prot · GQ0948 · 2003-01-29 00:00:00 — När den svenska delen av Östersjönblir klassad som PSSA kan vi ställa krav på standar-den på fartygen och på rutter och farleder till skyddför särskilt känsliga områden. Vi kan ställa krav påsäkerhet och kompetens i besättningarna, vi kan ställakrav på lotsning och så vidare.Det finns flera skäl att skynda på det här arbetet,som flera har varit inne på. uppfyller merän väl kriterierna för att skyddas. Det är ett mycketkänsligt, kanske världens känsligaste, innanhav. Härfinns flera hotade arter och utsatt växtlighet. Här ökartrycket av transportsektorn, som flera har sagt. 300 %är ökningen av bulk- och oljetransporter. Det blir alltstörre fartyg och allt större mängder olja. Rysslandsoljeexport ökar mycket starkt. Och här finns ett ickeringa antal riktiga skorvar, plåtschabrak i dess verkli-ga bemärkelse. En olycka skulle få ödesdigra konsek-venser för kusten, för de boende, för näringslivet, förturismen, för växter och djur - för hela Sveriges kust.Fru talman! När beslutar att upp-mana regeringen att skynda på klassificeringen avsvenskt vatten som särskilt skyddat havsområde ärdet inte bara ett beslut för oss själva. Det är en kraft-full signal till andra länder och till sjöfartens aktörerom att vi vill skynda på. Vi vill trycka på, och vi i det internationella samarbetet. Vi vill att det skavara mer krafttag inom Helcom, att vi inom EU skaskynda på processen till följd av och att vimåste få en skärpning av hamnstadskontrollen. Det ären kraftfull signal till omvärlden om att vi i Sverigemenar allvar med talet om hållbar utveckling ochbiologisk mångfald.Anf. 121 ():Fru talman! Detta betänkande om harkommit till stånd genom ett antal motioner från olikapartier, bland annat genom den flerpartimotion som vitog initiativ till. Detta betänkande innehåller ingareservationer eller särskilda yttranden. Vi är alltså allaöverens över partigränserna om vikten av att slå vaktom vårt känsliga område, både i och runtom är ett unikt hav. Därför finns det all an-ledning att skydda . Att harmycket låg vattengenomströmning, att det består avbräckt vatten och att det har frånvaroav naturligt oljeläckage från havsbotten innebär attdet är ett hav med förhållanden som knappast finnsnågon annanstans i världen. Men dess unika förhål-landen innebär även att få, om några, hav i världen ärså känsliga som Östersjön.Detta sköra ekosystem har gjort att Östersjöndrabbas mycket hårt av utsläpp från jordbruk, indust-rier, VA-system, vägtrafik, sjöfart och många andrautsläppskällor. Cirka en tredjedel eller mer av är död. I de djupare delarna av södraÅlands hav till exempel är syrebristen så stor att fleramarina arter riskerar att helt dö ut på grund av kom-binationen överfiske, föroreningar, oljeutsläpp ochövergödning genom kväve och fosfor. En mängdolika åtgärder inom framför allt jordbruks-, trafik-och VA-sektorn utöver det som redan är gjort är nöd-vändiga, liksom långsiktiga miljömål och strategierför att nå målen. Det är alltså en mycket viktig del föratt kunna hantera övergödningsproblemet på ett brasätt. Men det är bråttom. Det krävs omedelbara åtgär-der på olika fronter och åtgärder mot olika miljöpå-verkande bitar eller faktorer om vi ska rädda unika liv. En mycket stor del av Öster-sjöproblemet hänger ihop med sjöfarten, och det äregentligen detta som ligger till grund för det här be-tänkandet. Problemen från sjöfarten kommer sanno-likt att öka mycket snabbt inom en kort tidsram.1999 registrerade 224 så kalladeillegala oljeutsläpp i svenska ansvarszon.Beräkningar tyder på att den sammanlagda tillförselnav oljekolväten i kan räknas i tiotusentalston per år.Vi måste även vidta stora åtgärder mot de så kal-lade diffusa oljeutsläppen. Dit hör oljespill från landsom letar sig ut till havet. Dessa kan komma frånplatser geografiskt belägna långt inne i landet. Dessautsläpp är i mängd räknat faktiskt större än utsläppenfrån nu kända rengöringar av fartygstankar och frånhaverier samt medvetna utsläpp från