prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — har denna myndighet interätt att föra talan i domstol, men beredning pågår avett förslag från (SOU1999:139) betänkande, Effektivare offentlig upp-handling, om en ändring av lagen om offentlig upp-handling som ger tillsynsmyndigheten rätt att i dom-stol föra talan beträffande otillåtna direktupphand-lingar.Sverige har införlivat de rättsmedel som rättsme-delsdirektiven föreskriver, det vill säga överprövningoch skadestånd samt regler om interimistiska förord-nanden.Jag vill också framhålla att EG-kommissioneninlett en översyn av de två rättsmedelsdirektivenbland annat i syfte att skapa en sanktion för de fall enupphandlande enhet i strid med bestämmelserna slu-ter avtal med en leverantör utan att annonsera upp-handlingen.Rent allmänt vad gäller domstolstrots anser jagnaturligtvis att kommuner ska följa avgöranden avdomstol. Det är mycket allvarligt om kommuner interättar sig efter vad domstolar kommer fram till.Regeringen har i proposition 2001/02:122, Åtgär-der mot kommunalt domstolstrots, presenterat fleraåtgärder för att förhindra domstolstrots rörande beslutenligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade. Vidare har, efter förslag ipropositionen, de kommunala revisorerna givits envidgad möjlighet att granska hur nämnderna verk-ställer domar av förvaltningsdomstolar. Revisorernahar också ett ansvar att under vissa omständigheteranmäla misstänkt domstolstrots till fullmäktige. Denya reglerna om vidgad granskningsmöjlighet ochanmälningsansvar är tillämpliga också på nämndernasverkställighet av domar inom området offentlig upp-handling.Mot bakgrund av att denna lagstiftning ännu intevarit i kraft är jag inte beredd att taställning till om det kan behövas ytterligare generellaåtgärder mot kommunalt domstolstrots.Anf. 53 ():Fru talman! Tack, finansministern, för svaret.Det kan tyckas märkligt att stå här en måndags-förmiddag och diskutera offentlig upphandling, mendet är trots allt lite viktigare än vad det kanske förstlåter.Jag vet att finansministern brukar säga att han harett huvudtema när han ska diskutera ekonomisk poli-tik. I en av våra debatter återkom tiden till värdet av konkurrens, och han frågadevad motståndarsidan gör för att uppmuntra mer avkonkurrens i Sverige.Där spelar lagen om offentlig upphandling storroll. Det är nämligen den lagstiftning som gör detmöjligt att få bättre konkurrens i upphandlandet avoffentliga insatser, offentliga verksamheter. Det är enmycket stor del i ett land som har en så stor offentligsektor som . Det har talats i termer av400 miljarder - jag vet inte vilken den exakta siffranär . Det är viktigt att illustrera att den procentsförbättring av prisförhållandena när det gäller offent-liga tjänster snabbt faller ut i många miljarder, somdärmed kan förstärka offentliga kassor.Jag tycker att det är viktigt att påpeka det, i ettland där hela beskrivningen av om of-fentlig sektor kan få större resurser har utgått från omstaten är snäll och delar ut mer statsbidrag.Det som i realiteten betyder mer - naturligtvisförutom utvecklingen av skattekraften, alltså detfaktum att folk jobbar mer och tjänar mer pengar - äratt man effektivt kan använda de resurser som finns.Därför är det här en viktig lagstiftning.Grunden för min fråga till finansministern är tvåexempel, där kommuner - i det här fallet Torsbykommun och kommun - inte bara harvalt att inte följa lagstiftningen. Det är allvarligt i sig,vilket finansministern också påpekar. Nej, det somgör det än mer intressant är att också domstolar harpåpekat det felaktiga i deras förfarande och sagt att deinte respekterar lagen om offentlig upphandling. Mende har inte, visar det sig, kunnat göra annat än uttaladetta. Det finns också ett stöduttalande från om detta.Det saknas i realiteten sanktionsmöjligheter, ochkommunerna kan alltså begå domstolstrots utan att vipå något sätt kan komma åt dem. Det har jag lärt migfrån annan verksamhet, när det gäller hur vi stiftarlag. Vi kan