prot · GQ0995 · 2003-04-29 00:00:00 — Vi var tvungna attstanna på två ställen och vänta på tåg som åkte söder-över. Det är klart att man fick vänta innantågen kom.Vi måste få folk att pendla. Arbetskraften ochkompetensen finns inte i närområdet av Trollhättanutan människorna måste hämtas från . Devill inte åka den livsfarliga väg 45, och jag tycker inteatt de ska göra det. Jag tycker inte att de ska åka bilnär det finns en järnväg som borde kunna fungerabättre.Med tanke på det tidigare inlägget råder det dåligaförutsättningar för att få företagen att blomstra. Minförhoppning är att statsministern inte kommeratt stå i och ondgöra sig över att ett multi-nationellt företag inte tar sitt samhällsansvar.Anf. 20 ():Herr talman! Jag tänkte ge statsrådet en bild frånverkligheten. När jag senast körde E 6 upp till norskagränsen - inte vid högtrafik utan mitt , i detnärmaste lågtrafik - var det långa bilköer. Det gårinte att köra om, och det finns inga avkörningsram-per. Det är bara att ligga i ochtröska tillsammans med alla andra. När till slut bilkönlöstes upp - det gör de - kom det frånen tvärväg en traktor med vita höbalar och kördeframför mig. Han körde inte ens i i tim-men - det får väl traktorer inte göra. Detta är en . Det är fullkomligt otroligt!Denna väg är en del av huvudstadstriangeln. Detär vägen , via , till , frånOslo till , och från ned till Kö-penhamn. Där finns den typen av vägavsnitt.Låt mig vara lite personlig. Jag brukar tycka attinterpellationsdebatter är roliga. Det är spännandemed interpellationsdebatter, men i det här fallet kän-ner jag mig gravt förtvivlad. Under de , herrtalman, som jag har varit i har frågan de-batterats ungefär på samma sätt som . Det var någon som sade att ochStrömstad visst växer, men det är inte företagsamhe-ten och ungdomarna som stannar kvar utan det ärnorrmännen som köper hus i därför att degärna vill bo i det, enligt mitt förmenande, vackrasteområde vi har i Sverige.Jag har träffat ett stort antal företagare från norraBohuslän och med företag som vill växa.Jag har träffat sådana som har haft kontakter medföretag på andra ställen i och med företag påandra ställen i . De har kommit till norra och sett att det finns ett företag som har po-tential att växa, men när de har rest vägen dit har desagt att det inte går. När de blir varse de kommunika-tionsförhållanden som gäller säger de att de inte kanetablera, stödja eller satsa på den företagsamheten.Finns det järnväg till finns det järnvägtill . Jag ska inte vara elak mot någon, mendet är inte många som väljer järnvägen i stället förbussar eller bilar. Flygfält finns inte heller. Det när-maste ligger i . Kommunikationerna går påväg och ser ut att göra det framöver under ganskalång tid.Det här ger också ett annat problem. De nästan 50åren med löften som har ställts ut och som inte haruppfyllts ger ett annat problem. Det bor människormed olika typer av företag, inte minst jordbruk, iområden där det eventuellt ska läggas en väg. Mennär man inte vet när och var vägen kommer skapardet en oro hos människor. Man vet inte om man vågarsatsa på sitt jordbruk, sin företagsamhet eller sittboende därför att man vet inte var och när vägenkommer. Det här gör mig, som sagt var, bekymradoch ledsen.Jag skulle vilja ställa en fråga med anledning avstatsrådets senaste anförande, där statsrådet talade omdet nu gällande nationella vägtransportsystemet förperioden . Det gäller fortfarande, sadestatsrådet. Då är min enda fråga, som jag hoppas attjag får ett klart svar på: Innebär det att väg E 6 kom-mer att byggas färdig ?Anf. 21 ():Herr talman! och har enstyrka i sin företagaranda och sina entreprenörer, somhar förmågan att skapa något, ofta ur ingenting. Boråsligger i toppskiktet i när det gäller nyfö-retagande, av tradition och fortfarande.Men nyföretagandet har minskat kraftigt i vårbygd . Jag menar att en tydlig orsak ärbristfälliga vägar på alla nivåer. Företag väljer att intelägga sig