fartygstrafiken.Vi vill ha stopp för fågeldöden och skador påbottnar. Vi vill ha bort de höga oljehalterna och delånglivade kemikalierna i vårt innanhav Östersjönmen även i andra vatten.Den som lyfter blicken och tittar in i framtidenkan se att sjöfarten på kommer att ökadramatiskt, delvis av miljöskäl eftersom man fårmindre koldioxidutsläpp med fartygstransporten änmed vägtransporter. Men vi måste inse den risk somfinns med att vi har tillåtit skrotfärdiga fartygtransportera olja och andra farliga produkter i vattenområden.Produktionen av olja som skeppas ut från hamnari har ökat . Vi måstebetänka att Primorsks nya oljehamn som stod klar förnågot år sedan är den största ryska Östersjöhamnenmed en tilltänkt kapacitet på per år.Denna olja ska alltså transporteras på båtar med imånga fall undermålig skrovkvalitet och bristandesäkerhetsrutiner.Jag behöver väl inte tala om oljetankern . Vi vet alla nu hur svår den katastrofen var.Betänk vad det skulle ställa till i , med ensådan olycka. Om vi sätter oss in i vad en sådanolycka i skulle innebära så har vi alla insettatt vi måste sätta upp regler som förhindrar en sådankatastrof.Om ett havsområde har särskilt känsligt ekosys-tem och hotas av sjöfart har stater rätt att få områdetklassat som särskilt känsligt havsområde enligt IMO.Fru talman! Vi ser nu fram emot att underlaget fören PSSA-klassificering färdigställs tidigt i vår så attvi har beredskap för en snabb svensk ansökan hosIMO. Vår förhoppning är att så många länder sommöjligt följer samma spår eller rutt, alltså går in fören klassificering av som särskilt skyddatområde.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkan-det.Anf. 122 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Tänk eratt ni färdas med båt längs farleden söderut i . Det är en gråkulen och stilla vinterdag. Utom-skärs ligger den mörka havsytan mestadels öde ochtom på fåglar. Någon enstaka trut hänger då och dåefter båten.Men strax söder om händer det något.Plötsligt får havsytan liv. Stora fågelflockar liggerutspridda på vågorna. Där borta guppar en flock omkanske 500 fåglar, och där borta ytterligare en. Ochdär är en flock till! En närmare titt i kikaren avslöjaratt det är alfåglar. Hanarnas praktdräkt lyser i silver-grått och vitt. Honorna är mer diskret bruna.Så beskriver Världsnaturfonden på sin hemsidaintrycken när man seglar söderut genom Östersjönoch kommer till Hoburgs bank, en av en handfullutsjöbankar i . Det är bilden av dessa utsjö-bankar som jag har haft med mig när jag har engage-rat mig i frågor som rör och Östersjönsmiljö. Det är vetskapen om att dessa utsjöbankar harstor betydelse för sjöfågel av olika slag, särskilt förövervintrande sjöfåglar som alfågeln. Det är vetska-pen om att bankarna också är värdefulla för olikafiskarter som födosöksområde och lekplats.Fru talman! Det är också bilden av oljeskadadefåglar och vetskapen om att mer än 100 000 alfåglarvarje år dör på Hoburgs bank på grund av oljeskadorsom har gjort att jag har engagerat mig. De här ol-jeskadorna kommer inte av några enstaka stora olje-tillbud utan från många små, oftast helt avsiktligautsläpp från förbipasserande fartyg.Tänk er vad som skulle hända om det skulle in-träffa en stor oljekatastrof. Hotet finns ju där helatiden. Den stora farleden genom passerarstrax väster om bank och fortsätter ner tillandra utsjöbankar. Den stora farleden genom passerar oerhört känsliga områden. I och med attfarleden passerar där innebär det att över 40 000fartyg passerar förbi Hoburgs bank.Trafiken med stora oljetanker kommer att ökakraftigt i takt med att ut alltmer oljafrån sina Östersjöhamnar. Risken för stora oljeutsläpputgör det största hotet mot den biologiska mångfaldeni . Det hotet ökar ständigt mot bakgrund avden ökande trafiken och att av de fartygsom trafikerar helt enkelt har en bristandesäkerhet.Så sent som passerade ett tankfartyg somvar avsett för sommartrafik genom . Farty-get hade inte den isklassning som behövs för att klaravinterförhållandena i . gick det bra. Menom det hade fått ett stopp kunde fartyget mycket välha tryckts sönder av ismassorna.Vi lever med det hotet . Vi som politikermåste ta hotet på allvar och reagera på det. Vi måstese till att det vidtas åtgärder som förebygger oljeo-lyckor och gör sjöfarten på säker. Detmåste vi göra innan det händer en allvarlig olycka iÖstersjön, innan det är för sent.Därför känns det oerhört bra att vi har ettenigt utskott som står bakom förslaget i betänkandet.Där ges ett tydligt uppdrag till regeringen, att så snartsom möjligt ansöka hos IMO, för hav-smiljöfrågor, om att svenskt vatten i ska fåstatus som särskilt känsligt havsområde.Fru talman! Enigheten är bra, men den är ny. Fort-farande skjuter vi regeringen framför oss. Så sent somden , när jag frågade miljöministern viden frågestund här i , tyckte hon att det intevar meningsfullt för att gå före och ansökaom att få de svenska delarna av klassadesom särskilt känsligt havsområde. Hon menade att detskulle bli ökad byråkrati och att vi inte hade någon-ting att tjäna på det. Sedan, efter ,kom olyckan med Prestige utanför . Dåhar det blivit lite annat ljud i skällan och vi har i allafall fått en enig riksdag.Centerpartiet tog efter olyckan utanför initiativ i miljö- och jordbruksutskottet, och vifick snabbt stöd av och Folkparti-et, om att snabbehandla frågan och göra vad vi kanför att skydda miljö. Det har resulterat idet här betänkandet och ett tydligt uppdrag till rege-ringen. Det behövs, för den agerarprecis på samma sätt som andra regeringar inom EU:Man agerar när det händer en olycka.Vi har och inom EU. Det handlarom hur vi ska skydda oss mot oljeolyckor. varen stor tanker som kapsejsade . Nufick vi Prestige, och då började det hända mycket iEuropas regeringar.Fortfarande prioriterar den isitt direktiv till det internationella Hel-comspåret. Ju snabbare den fårfram ett underlag som vi kan gå till IMO med enskilt,desto bättre. Jag är övertygad om att en svensk ansö-kan om PSSA, att skydda de svenska delarna av , går snabbare än processen inom Helcom. Detkommer också att hjälpa till att snabba på processeninom Helcom så att hela kan bli ettsärskilt skyddat havsområde.En klassning som PSSA, särskilt skyddat havsom-råde, gör det möjligt att vidta åtgärder som vi måstevidta mot bakgrund av hoten. Det är åtgärder som attfå säkrare fartyg som trafikerar våra farvatten, mil-jölotsar och att man kanske flyttar farlederna längrebort från de känsliga utsjöbankarna. Låt oss ta denmöjligheten och det snabbt.Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottetsförslag.Anf. 123 ():Fru talman! har naturligtvis uppmärk-sammat den här frågan. Liksom många andra partierhar vi väckt en motion där vi begär att regeringen skagå in med en ansökan till IMO om att få de svenskavattnen i förklarade som särskilt känsligtområde. En sådan förklaring innebär att man sedankan gå till IMO och föreslå särskilda skyddsåtgärder.Möjligheten ökar därmed att få skyddsåtgärder somär av internationell karaktär, det vill säga berör andraländers möjligheter att trafikera svenska och närlig-gande vatten i . Därför är detta en viktigsak.Att få en förklaring av svenska vatten i Östersjönsom särskilt känsliga områden är, såsom Kjell-ErikKarlsson påpekade, av betydelse för andra frågor änoljetransporter. Det aktualiserar just det faktum attÖstersjön är ett särskilt känsligt havsområde och attdet måste till en mängd skyddsåtgärder. Det handlarom att minska övergödningen och giftspridningen,inte minst gäller det fisket, och naturligtvis också attminska trafiken både till sjöss och på land.Det som har aktualiserat frågan är oljekatastrofenutanför . Det har också föranlett oss att i be-tänkandet inte bara ge regeringen i uppdrag att gå inmed en ansökan om klassificering utan att den ocksåbör prioritera arbetet med att analysera behovet avoch utarbeta förslag till de skyddsåtgärder som klass-ningen medger. Denna typ av skyddsåtgärder kan inteföreslås från . Vi har inte resurser att i ut-skottet