stifta hur många lagar vi vill, men om detinte finns någon som ser till att de efterlevs påverkardet till slut både viljan och kraften i hur man följerlagen.Det är alltså en mycket viktig lag, som ska skapaen effektivare användning av våra skattepengar, avresurserna. Den kan på det här sättet bara åsidosättasav kommuner som vill fortsätta i en anda, som vi harsett mycket av i , av att passa på att ge det tillnågon som redan har tjänsten eller till någon somman känner. Jag tror att det är väl så vanligt både påsmå orter i och i större kommuner. Därför ärdetta så pass allvarligt.Delar av det som sägs i svaret är intressanta, mendet möter egentligen inte det problem jag har försöktillustrera, nämligen just vad man de facto ska göra åtde kommuner som inte bryr sig om att följa lagstift-ningen. Den översyn som finansministern pekar påhandlar inte riktigt om detta. Det är ju en speciallagsom man i det hänseendet tittar på. Det här handlarmer om hur man inte efterlever just den breda offent-liga upphandlingen. Risken finns, om man inte görnågonting åt detta, att kommuner runtom i Sverigeanser sig ha fått signaler om att de ganska brett kansluta att följa en lagstiftning som, som sagt var, skaleda till att vi bättre använder våra skattepengar. Där-för tycker jag att den här frågan är rätt allvarlig.Anf. 54 Finansminister ():Fru talman! Jag delar självfallet uppfattningen attdet är viktigt att den lagstiftning vi har åtföljs avkommuner och landsting, att vi också bör ha instru-ment som möjliggör att så kan ske.Jag har i färskt minne när det idet dåvarande moderatstyrda kommun komen uppblossande debatt om ett stort antal överträdel-ser av just den offentliga upphandlingen och en delandra mycket märkliga incidenter som inträffade. Detfinns nog anledning att ha ögonen öppna i den härdiskussionen.Jag sade också i mitt svar att jag tycker att det ärviktigt att frågan om någon form av marknadsskade-avgift kan föras till sitt slut. Den frågan var uppe iden utredning som gjordes , mendet fanns då inte ett tillräckligt genomarbetat förslagsom kunde föras vidare till . Vi avser frånregeringens sida att komma med ett under-lag på det här området som gör att vi kan fullföljaockså den frågan.Jag vill gärna säga att när det gäller möjlighetenatt få till stånd en överprövning av offentliga upp-handlingar har gjort en genom-gång och kunnat konstatera att det finns ett stort antalländer som har relativt liten verksamhet på det härområdet. Däremot har , , ,, och relativt mångaöverprövningar. Det visar att det finns olika beteen-den inom EU-kretsen.Jag vill framhålla att vi har, om man gårtill EU:s egen statistik, i förhållande till bruttonatio-nalprodukten en mycket stor del av vår verksamhetsom är offentligt upphandlad. Vi har, jämfört medgenomsnittet i EU, ungefär dubbelt så hög offentligupphandling som EU har. Det handlar om nästan 5 %av bruttonationalprodukten som annonseras till of-fentlig upphandling, medan EU-genomsnittet är unge-fär 2 ½ %. Även om vi ligger i täten när det gällerden offentliga upphandlingen sett ur EU-perspektivhindrar det inte att vi också skärper lagstiftningen omexempelvis den här typen av marknadsskadeavgiftoch som ger ytterligare tyngd åt att lagstiftningennaturligtvis ska följas.Anf. 55 ():Fru talman! Får jag påpeka en sak när det gällerfrågan om en marknadsskadeavgift. Jag tror inte attdet är det som småföretagarna tycker är det viktigas-te, i ett läge där de har försökt vinna ett anbudsförfa-rande eller försökt utmana någon som utför en tjänståt en kommun. Sedan kan de till och med få dom-stolsbeslut på att det borde ha varit en riktig upp-handling och att de har satts åt sidan.Att i det läget komma med en avgift eller någonform av sanktion är kanske inte det som är det vikti-gaste för den lilla företagaren utan det är att få upp-rättelse, att man faktiskt vet att lagstiftningen följs.Då kan man säga att sanktionen syftar till att detska bli kännbart. Men frågan är hur kännbart det ärför en kommun att i det