i vår bygd till förmån för andra delar avVästsverige. Det kan man väl tycka är bra, så längede stannar kvar i . Men det gör de inte allagånger - de lägger sig i också. Vi har just iSjuhäradsbygden råkat ut för att manhar valt bort vår bygd till förmån för ett annat land.Jan-Evert Rådhström nämnde en lång väg, och jagkan inte låta bli att nämna att vi också har en lång vägsom passerar genom , riksväg 27.Den vägen börjar i och slutar i . Den sämstadelen av den vägen sägs gå genom . Målsrydligger inte i det forna , som vägen ocksåpasserar igenom, utan i kommun. Den delen avvägen kommer att byggas ut tack vare ett lån på110 miljoner som , och Boråskommuner har tagit för att bygga halva sträckan. Detär ett PPP-projekt, men fel sort. Jag brukar kalla detpublic-public partnership, och det är inte långsiktigtgångbart.Trots detta är symbolen för dessa tillkortakom-manden för oss i utbyggnaden . Sedan motorvägsförbindelsen mellanGöteborg och blev klar tunga trafiken ökat med på den härvägen. Det rör sig säkerligen om en ren ökning avtrafiken men också överflyttning av trafik. Med nuva-rande utbyggnadstakt lär inte vara färdig-ställd . Det är en ovetenskaplig bedömningsom jag har gjort. Hur många expanderande och nyaföretag missar vi under dessa år? Och varför har ni iden socialdemokratiska regeringen avvisat tanken påalternativfinansiering för utbyggnad av just riks-väg 40? Det är ett av de lämpligaste objekten i Sveri-ge, enligt Vägverket.Anf. 22 ():Herr talman! Jag ska inte belasta statsrådet meden ny fråga, utan jag kan upprepa den fråga som IngerRené ställde: Innebär detta att E 6 kommer att varautbyggd till 2007? Jag har ställt samma fråga vid enfrågestund men inte fått något svar. Det kan varaintressant att höra om statsrådet kan säga något mer idag.Det ligger mycket i talet om ryckigheten. Man haren gällande plan som man tror på och agerar efter.Näringslivet får framtidstro, och man planerar ikommunerna och så vidare. Sedan kan man plötsligtkänna att det där inte var riktigt sant, utan det kanskeär sant sex . Vad är det som säger att detär sant då? Det ska naturligtvis göras ännu en plansedan, och om man flyttar fram projektet till 2013eller 2014, vad är det då som säger att det inte flyttasframåt i tiden ännu mer? Det är den oron som männi-skor i känner oerhört hårt. Kravet från Bo-huslän är att planen gäller.Det där har med ramens storlek att göra. Statsfi-nanserna går upp och ned, och man måste titta ännumer på detta, att man har en vision när det gällersjälva infrastrukturen och jobbar på finansieringssi-dan så att försörjningen blir jämnare än vad den är . Någon nämnde här att när finanserna i statensviktar är det väldigt lätt att ta bort ett infrastruktur-projekt, trots att det kanske är just det som skapartillväxten för framtiden.Det har pratats om tillväxt, men även trafiksäker-het är en viktig faktor. Det är en ödets ironi att till ochmed har ett flertal människor för-olyckats på i norra . Det är någontingsom pågår. Vi har den tunga trafiken, och det är enhelt orimlig trafiksituation som finns där.Anf. 23 ():Herr talman! Jag är helt övertygad om att budska-pet har gått fram. Det som vi har fått höra från VästraGötaland och från är så samfällt.Det som jag har upplevt under den här periodenoch under remissförfarandet som jag inte har märkttidigare och som jag tycker är positivt är att Vägver-ket och samverkar. Det kan leda till någotpositivt och något gott. På vissa sträckor är vägarnaoutstanding, och på andra sträckor ska vi satsa påjärnvägen.Vad gäller järnvägen finns det några knutpunkter.Statsrådet har redan nämnt hamn. Det ären viktig knutpunkt vad gäller just godstrafiken ochhur man hanterar den. Den andra viktiga knutpunktenfinns också i , och det är Centralen i Göte-borg, där man stoppar upp alltför mycket av trans-porter vad gäller persontransporter på järnväg. Jagskulle vilja att statsrådet också tar till sig det.Anf. 24 ():Herr talman! Mycket