i uppdragingår att med förtur undersöka möjligheterna att stär-ka efterlevande makes ställning genom att föreslåändringar i beskattningen av arv mellan makar. , som Per är ledamoti, har överlämnat sitt delbetänkan-de Egendomsskatter: Dämpningsregel för fastighets-skatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Kommit-tén föreslår där att beskattningen av arv till make skaslopas . I betänkandetföreslår vidare att det skainföras en regel som innebär att höjningar av taxe-ringsvärdena inte ska slå igenom på utta-get av fastighetsskatt. Regeln är tänkt att kunna till-lämpas retroaktivt från då de nyataxeringsvärdena allmänna fastighetstax-ering slår igenom. De nämnda förslagen kommer attberedas i efter sed-vanlig remissbehandling.När det gäller förmögenhetsskatten har jag blandannat när jag besvarade den tidigare nämnda inter-pellationen redovisat att höjningarna av fribeloppenmedför att antalet personer som betalar sådan skattkommer att vara mindre än hälften i förhål-lande . Jag sade då att man skulle kunnautreda om begränsningsregeln kan utvidgas till dendel av förmögenhetsskatten som härrör från fastighe-ter. På så sätt skulle antalet skattskyldiga som pågrund av stigande taxeringsvärden kan bli skyldiga attbetala förmögenhetsskatt begränsas. Det är dockEgendomsskattekommittén som i första hand skapröva den frågan.Anf. 23 PER ():Fru talman! Bakgrunden till mininterpellation är ju som alla här i kammaren vet, ävenom vi inte är så många, att taxeringsvärdena i stor-stads- och skärgårdsområdena chockhöjdes förra året.I skärgårdsområdena har de till och med tredubblats.För en högst vanlig villa kan taxeringsvärdet i Stock-holmsområdet och längs uppgå till 3-4miljoner kronor, vilket kan jämföras med kanske 1miljon inne i landet. Liknande höga värden kan ocksånoteras för fritidshus i och skär-gården.Boendebeskattningen, det vill säga fastighetsskattpå och förmögenhetsskatt på , rusar upp tillenorma belopp som är oöverkomliga för folk som villbo kvar i sitt hus vare sig det redan är betalat ellerbelånat.Under valrörelsen hänvisade finansministern ochstatsministern med flera till en sittande utredning trotsatt den då inte hade kommit i gång med sitt arbete.Nu hänvisar finansministern till denna igen. Det ärnaturligtvis rimligt att göra det. Man kan i alla fall slåfast att om det inte hade funnits några problem allshade det inte behövts någon utredning.Utredningen är varse problemen, men min frågahandlar om dem som drabbas och framtill dess att lagar är effektuerade. Detta är ju en långprocess med utredning, remissomgång, proposition,lag och ikraftträdande. sker ju en massatragedier. Det är inte bara tragedier, utan det är brottmot ett antal skatterättsliga principer som jag utgårifrån att vi är överens om, till exempel skatt efterbärighet och likviditetsprincipen. Sedan skulle vinaturligtvis kunna diskutera vissa grundläggandemänskliga fri- och rättigheter där äganderätten är ensådan.Min fråga handlar egentligen inte om vad utred-ningen kommer fram till och vad som händer efterdetta eftersom utredningen har fått fria mandat tillskillnad från den förra fastighetsbeskattningsutred-ningen. Jag uppskattar att dessa fria mandat finns där.Men vad är finansministern beredd att göra för alladem som, trots det som har hänt med sänkt procent-sats, höjda fribelopp, begränsningsregel och dämp-ningsregel som visar att ni inser att det finns problem,ändå får en så hög fastighetsskatt och förmögenhets-skatt på boendet att de inte kan behålla sina hem?Vad gör vi för dem? Anser finansministern att det ärtillfredsställande med regler som hjälper de flestamen inte alla?Kan finansministern försvara att pensionärer ochandra låginkomsttagare inte har råd att behålla sinaandningshål i form av torp eller stugor i skärgården,även om det inte är ett fast boende, men det gäller judet fasta boendet också, bara för att andra vill bo därpå sommaren och under semestern? De kommer medhöga inkomster och