prot · GQ0945 · 2003-01-23 00:00:00 — Att hänvisa till att det är något bra baraför att det var en borgerlig regering eller att ni komöverens om detta med imponerar inte på mig.I sak är det en konstig konstruktion. Jag uppskattar attdirektiven - till skillnad från direktiv när hanvar skatteminister - ger oss fria händer att pröva ävendenna del. Det är bra.Jag gillar däremot inte att statsministern - men detstår inte för finansministern - i det offentliga samtaletmed inför valrörelsen - det som vi alla fickse och ta del av - sade att fastighetsskatten fortsattska vara en skatt som följer med utvecklingen avfastighetspriserna. Det var det löfte han kunde ge påfastighetsområdet. Det är bra om finansministernbestämmer detta och inte uppfyller det löftet.Anf. 27 ():Fru talman! Först tar jag upp arvsbeskattningen.Jag lade märke till att finansministern inte hade någrasynpunkter på när ikraftträdandet skulle ske. Men jagkan skicka med synpunkten att det kan vara en idé attöverväga detta. Ett dödsfall i en familj, mellan makar,är en sådan omvälvande företeelse att just beskatt-ningsfrågorna inte bör vara en ytterligare börda. Dåkan det vara idé att visa stor sympati - och det kaninte vara någon stor statsfinansiell fråga.Låt mig sedan ge regeringen ett stort erkännandeför att man har gjort många saker när det gäller attsänka fastighetsbeskattningen på olika områden. Mendärtill har man varit nödd och tvungen. Taxeringsvär-dena har drivit upp beskattningen till helt orimliganivåer. Det var en intressant formulering när finans-ministern sade att med de nya förslagen ska den avfler upplevas som rimlig. Det måste betyda att mångaupplever dagens fastighetstaxering som orimlig.Anf. 28 PER ():Fru talman! Jag kan upprepa det jag sade.Finansministern tog upp den kastade handskenvad gäller kapitalinkomstbeskattningen, det vill sägaden principiella grunden för fastighetsbeskattningen.Jag vore tacksam om jag fick höra ett svar. Vad är detlogiska med detta när det inte finns någon inkomst ireda pengar att beskatta? Den finns inte. Man säger iutredningssammanhang att det är en fiktiv inkomst.Fiktiv kommer av fingere på latin. Det betyder att denär påhittad. Den finns inte. Hur försvarar man att haen beskattning på en inkomst som inte finns?Jag hoppas att finansministern går upp i talarsto-len. Jag blev lite förvånad när jag inte fick någonrespons på det andra, och därför upprepar jag detta.Fru talman! Min interpellation handlade om vadsom händer med alla dessa människor under mellan-tiden. Det fick jag inte heller något svar på. Jag vet attni har chansen redan nu efter remissomgången. Jagtror och hoppas att så många remissinstanser sommöjligt ska påpeka just behovet av en retroaktivitettill även vad gäller arvsbeskattningen aväkta makar och sambor. Det är inte bara logik, frutalman, utan också hjärta i detta.Det är två saker jag ser som absolut viktigast ochsom jag hoppas att jag får svar på, nämligen denprincipiella frågan om fastighetsbeskattningen somkapitalinkomstbeskattning och frågan om dem somriskerar att tidsmässigt falla mellan stolarna - vilketsjälva interpellationen faktiskt gällde.Anf. 29 Finansminister ():Fru talman! Den dåvarande borgerliga regeringeni och finansministerAnne hade naturligtvis en klar tanke när manföreslog principen för nuvarande fastighetsbeskatt-ning.Tanken är inte på något vis märklig. Om vi harandra typer av värden ska de beskattas så likformigtsom möjligt.Om man skulle undanta fastigheter från varjeform av beskattning och säga att det är en form avkapital som inte behöver beskattas, skulle man defi-nitivt bidra till att driva upp priserna på fastigheter.Det tycker jag en del har lyckats ganska bra med ändåunder senare tid utan att kristdemokrater och andraborgerliga dessutom försöker få i gång prisutveck-lingen i ännu högre utsträckning än vad vi har settunder senare tid. Därför är det rimligt att om man haren kapitalinkomstbeskattning att försöka