har sagts , så jag skainte förlänga debatten. Jag tycker att det är bra attstatsrådet nu säger att infrastrukturen är viktig förtillväxten. Tyvärr har det tagit alldeles för lång tid.Jag vet inte hur det går ihop med statsrådets social-demokratiska kamrater. När jag hörde kändes det inte riktigt bra. Han sade att helaSverige ska ha möjlighet att hjälpligt klara sig. Manmåste ju satsa på vissa regioner, som är tillväxtregio-ner. Man kan inte bara dutta ut lite här och var. Det ärviktigt att vi får klarhet om vad som kommer att hän-da - jag tänker till exempel på - både förföretag och för människor som vill bosätta sig påorter utmed vägen.Jag åkte på en mörk, regnig kväll i feb-ruari . Jag startade i , och när jag varframme i var jag ganska lycklig. Det varmycket trafik och tung trafik. Den har intensifieratsunder de år som har gått sedan motorvägen mellanBorås och blev klar. Det är alltså betydligtmer trafik där, precis som sade förut.Anf. 25 ():Herr talman! Jag har inget mer inlägg efter dettaså jag är kanske bara tvingad att konstatera att gene-rationer kommer och går men frågorna består. Jagfick inte tillnärmelsevis något svar från ministern påde frågeställningar jag hade.Brodén nämnde någonting som jag tyckte var liteintressant, och det var just samverkan mellan . Det känns inte som om det ärnågonting som passar när det gäller 45:an. Det fannsen samverkan när det gällde 45:an i Götaälvdalenmellan och . Där fanns ett jätte-behov av att järnvägen skulle byggas om.Det fanns ett jättebehov av att 45:an skulle byggasom, men man kunde inte samverka om detta ,vilket innebar att det blev ingenting av någonting. Jagtycker att det är lite grann förbannelsen över 45:an,att det aldrig är någonting som passar.Jag känner mig ändå nöjd med en sak - men det ärbara en sak - i infrastrukturministerns svar här i dag.Det handlar om förhoppningen att någonting ändåkommer, för om nu statsrådet åker utefter 45:anmåste det vara verkligheten som kommer att gälla ochingenting annat.Anf. 26 ():Herr talman! Det finns några saker, och jag väl fåranledning att svara i det här sammanhanget. Jagskulle först vilja kommentera det här med ramarna.Det är klart att alla frågor i en budget är föremålför diskussion och prövning varje gång man ska läggafram en budget. Det är ganska självklart. Den situa-tionen tror jag att man måste leva med, vilka ambitio-ner man än har. Och även om jag tycker att in-frastruktur mer eller mindre är livets salt för att manska kunna överleva, om jag skulle få tolka mina in-tresseområden framför allt i det här huset, skulle jagändå vilja säga att det handlar om att väga sammanflera saker.Jag vill också kommentera alternativ finansiering.Det kan man alltid diskutera, men problemet när manska diskutera alternativ finansiering med er är att nitjatar om ert PPP. Det är liksom det enda som ni dis-kuterar, och det är den enda fråga som ni tar upp.Låt oss i stället diskutera detta, men vi ska ha enviktig sak klar för oss. Hur vi än väljer att finansiera,så ska det finansieras. Det finns bara två sätt att fi-nansiera infrastruktur, endera via skattsedeln ellergenom att de som åker på vägarna eller järnvägarnafår betala för sig. Det finns inga andra sätt att finansi-era detta, och då får man hitta det här.Sedan måste jag säga något till om detta med att satsa på tillväxtregioner. Jagblir nästan upprörd över det resonemanget. Har intevi sagt detta? Vi påstår till och med att ditt eget partihar sagt att vi ska satsa på att hela ska leva.Det handlar om hela det resonemanget. Hur hängerdet samman? Det är klart att vi måste satsa där peng-arna behövs. Jag hoppas att jag slipper höra flergånger i den här kammaren att man säger att vi inteska se till hela landet.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka det som AnitaBrodén sade, nämligen hur viktigt det är att Vägver-ket och samverkar när det gäller planering-en. Jag tror nämligen inte att vi hittar något företageller någon enskild person som genom sitt liv bara ärberoende av ett transportslag, utan planeringen måstehänga ihop. Ju duktigare vi är på att få planeringen atthänga ihop och ju lättare det är att pendla mellan tågoch väg, mellan bil och buss och så vidare desto bätt-re går det. På samma sätt är det naturligtvis för nä-ringslivet, som ju ofta är beroende av både vägen,järnvägen och sjöfarten.Vi kommer att fortsätta att anstränga oss för attden typen av planering ska bli ännu bättre. Jag ärövertygad om att det i den plan som vi ska fatta beslutom just är vår förmåga att tänka pålogistiken som avgör hur väl vi kan skapa förutsätt-ningar för tillväxt. Då vill jag också understryka attfokus kommer att sättas på tillväxt i hela landet.Sedan är det klart att infrastrukturen påverkas, ochkommer alltid att göra det, av statsfinanserna. harjag varit aktiv så länge i politiken att jag har varitmed i valrörelser då jag har fått kritik för att jag läg-ger för mycket pengar på infrastrukturen. Vi jagadesen hel valrörelse på temat: Ni tar från barn och ger tillbetong. Då var betongen asfalt. Så ibland ändrasfokus.Jag tror att vi här inne är överens om att in-frastrukturen är en viktig del när det gäller tillväxtenoch människors möjlighet att bo och leva överallt.Sedan vill jag kort säga någonting om Jan-EvertRådhströms fråga angående TEN. Vi har i arbetetmed den nya planeringen som ska tas för TEN-projekten prioriterat två områden. Det ena är dennordiska triangeln, precis självlyfte upp, och det andra är Haparandabanan. Sedankan man naturligtvis plocka in många fler objekt,men vi få ju inte hem hela finansieringen. Man lurarsig själv lite grann om man tror att man får hem såmycket pengar som möjligt från EU bara man får inså många objekt som möjligt i TEN. Ramen är fast-ställd. är kommissionens ambition att det, med denya stråken i TEN, ska vara 25, max 30. Det ska dåvara 25-30 objekt i ett utvidgat EU, alltså 25 med-lemsländer. Och eftersom är ett av de ländersom betalar högst medlemsavgift i EU tyckerjag att vi ska försöka anamma den linjen. Det går inteatt bara gasa och gasa och kräva mer i form av sats-ningar från EU. Då måste man också svara med enhögre medlemsavgift, och det är jag personligen oer-hört tveksam till.Vi har lyft fram de här två objekten. Det betyderinte att det inte finns möjlighet att fortsätta att disku-tera om de är exakta. Man kan också titta på andratyper av objekt. Men jag tror inte att det är möjligt atttänka tanken att vi skulle lyfta in alla de vägar - , 27, 41 och 45 eller E 6 och E 20 - som vihar debatterat här . Man måste orka och förmåatt prioritera. Det kommer att gälla ,när vi ska lägga planen. Det kommer att gälla rege-ringen när vi ska ta den nationella planen, och detkommer också att gälla på EU-nivå.Herr talman! Sedan gäller det rakafråga. Jag förstår precis vilket svar är uteefter, men det enkla svaret är att vi har en plan ,och den planen gäller fram till dess att nästa planantas.I den plan som ligger nu står det att ska va-ra klar . Hur nästa plan kommer att se ut kan jaginte svara på , eftersom jag ännu inte ens har fåttförslagen från och . De försla-gen får jag först . Men gäller denplan som är beslutad, och den gäller fram till dess attvi antar en ny plan.Anf. 28 ():Herr talman! Inledningsvis sade jag att jag troddeatt jag skulle få ett mycket positivt svar, men jag sadeockså att jag respekterade svaret. Jag tycker inte ska göra någonting annat , så detrespekterar jag verkligen.Man tog in det här med hamn, och detvill jag som hastigast gärna nämna. Jag tycker att manska göra fler sådana prioriteringar, för vi kan inte hahur många hamnar som helst som ska vara öppna åretrunt och så vidare. Man måste bestämma sig för vadman ska för "hubbar", omlastningsstationer. Det trorjag är oerhört viktigt.Jag har nämnt problemen med och riks-väg 45. Vi har i även Aerooch Trollywood, som tarvar väldigt mycket männi-skor, som alltså pendlar