läget betala en avgift för attha misskött sig. Det finns ju återigen en risk för attdet inte döms ut någon sanktion och att den inteblir tillräckligt hög för att man därmed ska efterföljadet som man borde göra av det enkla skälet att manska följa svensk lag.Det märkliga för alla tror jag är varför vi inte kanse till att kommunerna följer lagstiftningen, alldelesoavsett hur avgifter och så vidare utformas, alltså hurman som kommun och kommunstyrelse i de två fallsom jag nämnde bara helt frankt meddelar: Det ärmöjligt att lagstiftningen ser ut så, men vi gör enannan bedömning och anser oss inte bundna att följaden.Det är i ett sådant läge som man skulle vilja kännaatt man till skydd för den lilla företagaren, till skyddför dem som drabbas av detta, hade andra möjlighe-ter, kanske inte att i första hand leverera en sank-tionsavgift utan faktiskt kunna säga: Vi har faktisktnågon form av organ som ser till att kommunen följersvensk lag. Svårare än så är det inte. Och det märkli-ga är att vi i dessa fall har kunnat påvisa att vi inte harmöjlighet att göra det. Då menar jag att risken är storatt detta förfarande sprider sig.När vi antog dessa direktiv och denna lagstiftningför förutsåg EG-direktivet detta där detsades att det ligger på oss lagstiftare att se till attlagstiftningen efterföljs. Det har vi uppenbarligensvikit i denna del eftersom vi i det fall som jag nämn-de har två kommuner som inte har följt det.Anf. 56 Finansminister ():Fru talman! Det finns en lång tradition av kom-munal självstyrelse i , och jag vill hävda attden har varit mycket framgångsrik. I de allra flestafall följer naturligtvis kommuner och landsting intebara lagar utan även de riktlinjer och allmänna anvis-ningar som i övrigt kan finnas från statliga myndig-heter. Men det finns naturligtvis undantag, och detgäller att hantera dessa undantag på ett sådant sätt attde blir så få som möjligt och helst inga alls.Jag kan dela uppfattning att detenklaste naturligtvis vore att alla kommuner ochlandsting följer den lagstiftning som vi har. Därmedvore problemet ur världen.Om man i en del fall gör en annan bedömningfrån kommuner och landsting finns det två sank-tionsinstrument. Det ena är naturligtvis, som sker , att ha en viss överprövning. Och som jag nämn-de förut är vi som land mer aktiva på det området. Vitar exempelvis inte ut någon särskild avgift för dennaöverprövning. Det gör man i en del andra länder, ochdet är säkerligen en restriktion som gör att dennaöverprövning inte alltid kommer till stånd. Det andraär att införa någon form av marknadsskadeavgift somockså ska kunna vara återhållande. Förhoppningsviskan dessa två instrument vara av sådan karaktär attinga kommuner eller landsting vill trotsa lagen i fort-sättningen.Jag har god förtröstan om att våra kommunalpoli-tiker och våra kommunala förvaltningar också ärberedda att följa lagstiftningen och att detta ska kunnavara tillräckliga insatser. Det är inte minst viktigt justdärför att vi är EU-ledande på offentlig upphandling.Som jag sade tidigare finns det inget land i EU somupphandlar en så stor andel av sin bruttonationalpro-dukt som gör. Därför är det också viktigt attSverige kan gå före.Det finns alltså inget land i EU som har någonform av marknadsskadeavgift. Vi skulle i så fall varadet första som inför det. Jag tror att det skulle kunnavara tillräckligt. Men man får naturligtvis alltid varaberedd att diskutera det om det skulle visa sig att detinte har tillräcklig effekt och att också överväga andrasådana instrument. Men vad jag kan se av diskussio-nen har det kretsat mer kring att kanske skapa klarhetom den lagstiftning som vi har och att ge Nämndenför offentlig upphandling de instrument och de resur-ser som man kan behöva både när det gäller avgifts-sidan och när det i övrigt gäller att föra talan i dom-stol i fortsättningen.Anf. 57 ():Fru talman! Det är som sagt bara två fall frånkommuner som jag har refererat till i min interpella-tion, och det är naturligtvis min förhoppning att