kunna arbeta fram den typen av skyddsåtgär-der, men för regeringens del är det oerhört viktigt attfå fram förslag och detta kvickt.När det gäller just risken för en oljekatastrofskulle jag vilja säga att den är av lite speciell naturoch naturligtvis oerhört känslig för regeringen. Manbrukar säga att vi människor är dåliga på att hanteraverksamheter vars konsekvenser, om en olycka inträf-far, är enormt stora men där sannolikheten för attolyckan ska inträffa är liten. Det kan ursäkta en delmisstag som regeringar har gjort när de felbedömt enolycka genom att konstatera att sannolikheten var såliten att de rimligtvis inte kunde vänta sig att denskulle inträffa. Därför har de i efterhand ursäktats nären olycka skett. I ett globalt perspektiv sker sådanaolyckor då och då. Kärnkraften är ett exempel.En oljekatastrof i av den dimension somskedde i skulle få enorma konsekvenser. Detskulle i stort sett förstöra vattnen efter den svenskakusten för årtionden framåt. Och sannolikheten för attdet ska inträffa är inte alls liten, vilket regeringenmåste uppmärksamma. Frågan är hur regeringen skastå till svars om den inte har vidtagit skyddsåtgärdernär den inför ögonen har risken för en katastrof avdenna omfattning och man dessutom vet att sannolik-heten för att den ska inträffa inte är liten. Jag skulleinte vilja sitta i den regeringen när olyckan inträffar.Det är alltså angeläget att regeringen uppfattar densignal som finns i betänkandet. Det gäller inte baradet reella uppdraget utan också signalen från utskot-tet. Den har, tycker jag, en trevlig och bra form. I ettmycket allvarligt tonläge betonar man risken fördessa katastrofer och uppmärksammar regeringen påfaran. Sedan får regeringen ordentligt tänka igenomvilka skyddsåtgärder den kan vidta direkt för attskydda från en sådan katastrof, alltså intebara via IMO och EU utan som land och som rege-ring i Sverige.Jag hoppas att regeringen uppmärksammar signa-len, vilket kanske är det allra viktigaste i detta sam-manhang, och snabbt får fram förslag på skyddsåt-gärder samt också verkställer dem. Det gäller inteminst de stora oljetransporterna i , trans-porter som på grund av de farvatten vi har och derisker som finns är mycket riskfyllda.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Det ärtrevligt att alla partier står bakom förslaget. Det upp-skattar vi naturligtvis från sida.Överläggningen var härmed avslutad(Beslut fattades under 11 §. )10 § En ny djurskyddsmyndighetFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU5En ny djurskyddsmyndighet (prop. 2001/02:189).Anf. 124 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag helt kort kon-statera att vi moderater inte vill ha någon ny djur-skyddsmyndighet. Jag yrkar därför bifall till denmoderata reservationen nr 1. Jag kommer naturligtvisi övrigt, i den mån votering begärs, att stödja andraförslag.Fru talman! Alla vi människor har ett oeftergivligtoch oinskränkt ansvar när det gäller att ta hand om dedjur som finns i vår besittning. möts man avatt djur tillmäts rättigheter. Jag är den förste att sägaatt det inte finns några möjligheter att ge djur rättig-heter eftersom rättigheter följs av skyl-digheter, och det kan man inte kräva av djur. Det ärförbehållet människor. Jag tycker att det är viktigt attdra upp den riktlinjen. I det moderna samhället hållergränsen nämligen på att suddas ut, vilket är allvarligtoch också farligt.Det finns naturligtvis ett egenvärde i att djuren hardet bra. Det gäller inte minst de djur som förvaltas avmänniskan och är i människans tjänst. Eftersom jag ärutbildad djurskötare kan jag intyga vikten av att vi sertill att djuren har det bra. I annat fall producerar deinte. Detta är den enskilde individens ansvar intill dengräns när det brister. Då finns det skäl att samhälletpå ett eller annat sätt griper in.Djurskyddslagstiftningen har utvecklats efterhand,och det är inte länge sedan vi i kammaren fattadebeslut om att den ska gälla alla djur. Det är bra. Jagvill därför bara kort konstatera att vi från moderat hållvill stärka verktygsarsenal. De sak-nar en del möjligheter att utöva en ännu bättre djur-tillsyn. Detta vill man nu tillgodose med den nyamyndigheten.Man vill även införa ett djurregister, vilket vi av-visar. finns register för både kor, svin och hund-ar, och det är på gång också för får, getter, hästar ochhöns. Detta är alltså ganska heltäckande, utan att viför den skull behöver föreskriva någonting.Vi vill underlätta inspektörernas arbete genom attförbättra deras utbildning samt införa något man kankalla "god man" när djurplågeri förekommer. Vi seribland i tidningarna braskande rubriker om vanvårdav djur. I de allra flesta fall finns en tragisk mänsklighistoria bakom. Det vi är ute efter, fru talman, är attskapa en möjlighet att stötta den enskilda människanså att han eller hon ska kunna ta vara på sina djur.Vi är också positiva till den egenkontroll somfinns inom branschorganisationer etcetera, och vi villuppmuntra att den utvecklas vidare. Likaså är detviktigt att det internationella arbetet finns med även ien eventuell ny djurskyddsmyndighet. Vi tycker attdet är viktigt att uppmärksamma detta även om vi intestöder tanken på en ny djurskyddsmyndighet.Jordbruksverket har det fullständiga ansvaretför djurskyddstillsynen i landet. Det gäller samtligadjur.Vi tycker att det är bra att hela kedjan finns sam-lad under en och samma hatt. Där finns djurskydd,djurmiljö, smittskydd, internationellt kansli och dist-riktsveterinäravdelning, allt samlat med korta infor-mationsvägar. Detta visade sig vara väldigt lyckosamtnär BSE-utbrottet kom i Europa.För försvåras delar av tillsynen på grundav kommunalskattelagens hinder att kunna användainspektörer mellan två kommuner, det vill säga att eninspektör kan vara anställd i en kommun men verka itvå. Detta måste naturligtvis rättas till.Fru talman! Det är intressant att notera att i bud-getpropositionen uttalar regeringen myck-et tydligt att det goda svenska djurhälsoläget harkunnat behållas . Sedan utvecklar mandetta vidare på ett antal punkter, som jag inte skatrötta kammarens ledamöter med, där man sjungerdjurhälsotillståndets lov.Det är intressant att ha det som bakgrund när vi nutittar på förslaget. har flugit runt iEuropa och höjt det svenska djurskyddet till skyarnaoch att det är utomordentligt bra att vi är ledande påde punkterna. Därför är det mycket märkligt att kon-statera att man nu vill ha en ny djurskyddsmyndighet.Det märkliga är också att ingen kritik har riktatsmot . Regeringen har inte ens bemö-dat sig med att göra en analys av behovet. Det äranmärkningsvärt, mina vänner. Nej, det handlar inteom djurskydd i grund och botten. Det handlar omnågonting helt annat. Detta är en eftergift, mina vän-ner, till främst Miljöpartiet.Det är en del av avbetalningen för regeringsmak-ten. En annan del av detta är trängselavgifterna iStockholm, hot om förbud mot minkuppfödning iSverige och stopp för torskfisket. På punkt efterpunkt är man torsk, förlåt roligheten, fru talman.Detta visar med vilken hastighet och under vilkenpress man drivit fram frågorna. Det är därför försla-gen saknar legitimitet.Det är ett mycket tydligt politiskt spel som saknarverklighetsgrund. Vi kan titta på hur propositionenvar skriven, vad som hände efter valetoch i den efterföljande kompromissen. Enligt hörsä-gen är man fortfarande inte riktigt klar över hur dennya djurskyddsmyndigheten ska se ut och vad denegentligen ska syssla med. Man håller fortfarande påatt diskutera det. Men det är hörsägen, fru talman, ochingenting annat. Det skulle bara fattas att man nuapostroferar det med att vi får en miljöpartist somgeneraldirektör. Det kommer väl att visa sig så små-ningom.Fru talman! Detta handlar om att man har gjortpolitiska eftergifter. Man tar av skattebetalarnaspengar och lägger ut föratt uppnå någonting som de facto redan går att uppnåmed nuvarande arbetssätt. Tänk om vi i stället hadeanvänt de pengarna till att utveckla arbetsmetodernaför djurskyddsinspektörer. Då hade det