feta plånböcker, och det har denaturligtvis full rätt till.När det gäller den senaste utredningen undrar jagom finansministern kan försvara att den som blir änkai maj ska tvingas lämna sitt hem på grund av arvs-skatten medan den som blir änka ska kunnabo kvar. Detta är ju väldigt allvarligt, men man fårkanske ironisera lite grann om vad som kan hända påvåra sjukhus när det gäller intensivvård och annatmed en sådan konstig regel. Om svaret är nej, måstedet ske saker och ting snabbt här i kammaren.Anf. 24 ():Fru talman! I många skattefrågor är det viktiga ivilken riktning man går och inte hur långa steg mantar. I det här fallet har ochförmodligen regeringen tagit ett steg i rätt riktning.Det är inte alltid så sker. Däremot är steget inte sär-skilt långt.Låt mig först beröra arvssituationen för änkor. Jagblev änkeman för ett stort antal år sedan. Utöver dentragedin blev jag också skyldig att betala en ansenligsumma till staten för att kunna bo kvar i huset. Jagtycker att det är oerhört viktigt att denna förfärligaomständighet nu dessbättre tas bort just när det gälleräkta makar. Det upplevs som mycket orättfärdigt attstaten ska ta pengar från någon som just har blivitänka eller änkeman. Jag delar Per uppfatt-ning att det vore bra om man kunde titta förikraftträdandet. Det är lite ologiskt att den ändringsom gäller arvsskatten ska träda i kraft den 1 juli2003 medan ändringen av fastighetsskatten gäller från1 januari med viss retroaktivitet. Det vore kanskeklokt om att man under beredningen i Finansdepar-tementet tittade just på synpunkten att det borde fin-nas en viss logik mellan ikraftträdandet av reglerna.Dessutom skulle det, såvitt jag förstår, underlätta förtaxeringsmyndigheterna.Det finns ett grundläggande fel när det gäller fas-tighetstaxeringen. Det avgörande felet är naturligtvisatt det inte finns någon avkastning från en fastighet.Att beskatta detta blir i grunden alltid fel. Det är förstnär en fastighet försäljs som det kommer ut kontanter.Jag tror att detta är en åsikt som delas av väldigtmånga av finansministerns partivänner. Man har storförståelse för att man ska betala skatt när en fastighetrealiseras, men inte . Den tänkta avkast-ningen som kom till 1984-1985 är väldigt konstig.Efter att ha sänkt procentsatsen i några omgångar,infört retroaktivitet och infört nya begränsningsreglerär det nya nu att man inför ett långsammare genom-slag av höjningen av taxeringsvärdet. Jag skulle viljasäga att detta innebär att man inför en ny gummi-bandsregel. Det händer i praktiken ingenting.Folkpartiet har en annan syn på den här skattepo-litiken. På kort sikt vill vi återgå till taxe-ringsvärde. har redan avslagit detta, menjag vill ändå upprepa det som ett tips till finansmi-nistern. inser vi att staten behöver pengar.För en få en ökad intäkt har vi föreslagit att mansamtidigt ska höja realisationsvinstbeskattningen till30 % som gäller i andra fall. Det skulle finnas ensymbolik i detta. Folk skulle förstå att olika realisera-de tillgångar skulle beskattas med samma procentsats.Anf. 25 Finansminister ():Fru talman! Den nuvarande fastighetsbeskattning-en och dess principer lades fast i början av 90-taletefter en proposition från en av mina företrädare, dåva-rande finansministern från Folkpartiet.De principerna utgick från att fastighetsbeskattningenär en del av vår kapitalbeskattning. Jag delar AnneWibbles utgångspunkt på det området.Sedan har ju utvecklingen varit den, framför alltunder senare år som en följd av ett lågt bostadsbyg-gande i många inte minst borgerligt styrda kommu-ner, att regeringen har tvingats vidta en rad åtgärderför att göra justeringar i fastighetsskatten eftersomprisutvecklingen har varit väldigt kraftig på området.Jag har när vi har debatterat detta ikammaren sagt att när priserna fördubblas på kort tidkan regeringen inte sitta med armarna i kors, utan dåmåste regeringen naturligtvis göra någonting.Jag tycker att det djupt orättvist när det påstås attingenting har hänt. Det har hänt väldigt mycket på dethär området. Regeringen har justerat skattesatserna iolika omgångar ned till . Det har naturligtvis variten väldigt stor lättnad för många. Hundratusentalspersoner med låga inkomster, inte minst pensionärer,har stor nytta och glädje av begränsningsregeln. An-talet personer som betalar förmögenhetsskatt harhalverats. Det sägs nästan aldrig någonting om detta idiskussionerna. Men de som deltar i den här debattenoch som kanske vill gå längre måste väl ändå erkännaatt det har hänt någonting på det här området när allade här sakerna har inträffat.Jag är också medveten om att alla de saker som vihar gjort kanske ändå inte har varit tillräckliga. Där-för har vi bett en särskild utredning under JanBergqvist ledning att se över möjligheterna att göraytterligare justeringar.Jag är glad över det första delförslag som utred-ningen har lagt fram. Jag vet att man arbetar intensivtmed andra intressanta idéer om att få till stånd enordning på fastighetsbeskattningen som av fler upp-levs som rimlig. Jag är säker på att under det år somutredningen kommer att arbeta kommer vi att se flersådana förslag som ytterligare kommer att förbättravår beskattning.Men det avgörande är inte bara beskattningen. Detavgörande är att vi måste få till stånd ett ökat bo-stadsbyggande. Då får vi också en bättre balans påmarknaden. Jag ser till min glädje att vi inte längrehar de prisstegringar vi hade tidigare. Det finns na-turligtvis många positiva och negativa skäl bakomdet, men det är viktigt om vi kan undvika den typenav väldigt snabba ökningar som vi har haft de senasteåren som har ställt till bekymmer för många småhus-,fastighets- och fritidshusägare.Jag är medveten om de svårigheter som enskildapersoner kan få. Därför har vi med respekt behandlatproblemen genom att göra ett stort antal insatser, ochdessutom ska vi se om det går att göra ytterligareinsatser via det utredningsarbete som bedriver.Anf. 26 PER ():Fru talman! I mitt första inlägg räknade jag upp desaker ni har gjort. Det är bra. Det var den gemen-samma grunden för att om möjligt attackera de pro-blem som så många människor upplever iväntan på ytterligare förbättringar. Det gäller demsom just nu och har drabbats av"likviditetsproblemen", det vill säga de har inte råd,pengar, att betala skatt om de inte säljer sitt hus. Detär den situationen som jag vill att finansministern skasäga något om.Vi har även förslaget, som också inne på och som ladefram , att arvsbeskattningen för sambor ochgifta ska gälla från och inte från och . Man skulle i och för sig kunna diskutera2002. Det var då effekterna blev så kännbara och dåtragedierna utspelades. Om nu regeringen lägger framett sådant förslag - vilket jag vid närmare eftertankeinte tror - skulle det kunna bli så absurda problem attmänniskor tvingas - fast det går inte, och det låterhemskt att säga - att försöka planera sitt döende. Detblir en sådan absurd konsekvens. Förbättringen medatt säga att förslaget gäller retroaktivt är att påbudethar gått ut. Då är det ett fait accompli. Sedan kan vi ioch för sig diskutera . Jag kan förstå att där finnsandra aspekter och svårigheter. Retroaktiviteten fråndetta års början är en utsträckt hand från mitt ochflera andra partier - vi skulle kunna gå ihop om detta.Fru talman! I början av finansministerns anföran-de tog han upp den bärande principen, det vill säga attfastighetsbeskattningen är en del av kapitalinkomst-beskattningen. Det är en intressant konstruktion somdet fanns en enighet om . Menfrågan är om den höll då rent intellektuellt eller lo-giskt och om den håller . Om fastighetsbeskatt-ningen är en del av kapitalinkomstbeskattningen skadet vara tal om en inkomst. Men var finns inkomstenför villaägarna, för dem som har en fastighet? Denfinns inte i reda pengar. Finns den inte i reda pengarhamnar vi i situationer då dina partikamrater medkåkar på fel ställen inte har likvida medel. Så tvingasde därifrån.