dettainte ska sprida sig på det sätt som finansministernanger.Det som jag ändå tror är problemet här är att maninte ska titta för djupt bara på detta med sanktionsav-gifter och inte heller detta med att kan driva detta som part i dom-stol. I det här isolerade fallet handlar det faktiskt omatt domstolen i sig har fungerat och har kunnat påvisaatt kommunen inte har följt lagen, i ett fall till ochmed i två instanser. Men kommunerna bryr sig inteom vad domstolen kommer fram till. Det får interiktigt samma roll när man talar om sanktioner gent-emot en kommun som när det handlar om enskilda,även om den som har följt detta vet att det väldigtsällan är så att enskilda som ska betala skadestånd gördet, om man ska vara ärlig och titta lite grand på hurdet går i efterhand.Det väsentliga är återigen att vi har påtagit oss attse till att lagar och regler efterlevs. Och om mannågon gång inte ska hänvisa till det kommunala själv-styret tycker jag att det är när kommunerna har ob-struerat mot utslag i domstolen. Då är det inte riktigtdet bästa argumentet. Det är det i många andra fall.Inte minst och jag brukar kunnadiskutera det. Men just i det här fallet är det dengången man inte ska kunna hänvisa till det. Domsto-larna måste på det sättet vara suveräna och fatta be-slut som man faktiskt efterföljer, annars tror jag attden här typen av lagstiftning blir tandlös och till menframför allt för småföretagare.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Jag tror trots allt att den kommunalasjälvstyrelsen med den långa tradition som den har iSverige också har gjort att vi har ansvarsfulla kom-muner och landsting. De enstaka undantag eller ex-empel på sådana undantag som härnämner kan naturligtvis ha särskilda orsaker ochbakgrunder. Men icke desto mindre är naturligtvisuppmaningen densamma att lagen ska följas. Jag troratt ligger långt framme när det gäller att kun-na genomföra just de EG-direktiv som finns på områ-det. Jag har svårt att tänka mig att man skulle kunnagå steget längre och säga att staten i så fall skulle taöver förvaltningen av dessa kommuner eftersom detär det sista steget som man kan göra i så fall ochupphäva den kommunala självbestämmanderätten ochsäga att kommunen inte har skött sina åligganden ochatt man därför tar ifrån den sitt handlingsutrymme idet enskilda fallet. Jag tror att det med en dialog ochmed en praxis på detta område kommer att kunnautvecklas en sådan linje att vi får färre och färre un-dantag och får bort dem helt för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:332 omfåmansbolagsbeskattningAnf. 59 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig delsom jag har för avsikt att presentera föränd-ringar på området vad gäller skatten för fåmansbolag,dels vad jag avser att vidta för åtgärder för att kommatill rätta med de problem som den nuvarande fåmans-bolagsbeskattningen medför.Frågor om de särskilda reglerna för beskattningenav ägare till fåmansföretag har behandlats av 3:12-utredningen, SOU 2002:52, som avlämnade sitt be-tänkande . Som sägs i interpellationenskiljer sig åsikterna åt mellan remissinstanserna.Förslagen bereds inom . Jag är fördagen inte beredd att ange när beredningen kan vän-tas vara avslutad.Jag vill dock poängtera att min och regeringensambition är att förändra reglerna så att de blir mergynnsamma för företagen. Denna inställning finnsredovisad i årets vårproposition.Anf. 60 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka finansmi-nistern för svaret, även om jag trodde att min skrivarehemma vid datorn hade gått sönder när jagskrev ut finansministerns skriftliga svar. Dessvärreblev det inte bättre när finansministern läste upp sva-ret här i kammaren. kan man säga att svar ärkorta och koncisa. Men dessvärre upplever jag attdetta svar uppfyller enbart kriteriet kort.Fru talman! Finansministerns ointresse av attskyndsamt förbättra för småföretagare ärpåtagligt. 