hitta likfor-migheten, oavsett om det är värdepapper, fastighetereller något annat. Många som har fastigheter har lån,inte minst unga familjer, och de är angelägna om denavdragsrätt de har för sina lån. Då är det rimligenfråga om en kapitalinkomstbeskattning, som skafungera åt båda hållen - det gäller inte bara det somär förmånligt, utan man har också en rätt och en skyl-dighet i en samlad kapitalinkomstbeskattningsbild.Jag tror att det är viktigt att vi också inser att detfinns möjligheter att ha en kapitalinkomstbeskattningpå fastigheter och annat som är likformig, men att vinaturligtvis måste göra någon form av anpassning omdet visar sig att vi får en för snabb prisutveckling. Jagvill inte bidra till en ännu snabbare prisutveckling,som interpellanten uppenbarligen vill göra.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:106 om eta-blering av förskolorAnf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att arbeta för att få till stånd en förändring i denriktning som föreslår avseendeetablering av enskilda förskolor.Skollagskommittén lämnade sitt betänkande i de-cember 2002. Kommitténs förslag innebär viktigavägval för stora delar av utbildningsväsendet, inklu-sive förskolan. Avsikten är att förslagen ska remitte-ras . Remissinstansernas synpunkterkommer att tillmätas stor betydelse. När en proposi-tion kan lämnas till är ännu för tidigt attsäga.Jag avser inte att föregripa den process som be-handlingen av utredningsförslaget innebär, genomuttalanden i kammare i de olika frågorsom tas upp i betänkandet.Rent allmänt kan dock sägas att enskild förskole-verksamhet och skolbarnsomsorg har blivit vanligareunder och fortsätter att öka. Sammantagetfanns 80 900 barn i enskilda förskolor, familjedag-hem och fritidshem , vilket är ungefär 7 200fler barn jämfört med året innan.Detta innebär att av barnen som var inskriv-na i förskolan gick i en enskild förskola, avdessa i ett föräldrakooperativ och i enbolagsdriven förskola. Enskilda förskolor finns i226 av landets 289 kommuner. Omfattningen avenskilda förskolor och fritidshem är alltså väsentligtmycket större än till exempel de fristående skolorna.Enligt skollagen är det kommunen som ger till-stånd till den som yrkesmässigt vill driva en förskolaeller ett fritidshem. Krav på kvalitet och säkerhetmåste vara uppfyllda. Kommunen har också till-synsansvaret för verksamheten. Bidrag till enskildverksamhet bör av kommunen lämnas med ett beloppper barn som inte oskäligt avviker från kostnaden perbarn i motsvarande verksamhet. Maxtaxangäller i såväl som enskild förskoleverk-samhet och skolbarnsomsorg.De enskilda förskolorna har således vuxit fram inära samverkan med kommunerna. Tillsynen av denenskilda förskoleverksamheten och skolbarnsomsor-gen är viktig, eftersom det gäller känsliga miljöer försmå barn, oftast organiserade i små enheter. Förut-sättningarna för kommunen att utöva en sådan tillsynär givetvis bättre genom den överblick och närhetsom finns i kommunen än om till exempel fick denna uppgift.För att ytterligare stärka tillsynen av den ökandemängden enskild förskoleverksamhet och skol-barnsomsorg kommer dock från och med iår att i sin instruktion få ansvar för tillsynen överkommunernas egentillsyn av enskild verksamhet.Enskilda förskolor och fritidshem med olika in-riktning bidrar till den mångfald som präglar densvenska barnomsorgen och som bland annat OECDsärskilt uppmärksammade i sin utvärdering av för-skoleverksamheten i . Verksamheterna be-drivs i olika former, såsom förskola, fritidshem, fa-miljedaghem, öppna verksamheter, nattomsorg, för-äldrakooperativ och personalkooperativ. Såväl inomden kommunala som inom den enskilda verksamhe-ten finns förskolor som satsar på ekologi, IT, bild,musik eller använder Reggio Emilia-inspirerad peda-gogik eller Waldorf- och Montessoripedagogik. För-skolans läroplan ger stort utrymme för personalen attsjälv lägga upp den pedagogiska verksamheten så attden blir anpassad till barns behov och förutsättningar.Min uppfattning är att vi har en förskola att varastolta över när det gäller mångfald och valfrihet.Anf. 31 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka LenaHallengren för svaret, även om jag givetvis hadeönskat att biträdande utbildningsministern hade varitlite mer tydlig i sitt svar. Men jag förstår att det kanfinnas problem med det, i den tid som vi just nu be-finner oss i.I vissa avseenden tycker jag att svaret är mycketglädjande. Mångfalden och valfriheten inom försko-lans värld ökar i . Antalet barn i alternativaförskolor ökar . Om jag har räknat rätt ärdet bara 63 av landets kommuner som inte har någotslags alternativ inom förskolan. Det är positivt, bådeför föräldrar och för barn, som får valfrihet och alter-nativ. Men det är också positivt för förskolepersona-len, som ges möjlighet att förverkliga pedagogiskavisioner och idéer.Jag tror att den alternativa förskolan har kommitför att stanna i princip i hela . Föräldrar somhar haft valfriheten och som har valfriheten att självavälja mellan och alternativ barnomsorgkänner det som en styrka att de kan välja. Personalsom har möjlighet att bestämma om han eller hon villjobba åt kommunen eller en enskild entreprenör,starta eget eller driva kooperativ får en större möjlig-het att växa och förverkliga sina pedagogiska idéer.Kort och gott: Alternativ förskola är bra.Jag kan i svar ana att även hontycker att det är korrekt att det finns mångfald. Honlyfter också fram att särskilt har uppmärk-sammat det vid en utvärdering av förskoleverksam-heten i . Det är bra att mångfalden finns brett,över hela fältet av förskolor, såväl kommunala somförskolor i annan driftsform.Jag vågar påstå att den här utvecklingen aldrighade kommit om den kommunala förskolan inte hadefått konkurrens. Att det finns flera förskolor somföräldrar och barn kan välja mellan gör att pedagogi-ken och förskolans innehåll finslipas och att nya,ännu inte etablerade pedagogiker växer fram.I de 63 kommuner som inte har alternativ förskolautan där den kommunala förskolan har monopol ärdet säkerligen så att de pedagogiska inriktningarnaoch förskolans innehåll i mycket liten utsträckningpräglas av den mångfald som återfinns i stora delar avlandet. Åtminstone säger min personliga erfarenhetdet.Vi har en lagstiftning som lämnar till kom-munledningarnas godtycke att bestämma om alterna-tiva förskolor ska etableras. Det är egentligen det somden här interpellationen handlar om. Det skiljer väl-digt mycket i lagstiftning vad gäller friskolor ochalternativ barnomsorg. Jag tycker att det vore rimligtatt samma lagstiftning gällde förskolor som friskolor.Entreprenörer som vill starta förskoleverksamhet är helt beroende av kommunledningens inställningtill alternativa förskolor. Den här skillnaden i lagstift-ning medför att kommunledningarna i de fall där devill motverka valfrihet för medborgarna kan sätta sig ivägen för alternativa förskoleetableringar. Jag antaratt de 63 kommuner där det inte finns alternativaförskolor har ägnat sig åt precis det.Självfallet ska det finnas ett bra regelverk, som dealternativa förskolorna såväl som de kommunala skafölja. Jag tycker att det är bra med förändringen attSkolverket har fått ett ökat ansvar för att se över dethär.I och med det här tycker jag också att lagstiftning-en på hela området borde ses över. Det vore rimligtatt samma principer gällde för etablering av förskoloroch skolor. På så sätt tror jag att vi kan få en förskolamed stor mångfald och god kvalitet.Lena avslutar sitt svar med att säga attvi har en förskola att vara stolta över. Men efter att hasett LO:s affischer under valrörelsen undrar jag: Ärdu både stolt och nöjd?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! började sitt anförandepå ett positivt sätt, när hon sade att vi ska ta hänsyntill remissinstanserna. Jag hoppas att och jagkommer att ha anledning att föra diskussionen vidare.Jag har för avsikt att invänta remissinstanserna. Dethär är en väldigt stor fråga, och det är inte så enkeltsom det kan låta.Jag blir ändå lite bekymrad när jag hör Folkparti-ets resonemang om förskolan, som jag tycker har ettväldigt ekonomistiskt perspektiv. Man talar om drif-tiga entreprenörer som ska ut och driva verksamhetoch kvittera ut bidrag enligt ett pengsystem.Jag har en annan syn på förskolan. För mig är för-skolan huvudsakligen till för barnens skull, inte förentreprenörerna. Barnperspektivet måste vara det somstår i centrum. För mig är inte detta en näringspolitiskfråga, som handlar om att alla som har intresse ochbehov ska starta en förskola och utkvittera kommu-nala medel för detta.Jag vill att varje barn ska ha rätt att gå till en för-skola med hög kvalitet och välutbildad personal, ochdär ska varje barn mötas utifrån sina behov. De ska fåomsorg. De ska få en stimulerande pedagogisk verk-samhet.För mig handlar inte mångfald om driftsform. Förmig handlar mångfald om så mycket annat, som jagnämnde i mitt svar. Det handlar om olika pedagogikersom man använder, om olika inriktningar, som miljöoch IT. Det handlar om kooperativ och så vidare.Jag vägrar acceptera en syn där barnet ses som enkund med en peng där initiativet tas av entreprenörermed vinst som främsta drivkraft. Vinsten får inte stå icentrum för en förskola. Men jag vill gärna se peda-gogiska alternativ, olika sätt att arbeta, olika inrikt-ningar. Gör inte detta till en näringspolitisk fråga omvilka bolag som ska ha rätt att etablera sig och kvitte-ra ut skattepengar!Anna frågade om jag var stolt och nöjd.När det gäller mångfalden och valfriheten är jag fak-tiskt både stolt och nöjd över den förskola som vi hari dag. av alla barn går alltså i en enskild för-skola, och det är en stor del. Jag säger inte att det ären för stor del. Det kan säkert bli fler i många kom-muner, och i andra kommuner kanske det ska bli litefärre. I finns till exempel inga kommunala för-skolor att välja mellan, så valfriheten är lite varieran-de.Jag sätter ett stort värde på en mångfald i försko-lan och en verklig valfrihet för föräldrarna, men jagtycker att har fastnat i en lite märkligdiskussion där organisationsformen är en huvudfrågaför den pedagogiska utvecklingen. Jag tror inte att deflesta föräldrar väljer mellan aktiebolag, föreningeller del av en , utan de väljersnarare pedagogisk inriktning för sina barn.Anf. 33 ():Fru talman! Det verkar faktiskt som att jag ochLena är rörande överens, fast jag tror attvi pratar runt varandra. Jag tycker inte att det härhandlar om näringspolitik, utan det handlar om att fåen god kvalitet på förskolan och dessutom om att setill att de som faktiskt arbetar inom förskolan fårmöjlighet att utveckla idéer. Det är viktigt att kommaihåg att det inte är formen utan innehållet och perso-nalens möjlighet att forma sin egen verksamhet somär det väsentliga.Problemet , som jag ser det, är att den kom-munala förskolan ibland kan vara hindrande. Försko-lepersonal som exempelvis jobbar på olika kommu-nala förskolor som har en idé om hur de vill jobbatillsammans hindras av den kommunala strukturen.Och i de här 63 kommunerna, där det faktiskt intefinns någon valfrihet för föräldrar, finns det förmod-ligen inte heller någon valfrihet för förskolepersona-len. De som sitter vid makten i kommunledningarnadär motverkar de här driftiga entreprenörerna som villstarta sin verksamhet, och det tycker jag är väldigttråkigt. Det gör att förskolan får en sämre kvalitet,och det gör att mångfalden minskar.För att uppmuntra de här entreprenörerna och ökakvaliteten och mångfalden vore det rimligt att tillåtade förskolor att etableras som faktiskt följer lagstift-ningen och som säger att de ska arbeta efter läropla-nen, och de borde också få de nödvändiga resursernaför att bedriva verksamheten. Vi vet att det är fulltmöjligt att starta en alternativ förskola , menman får inte kommunala resurser. Jag tycker att det ärfel om det här ska bli en plånboksfråga.Lena var lite grann inne på det härmed förskolepeng. Jag tycker att det är ganska bra.Jag tycker inte att den utveckling som vi har i Täbykommun, där det inte finns någon barn-omsorg, är särskilt bra. Men jag tycker inte heller attden utveckling som vi exempelvis kan se i Luleåkommun, där det bara finns barnomsorg,är önskvärd. Det bästa vore att föräldrarna får enförskolepeng som är lika för alla barn. Då kan deutnyttja den oavsett om de väljer en förskola somdrivs i regi eller om man väljer en förskolasom drivs i alternativ regi. Det här garanterar kvali-teten inom förskolan, eftersom en förälder som inte ärnöjd med den förskola som hon eller han har valtenkelt kan byta förskola. Det ger helt enkelt föräld-rarna mer makt som förskolorna får entydlig signal om att det inte går att fuska med kvali-teten.Jag tycker att en förskolepeng på en statlig nivåskulle vara ett bra sätt att lösa den här problematiken,som finns kring diskussionen om alternativa försko-lor. Man skulle också komma till rätta med kvalitet-saspekten. Jag skulle vilja fråga hurhon ställer sig till införandet av en sådan peng.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska börja med att väldigt kort geett svar på frågan om ett pengsystem. Jag tror inte attalla barn kostar lika mycket. Jag tror att barn harolika behov. Att säga att alla barn får en peng somska användas gör inte att alla får lika förutsättningar,som jag menar att förskolan och det övriga skolsys-temet ska ge alla barn.Jag vill inte på något sätt säga att den situationsom beskriver, som kanske är gällan-de i och andra kommuner, är positiv eller bra.Jag delar oro när det gäller områdendär personalen inte känner att de har möjlighet attutveckla verksamheten på det sätt som de önskar. Jagmenar att kommunledningen ska möjliggöra detta,men jag menar inte att det går att sätta ett likhetsteck-en mellan att utveckla pedagogik och känna frihet iarbetslivet och att starta eget. Jag menar att mycket avdetta också kan rymmas inom den kommunala för-skolans ram.En aspekt som jag tycker har kommit bort i de-batten är situationen i många mindre kommuner pålandsbygden. I många fall resonerar vi utifrån storsta-dens villkor med många förskolor på ett litet område.Jag tror att det finns många som styr mindre kommu-ner på landsbygden som arbetar i andra realiteter. Debrottas med frågan om hur man ute i byar och kom-mundelar ska lyckas ordna en bra förskola med kvali-ficerad personal för alla barn. Då handlar det i prakti-ken inte om hur många konkurrerande förskolor varjeby ska ha utan om hur man får en organisation somfungerar och som kommunens ekonomi kan klara av.En annan aspekt som bekymrar mig lite granngäller den kommunala självstyrelsen och möjlighetentill att fatta beslut utifrån den lokala situationen. Denkommunala självstyrelsen innebär att man i lokalademokratiska former kan resonera om hur kommu-nens angelägenheter ska skötas. Vissa partier villordna förskolan på ett sätt, andra partier på ett annatsätt. Med ert förslag tar man helt bort den möjlighe-ten. Kommunen och den lokala demokratin spelarinte längre någon viktig roll för förskolan. Hur har nii tänkt när det gäller etableringsfrihetenkopplad till den kommunala självstyrelsen, och hurtänker ni när ni vill dra undan just förskolan när detgäller kommunens planeringsperspektiv?Anf. 35 ():Fru talman! Jag kanske var något otydlig. Givet-vis är pengen till det enskilda barnet kopplad tillbarnets behov. Handikappade barn eller barn medsärskilda behov ska givetvis ha en större peng.Det viktiga, tycker jag, är att en förskolepeng fak-tiskt genererar mångfald och valfrihet, och den mot-verkar monopol, oavsett om det är kommunala mo-nopol eller privata monopol. Jag ser det inte sombättre att det enbart är en enskild näringsidkare sombedriver förskoleverksamhet än att det bara är kom-munalt. Det är lika dåligt. Det behövs lite konkurrensäven på det här området för att man ska kunna få engod kvalitet.Det går inte att komma ifrån det faktum att lag-stiftning skiljer sig mellan förskolor och skolor. Jagtycker att det vore rimligt att införa en etableringsrättför förskolor. Då får den personal som har idéer omalternativ pedagogik möjlighet att förverkliga sinaidéer som föräldrar och barn ges valfrihet.Det här är redan en självklarhet för många föräldrarruntom i Sverige.Vi vet att det på friskoleområdet är Skolverketsom bestämmer. Jag skulle kunna tänka mig att ha enliknande lagstiftning vad gäller förskoleverksamhe-ten.Det kan inte vara så att klåfingriga kommunpoliti-ker ska få sätta käppar i hjulet för driftiga entrepre-nörer som vill arbeta för att utveckla kommunen ochför att ge föräldrar och barn valfrihet. En förändringav lagstiftningen på det här området i den riktningsom föreslår skulle vara mycketpositiv. Jag hoppas att får stöd fördetta i den remissomgång som ska genomföras undervåren och att efter det återkommermed en proposition om det här. Jag lovar att hjälpaHallengren att få igenom den i riksdagen.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Konkurrens finns på förskoleområdet.17 % av alla barn går i en enskild förskola. När vi fören debatt om förskolan och om alla barns start på detlivslånga lärandet är det viktigt att vi gör detta till enfråga om barn och inte enbart en fråga om näringsfri-het, som jag faktiskt tycker att det tenderar att blimånga gånger.Jag tycker att det är viktigt att alla barn möts av enpedagogisk verksamhet, och den kan se väldigt olikaut. Jag tycker också att man ska påminna sig om denverklighet som många kommunpolitiker finns i. Dethär är en fråga om barn och föräldrar, men det ärockså en fråga om att kommunpolitikerna ska hamöjlighet att planera för att alla barn och föräldrarska känna att förskolan motsvarar deras förväntningarnär det gäller personaltäthet och barngruppers storlek.Det här är några av de svårigheter som vi står in-för och som remissinstanserna förhoppningsviskommer att belysa. Jag avser att återkomma i den härfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2002/03:32 till utrikesutskottet2002/03:33 till bostadsutskottet2002/03:34 till konstitutionsutskottet2002/03:36 till socialutskottet2002/03:37 till miljö- och jordbruksutskottet2002/03:39 till miljö- och jordbruksutskottet2002/03:40 till näringsutskottet2002/03:42 till socialutskottetSkrivelser2002/03:28 till socialförsäkringsutskottet2002/03:31 till lagutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Följande statsråd kommer att delta i frågestundenmed regeringen: utrikesminister , statsrå-det , statsrådet , stats-rådet och statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen. Välkomna!Ambassadörers hållning i politiska frågorAnf. 38 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministern.I lördags publicerades en debattartikel i en avSveriges stora morgontidningar, i vilken ,ambassadör i , uppmanar medbor-gare att bojkotta israeliska varor. I uppropet krävsockså att handelsavtalet mellan och skarivas upp.Jag avstår från att nu diskutera de politiska sak-frågorna men väl formerna för det här utrikespolitiskaagerandet, som har rönt en del berättigad uppmärk-samhet. En självklar princip har varit att enambassadör ska företräda den svenska utrikespolitis-ka linjen.Min fråga till utrikesministern är alltså: Kan ensvensk ambassadör driva en egen hemsnickrad poli-tik, eller ska en ambassadör driva den politik som harlagts fast i de demokratiska församlingarna?Anf. 39 Utrikesminister ():Herr talman! Jag delar inte uppfattningen i uppro-pet i sak, det vill jag till att börja med slå fast. För detandra ska ambassadörer naturligtvis framföra rege-ringens uppfattning. Det finns alltid utrymme för allastatstjänstemän att också ha personliga uppfattningar.Var lämplighetsgränserna går vill jag diskutera direktmed dem det berör och inte diskutera offentligt, inteheller i riksdag.