till . De kommerfrämst från . Därför är och ävenjärnvägen oerhört väsentliga.Västsvenska ochregionråd har prioriterat och tillVägverket, vilket kommer att komma er till del närVägverket lämnar sitt remissvar den 4 augusti.Jag vill i alla fall tacka för den här interpellations-debatten, och jag vill överräcka en dekal till in-frastrukturministern. Häng den gärna på väggen ochtänk på den här debatten, ofta och länge!Anf. 29 ():Herr talman! Statsrådet talade om planeringsmöj-ligheter, att det ska hänga ihop. Då vill jag återigeninformera om att det i norra och i Dalslandinte finns några planeringsmöjligheter när det gällerandra kommunikationer som kan hänga ihop. Detfinns inga fungerande järnvägar, och ännu mindrefinns det flygfält, så det är inte mycket att planera pådet området.Om man inte bygger ut vägarna innebär det sämrevillkor för företagare och färre arbetstillfällen, inteminst för våra ungdomar, och då blir västra baksida som stockholmare ibland roar sig med attprata om. Det vill jag inte uppleva.Jag har inte mätt antalet kilometer, men jag måstesäga att faktiskt går från till Hammer-fest, så det är en ganska lång väg. Den är bra på deallra flesta ställen, utom i norra . Det är litegrann en ödets ironi att dåvarande näringsministerBjörn fick norrmännen att med kraft börjabygga ut sin del av medan vi alltså missar våregen del. Som vi alla vet kommer också den nyaSvinesundsbron att stå färdig om bara ett par år.Regeringen inklusive har vid åt-skilliga tillfällen lovat att vägen skulle vara klar eller,enligt det senaste besked jag fick av , till alla delar påbörjad . Om man inte hållerfast vid detta blir det ett löftesbrott, och det löftes-brottet kommer efter valet. Detta, menar jag, ingår idet paket som visar sig börja krackelera och somhandlar om konsten att vinna ett val på demokratinsbekostnad. Det tycker jag är trist, statsrådet.Anf. 30 ():Herr talman! I mitt förra inlägg var jag inne pådetta med alternativfinansiering enligt PPP. harman ju också lanserat det nya begreppet public-pub-lic partnership, något som finns i numera.Jag tycker inte speciellt bra om det, utan det är pub-lic-private partnership som jag tror är gångbart.PPP har ju diskuterats . Vägverketgjorde för ganska länge sedan en genomlysning avolika objekt i - vilka som var lämpliga ochvilka som var mindre lämpliga. Man kom fram till attjust , som jag har talat en hel del om här , var ett av de lämpligaste objekten för PPP-finansiering i . Objektet var lämpligt ur bådestorleks- och kostnadssynpunkt, enligt Vägverketsbedömning.Jag tror mig veta att den socialdemokratiska rege-ringen utredde den här frågan under förra mandatpe-rioden. Det har dock inte kommit några förslag idenna riktning från regeringen. Uppenbarligen ärfrågan på något sätt het och svår att ta i. Så tolkar ialla fall jag det.Borås och har tagit sig upp fråntextilkrisen, som jag sade tidigare, utan konstladestimulansåtgärder. Det vi behöver i vår bygd för attutveckla vårt starka och diversifierade näringsliv ärgoda transportmöjligheter på väg. Det är det vikti-gaste ur vår aspekt sett.Sjuhäradsbygden klarar det mesta. Man klarar tilloch med att bygga delar av riksvägar. Men man klararinte att bygga motorvägar för 2 000 miljoner kronor.Klarar den socialdemokratiska regeringen det, UlricaMessing? Vad tror du?Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska fatta mig väldigt kort. Alltstaten gör och allt staten betalar påverkas naturligtvisav vilka inkomster ett land har. Det vore naivt av ossatt låtsas som om infrastrukturen skulle vara skyddadfrån detta. Precis som barnbidragen, taken i sjukför-säkringen och mycket annat påverkas av detta såpåverkas också infrastrukturplaneringen, om vi skabetala infrastrukturen via skatter.Om vi tycker att vi ska kunna ställa likvärdigakrav på infrastrukturen från norr till söder, om vi troratt infrastrukturen spelar en viktig roll för förutsätt-ningarna för lokal och regional tillväxt, då tycker jagatt vi måste ta ett nationellt ansvar för denna. Ska viinte betala infrastrukturen via skatter ska vi betala denvia avgifter från dem som färdas på vägen. I den förrainterpellationsdebatten diskuterade jag just detta. Detgällde då de avgifter vi har på . När viväl har infört ett sådant system kommer det kritik motatt avgifterna blir för höga. Där tycker man att vi skagå in med mer av skattepengar för att sänka avgifts-nivån. Hur vi än ska betala infrastrukturen kommerden alltså att belasta oss alla, via skattsedeln eller viaavgifter.Jag tycker att man kan diskutera typer av alterna-tiv finansiering. Vi har öppnat för det i budgetpropo-sitionen, där vi till exempel växlar upp pengar frånstaten via Riksgälden. Vi har öppnat för det i frågaom när vi finansierar den med av-gifter. Vi har också öppnat för det genom att till ex-empel ha förskottering från en del kommuner och län.Förutsättningen för att man ska kunna göra dennaförskottering är dock att vägen finns med i en planoch att man genom att låna upp pengarna lokalt ochregionalt kan tidigarelägga ett byggande föratt skynda på förutsättningarna för tillväxt. Allt dettaär möjligt. Jag tycker inte att det ska finnas någraheliga kor. Men vi kan aldrig låtsas som om det reg-nar pengar från himlen. Oavsett hur vi betalar in-frastrukturen är det du och jag som ska göra det - viaavgifter, via tullar, via bompeng eller via skattsedeln.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2002/03:253 om Tra-fikflyghögskolans framtidAnf. 32 Statsrådet ():Herr talman! har frågat nä-ringsministern när han avser att ge besked om hurregeringen ser för , Trafikflyghögskolan, TFHS, och de planer förutveckling som diskuteras. Arbetet i regeringen ärså fördelat att det är jag som har huvudansvaret förfrågan.Vad gäller den utbildningspolitiska aspekten i frå-geställningen är det värt att påpeka att regeringen1998 gav i uppdrag att anordnatrafikflygarutbildning. Utbildningen bedrivs vidTFHS på . Utbildningsverk-samheten finansieras via anslag inom statsbudgetensutgiftsområde 16, Utbildning och universitets-forskning. Detta anslag uppgår 2003 till 25,2 miljonerkronor.Jag vill också beröra den transportpolitiska as-pekten. är en flyg-plats, och det är kommunen som har huvudansvaretför driften av flygplatsen. För kommunala flygplatsersom har kommersiell regelbunden luftfart har statenpåtagit sig ett delansvar genom det driftsbidrag somårligen lämnas till dessa flygplatser. Vid Ljungbyhedsflygplats bedrivs ingen kommersiell regelbundenluftfart, och jag har förstått att någon sådan verksam-het heller inte är aktuell.Slutligen, och som säkert kän-ner till, avslog regeringen en ansökanfrån Klippans kommun och om regio-nalpolitiskt stöd för delfinansiering av driften vidLjungbyheds flygplats för åren 2003-2008.Anf. 33 ():Herr talman! Vi förstod av den förra debatten attvägarna i verkar vara i ett uruselt skick. Låtoss då åtminstone försöka ta oss fram säkert på luft-vägarna. De är dessutom något längre än mellan Atenoch Sverige.Jag ber inledningsvis att få tacka för svaret. Jagtycker dock att jag kanske inte fick riktigt de svar påfrågorna som jag hade hoppats. Framför allt fick jaginte svar på den fråga jag ställde och som mångamänniskor i flygbranschen och även i väntar påsvar på.Jag frågade inte om statsbudgetens årliga anslagtill . Jag frågade inte heller om rege-ringen bedömde att det skulle bli kommersiell regel-bunden luftfart vid . Det jagskulle vilja veta är hur regeringen ser förflygplatsen och Trafikflyghögskolan och de framtids-planer som just nu diskuteras inte bara i Ljungbyhedutan också i stora delar av de europeiska organisatio-ner som har hand om flygsäkerhet och flygtrafikut-bildning. Jag hoppas att vi senare i debatten kan få ettklargörande om var regeringen egentligen står.Denna fråga handlar om att se möjligheter, äveninom områden som vanligtvis inte är så glamorösa,stora och kända i debatten.