3:12-utredningen som inte jobbade särskiltsnabbt avlämnade ett svar , för snart ett årsedan. Men har inget påtagligt hänt. Manbrukar säga att ingenting är som väntans tider. Mendet beror lite grann på vad man väntar på. Runtom-kring i sliter tusentals företagare med denorättvisa och komplicerade fåmansbolagsbeskattning-en. De har väntat på en förändring. Den såkallade 3:12-utredningen jobbade faktiskt i fyra årstid, och jag tror att det är fler än jag som hade för-väntat sig att det nu var färdigutrett och att behand-lingen på skulle gå snabbt ochsmidigt så att småföretagare skulle kunna fåen förändring.Dessvärre verkar detta vara signifikant. Så fort dethandlar om företagsamhet och entreprenörskap verkardet som om regeringen har tankat bromsolja i ben-sintanken. Vi ser hur ärendet med fåmansbo-lagsbeskattningen behandlas, och vi har tidigare un-der riksdagsåret kunnat följa hur pomperipossaskattentill och med blivit KU-ärende eftersom regeringeninte har förmått att leverera i tid.Det är sorgligt att se att frågor som rör företag-samhet tydligen hamnar mycket långt ned på reger-ingens agenda. De svenska företagen har väntat längepå en förändring av fåmansbolagsbeskattningen. Jagskulle därför, trots finansministerns svar, vilja åter-upprepa min fråga. Har finansministern för avsikt attinom kort presentera förändringar på området omfåmansbolagsbeskattningen? Om finansministern intebesvarar frågan helt precist, tror han att det kommerunder det riksdagsår som börjar till hösten.Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! Ett skäl till att den så kallade 3:12-utredningen tog rätt mycket tid på sig kanske var attdet är ett oerhört komplicerat område som man hadeatt utreda. Vi har en företagsbeskattning som byggerpå enkla tydliga principer, men vi har också väldigtmånga undantag som ibland betingas av att vi försö-ker skapa rättvisa för olika typer av företag och olikatyper av branscher. Det har ofta varit så att undanta-gen har tillkommit efter påtryckningar från olikaorganisationer och kanske inte alltid har förenklatlagstiftningen men ändå i viss mån har varit motive-rade och berättigade utifrån någon form av rättvise-synpunkt.Som framgår av 3:12-utredningens betänkandefinns det inte en enda enkel slutsats hur man kanhantera 3:12-beskattningen. I det förslag som seder-mera lämnades från utredningen fanns också en radsynpunkter från olika experter och sakkunniga i ut-redningen. Det framgår också av remissynpunkternaatt det är en väldigt splittrad bild av hur man haruppfattat utredningens förslag och hur man vill gåvidare. Därför tror jag att ett snabbt och raskt greppdär man bara bangar på med ett förslag utan att hatänkt sig för ordentligt kan vara till förfång förföretagen. Det finns skäl att grundligt ha studerat deolika förslag som finns, inte minst remissynpunkter-na. Det är det ena.Det andra är att det naturligtvis också är en finan-sieringsfråga. Det förslag som utredningen lämnade,och som det också föreslogs en finansiering kring,kostar . För den som vill föraen ansvarsfull finanspolitik måste det naturligtvisantingen finansieras eller göras en bedömning av attdet har hög prioritet inom det ekonomiska utrymmesom finns. Det får göras i samband med kommandebudgetpropositioner och i andra sammanhang.Jag vill gärna upprepa vad jag har sagt i olikasammanhang. För mig har 3:12-utredningen högprioritet. Jag tycker att det är viktigt att den får en brateknisk lösning. Den står högt på listan. I kammarenhar det sagts att man vill ta bort re-klamskatten. För min del är det mer angeläget att göranågonting åt 3:12-utredningen. Det gäller att hitta rättteknik. Det finns delade meningar om hur teknikenska kunna utformas i det här fallet. Jag tycker att dentid som utredningen har arbetat och den tid som be-hövs för beredningen är väl använd om vi kan hittastörre samstämmighet än vad utredningen åstadkomför att hitta en bra lösning kring 3:12-beskattningen.Anf. 62 ():Fru talman! Finansministern sätter fingret på nå-got väldigt viktigt. Finansministern säger att lagstift-ningen är krånglig och komplicerad. Man