handlat omdjurtillsyn, men är det någonting annat.Anf. 125 ():Fru talman! Vi har ett mycket viktigt ärendepå vårt bord. Det handlar om hanteringen av djur-skyddet i en ny djurskyddsmyndighet.Ett ökat engagemang och intresse för djurens välhar skapat medvetna konsumenter som väger in djur-hållningsaspekter i sina val av livsmedel. Det är ettviktigt styrmedel. Andra styrmedel för ett bättre djur-skydd är lagar och förordningar samt krav på en högutbildning och kompetens. finns ingen obligato-risk utbildning eller krav på utbildning för kommu-nernas djurskyddsinspektörer. vill stärkade kraven som vi vill öka inspektörssam-verkan över kommungränserna.Folkpartiets grundsyn är att garantera djuren ettvärdigt liv och en anständig död. Även i sambandmed slakten måste kraven på renhet och god hygiensamt god djuromsorg iakttas. En dålig djurhållning ärinte bara etiskt oförsvarbar utan innebär även enhälsorisk för konsumenterna.Vi vill minimera tiderna vid slakttransporter ochhar genom på EU-nivå slagits för detta.Folkpartiet vill verka för att slakt sker nära djurensuppfödningsplatser. Vi menar att inom EUska verka för ett borttagande av exportbidragen. Somett första steg bör samtliga medlemsstater kontrolleraatt EU:s djurskydds- och transportdirektiv följs innanbidrag betalas ut.Folkpartiet liberalerna anser att djurskyddsfrågorhar så hög dignitet att vi i budgeten yrkade på att ettstörre anslag skulle avsättas till djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder.Fru talman! Dagens ärende handlar om en nydjurskyddsmyndighet som har till syfte att stärkadjurskyddet, vilket vi välkomnar. Myndigheten skulleenligt regeringens förslag enbart hantera de icke-livsmedelsproducerande djuren, det vill säga säll-skapsdjur, försöksdjur, pälsdjur, djur som visas of-fentligt samt hästar.Vi gläds nu åt bifall till med flerasmotioner om att djurskyddsmyndigheten även skainkludera de livsmedelsproducerande djuren. Detinnebär att den nya myndigheten får ansvaret för dencentrala djurskyddstillsynen beträffande samtliga djursom omfattas av djurskyddslagen. Djurskyddsmyn-digheten ges också i uppdrag att vägleda, utbilda ochstödja de regionala och lokala tillsynsmyndigheterna.Fru talman! Vad beträffar djurskyddstillsynen av-seende punkt 5 yrkar jag bifall till reservation 2, ef-tersom djurskyddet måste utgå från en helhetssyn påhur djuren har det. Antalet centimeter för en liggplatssäger väldigt lite om djurens välbefinnande. Helhets-bilden ger däremot en mer korrekt bild av djurensvillkor. Vi anser därför att det bör införas generellafunktionskrav i stället för att som ha mångadetaljregler. Det måste finnas tillräckligt många djur-skyddsinspektörer och tillräckliga utbildningsresurserför att tillsynen ska kunna bli effektiv.Vad beträffar punkt 7, fru talman, vill jag påpekaatt yrkar bifall till utskottets förslag. Ettförbiseende skedde vid justeringstillfället, och reser-vation 5 skulle ej funnits med i betänkandet.Sist men inte minst, när det gäller punkt 10, yrkarjag bifall till reservation 8 som handlarom det internationella djurskyddsarbetet. Genom attvara aktiva och pådrivande i olika internationellaforum främjar vi inte enbart djurskyddet i vårt egetland utan utökar också våra möjligheter att utveckladjurskyddet i andra länder. Vi anser att den nya djur-skyddsmyndigheten bör få ett brett uppdrag vad gäl-ler det internationella arbetet. Myndigheten bör geshuvudansvaret för dessa arbetsuppgifter och samord-na agerande i olika internationella organ.Under övriga punkter yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 126 ():Fru talman! Utmärglade djur, fastkletade i sinegen skit. Plågade och pinade hundar eller katter.Långa transporter med skadade eller döda djur somkonsekvens och resultat. Detta är bilder som vi harmött och som med rätta harväckt starkt engagemang och gensvar i opinionen.Djurskyddsfrågorna har växt sig starka, inte minst hosungdomar men också hos många andra människor -och det med rätta. Det är självklart.