har haft enhuvudregel och sedan gjort många sidospår.Det är ganska otroligt att det tar för en ut-redning och minst för ett finansdeparte-ment att komma underfund med hur en bra lagstift-ning ska se ut. Det är inte konstigt att före-tagare har problem med att tolka lagstiftningen närsådana som är experter har svårt att tolka.Det finns en rad olika, både mer och mindre kom-plicerade, förslag om hur fåmansbolagsreglernaskulle kunna reformeras. Det finns också förslag omatt helt ta bort dem. Jag tror att det i grund och bottenär viktigast att det händer någonting. Det är precissom finansministern säger i sitt svar. Det behövs mergynnsamma regler för företagen. Det behövs att denhär förändringen blir en realitet.Det är glädjande att finansministern säger att dethär är högt upp på listan. Men låt mig ändå skickamed till finansministern att jag tror att det är väldigtviktigt att det händer någonting. Svenska småföreta-gare har det ganska kärvt. De har det ganska kämpigt,en stor regelbyråkrati och många lagar som de skafölja. Det är inte alltid så lätt för en småföretagare attklara av det här. Att just få till stånd en förändring avfåmansbolagsbeskattningen skulle hjälpa svenskasmåföretagare mycket.Jag tycker att det är bekymmersamt att det pratasså mycket om att man borde göra någonting för före-tagare men att det görs så lite. Låt mig få skicka medtill dig, , att det vore väldigt tacksamtom det kunde hända någonting mer konkret på Fi-nansdepartementet än att det bara pratades.Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! Så länge man håller sig till allmännaordalag är det ganska enkelt. Här finns ett stort antalsvåra avvägningsfrågor.För det första handlar 3:12-beskattningen ocksåom att se till att vi inte går ifrån alla principer ochslopar hela den här typen av beskattning. Jag hoppasatt delar den uppfattningen. Vi skullei så fall skapa ett nytt skatteekonomiskt problem, ettskattebalansproblem, inte minst gentemot löntagarnasom vore väldigt besvärligt. Därför gäller det att hittaen balanspunkt som gör att vi kan främja de mindreföretagens skattesituation utan att vi därför kommer ikonflikt med andra skatteprinciper. Det är ett svårtavvägningsproblem. Det visar sig också av - det äringen kritik mot utredningen - att utredningen haftsvårt att hitta full samstämmighet. Tvärtom har detriktats mängder av invändningar, inte minst underremissomgången, mot den teknik man skulle användasig av. Därför tycker jag att det är bättre att ta lite mertid på sig och försöka hitta större samstämmighetkring någon form av förslag än att kasta in ett förslagi brådrasket som skulle få invändningarfrån löntagarhåll och kanske från olika typer av före-tagare.Anf. 64 ():Fru talman! Jag håller med om att det finns av-vägningar. De måste givetvis göras innan man sätterned foten helt och hållet. Jag är definitivt inte för attslopa fåmansbolagsbeskattningen helt. Jag tror ocksåatt den behövs.Men jag tycker inte heller att man ska vara räddför att göra förändringar som faktiskt gör det lönsamtatt vara företagare. Om vi vågar sätta ned fötterna ochgöra de förändringar som är nödvändiga kommer viatt få fart på svensk ekonomi så vi ordnar med denekonomiska biten också så att fårmer pengar i sin plånbok för att fördela till de viktigaområdena vård, skola och omsorg. Vi behöver hjälpfrån företagarna. De måste få regler och villkor somgör det möjligt för dem att verka.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellationerna 2002/03:406 omeffektiva åtgärder mot svart städning och 396 omskattefelet i vissa branscherAnf. 65 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att minska skatte-felet, eller skattefusket, inom de branscher där dettaär utbrett. har frågat mig vad jagavser att göra för att göra den svarta hushållssektornvit. Båda interpellationerna gäller åtgärder mot skat-tefusk. Jag har därför valt att besvara dem gemen-samt.Regeringen har under prioriterat kam-pen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet.