prot · GR0922 · 2003-10-30 00:00:00 — Skälet till förändringen, som måhända kan vara lite rolig men inte särskilt dramatisk, är att den nya ordningen leder till en mer effektiv hantering eftersom man , i samma domstol, inte bara kan hantera mål om företrädaransvar utan också den bakomliggande skattefrågan. Genom att sammanföra de här typerna av mål till länsrätten kan man åstadkomma en processekonomisk fördel som man inte behöver bekymra sig för att det uppstår några kompetenskonflikter mellan domstolarna. ställer krav om en definition av själva begreppet företrädare i lagen, men vi avvisar det. Visserligen föreslogs det redan i den utredning som ligger till grund för propositionen och också betänkandet från utskottet, men som också flera remissinstanser påpekat finns det en risk för att en sådan definition blir för vid, alltså så att fler än de som verkligen är att betrakta som företrädare kommer att drabbas av detta ansvar. Som några andra remissinstanser lyfter fram finns också risken för att definitionen blir så snäv, beroende på hur man väljer att definiera företrädaren, att den som borde ha detta ansvar kommer undan. Vi anser därför inte att det finns några hållbara skäl för att införa den typen av definition. Vad som är och även fortsättningsvis bör vara avgörande för betalningsskyldigheten är vem som har den faktiska makten och möjligheten att påverka den juridiska personens förvaltning det blir ju en bevisfråga i varje enskilt fall och alltså inte vilken formell position eller vilket uppdrag personen i fråga har. När det sedan gäller handläggningen av de här ärendena är det ju viktigt att den sker så snabbt som möjligt. För den enskilda företrädaren står ofta stora ekonomiska värden på spel. Då är det självklart inte bra om det drar ut i onödan. Därför är det väldigt bra att det nu förs in i lagen att mål om betalningsansvar ska hanteras skyndsamt. Däremot vill vi inte ha den definitiva tidsgräns som har föreslagit bortom vilken det är möjligt att driva frågan. Vi tror att det skulle vara olyckligt och minska effektiviteten i hela det här systemet med företrädaransvar som vi anser vara viktigt för att de skatter som ska betalas verkligen också betalas. Jag yrkar därför bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 43 (): Här åberopas effektivitetsskäl till att göra den här överflyttningen från allmän domstol till förvaltningsdomstol. Då kan man ju fråga sig: Varför har inte Lagrådet och de berörda remissinstanserna förstått detta, och inte heller , märk väl? har ju skrivit en väldigt utförlig och bra motion i ärendet där hon på ett övertygande sätt har visat att det inte uppstår effektivitetsvinster heller. Det är den ena frågan. Den andra frågan är: När nu den här förändringen ska göras, hur avser man då tillföra resurser till förvaltningsdomstolarna, och varifrån ska dessa komma? Vi har ju sett hur det allmänna domstolsväsendet har en resursbrist. I största allmänhet uppstår ju i dagens långa köer beträffande handläggning av såväl de ärenden som ska behandlas i allmän domstol som de som behandlas i förvaltningsdomstol. Rättsväsendet eroderar i just , och då genomför Socialdemokraterna den här reformen under förebärande av att det skulle öka effektiviteten. 44 (): Jag ser verkligen fram emot att även i fortsättningen få höra de här lovorden om i andra diskussioner och debatter. Jag tycker att hon är en utmärkt företrädare för Socialdemokraterna, men i det här fallet har vi olika uppfattningar. Det kanske också beror på att det ärende vi diskuterar nu inte handlar om några djupa ideologiska frågor. Jag ska börja med att rätta på en punkt, nämligen när det gäller remissinstanserna. Det är ett fåtal remissinstanser som har invändningar. De flesta remissinstanser lämnar det här förslaget utan erinran, som man ser att det står i propositionen om läser den. Lagrådet har egentligen bara en svepande formulering om varför man inte ska göra detta. Sedan kommer man med några mera konkreta synpunkter, och dem har regeringen också tillgodosett i sitt förslag. Därvidlag ser jag inga problem. Sedan kan jag inte förstå varför man om det nu är så illa i domstolarna inte ska se till att den här typen av mål bedrivs på effektivast möjliga sätt. Det verkar ju väldigt klokt när resurserna är knappa. 45 (): Självklart är det så, men då gäller: Upp till bevis! Se till att det blir på det sättet och att man inte bara har en förhoppning. Jag upplever det så att de personer som har satt sig in i den här frågan ställer sig väldigt kritiska till den här förändringen. Bland dessa inkluderar jag . Jag förmodar att man inte skriver en så lång och insiktsfull motion om man inte har satt sig in i frågan. Detsamma gäller även beträffande motion, som förmodligen grundar sig på att motionärerna i sin omgivning har haft personer som har satt sig in i frågan. Min allmänna synpunkt är den att Socialdemokraterna på något sätt bör framföra någonting som tyder på att de skulle ha rätt i att det här ökar effektiviteten. 46 (): Också jag har naturligtvis satt mig in i den här frågan, och jag kan säga att jag i alla fall tror att det är ett bra förslag. Man vet ju aldrig riktigt förrän efteråt hur det faller ut. Det finns givetvis alltid anledning att följa upp de förändringar som man gör. I den andra fråga som ställdes efterlyste skäl till att det här verkligen ökar effektiviteten, trots att alla insiktsfulla bedömare anför tvivel. Det är dock inte så att alla insiktsfulla bedömare anför tvivel. Frågan är till och med utredd, och utredaren föreslår just den här förändringen. Det är alltså inte fråga om något hugskott som någon på har slängt in för att jäklas med oss. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2003/04:SkU5 Företrädaransvar m.m. (prop. 2002/03:99 delvis och prop. 2002/03:128). Överläggningen var härmed avslutad. SkU2 Det nya Punkt 1 (Det nya ) 1. utskottet 2. res. 1 (c) Votering: 250 för utskottet 13 för res. 1 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:117 s, 42 m, 33 fp, 22 kd, 23 v, 1 c, 12 mp För res. 1: 13 c Frånvarande: 27 s, 13 m, 15 fp, 11 kd, 7 v, 8 c, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Kronofogdemyndigheterna och förbättrad skattekontroll) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd) Votering: 169 för utskottet 100 för res. 2 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 v, 15 c, 13 mp För res. 2: 43 m, 33 fp, 24 kd Frånvarande:26 s, 12 m, 15 fp, 9 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 Beskattning av vissa förmåner Punkt 1 (Förmåner av mindre värde) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, c) Votering: 230 för utskottet 39 för res. 1 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 33 fp, 23 v, 13 mp För res. 1: 24 kd, 15 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 15 fp, 9 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Punkt 3 (Förmånsbeskattning av installations- och distributionsbilar) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 155 för utskottet 115 för res. 4 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 1 kd, 23 v, 13 mp För res. 4: 44 m, 33 fp, 23 kd, 15 c Frånvarande: 26 s, 11 m, 15 fp, 9 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU4 Skatteavtal mellan och m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU5 Företrädaransvar m.m. Punkt 2 (Definition av begreppet företrädare) 1. utskottet 2. res. 1 (fp) Votering: 236 för utskottet 34 för res. 1 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 24 kd, 23 v, 15 c, 13 mp För res. 1: 1 m, 33 fp Frånvarande: 26 s, 11 m, 15 fp, 9 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Punkt 3 (Allmän förvaltningsdomstol som första instans m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 115 för res. 2 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 v, 13 mp För res. 2: 43 m, 33 fp, 24 kd, 15 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 15 fp, 9 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Följande statsråd kommer att delta i dagens frågestund: Finansminister , statsrådet , socialminister , justitieminister och försvarsminister . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 48 (): Jag har en fråga till justitieminister . Det är en fråga som har legat mig varmt om hjärtat under mina år här i . Den gäller de nationella . Vi har ju ställt ett antal frågor om dessa. Det har gått lite framåt, men det har känts segt. Jag har ett svar från justitieministern där det står: När remissförfarandet är avslutat kommer jag att kunna redogöra för den fortsatta tidsplanen. undrar jag: Vilken tidsplan gäller nu för de nationella ? Eller har justitieministern blivit stående på ett ben? 49 Justitieminister (): Nej, jag står här på båda benen även om jag lutar mig lite. Frågan om ett nationellt tog lite att utreda i därför att vi ville utröna möjligheterna ordentligt att verkligen få ett nationellt för alla. Efter remissvaren ska uppdraget gå över till . Alla de frågorna är avklarade. Vi hade en diskussion om detta . Jag ser inga problem alls längre i den här frågan. 50 (): Min uppfattning är att man komplicerar det här i onödan. Man behöver egentligen ha en resehandling och inte ett resedokument. Resehandlingar skulle till exempel nuvarande ID-kortsfabrikörer kunna utfärda. Ingen kan ta ifrån mig min identitet. Vad man behöver tillföra är att man är svensk medborgare, och det skulle man kunna få från folkbokföringsregistret. Skulle man inte kunna lösa det på detta enkla sätt? 51 Justitieminister (): Problemet är ju att det ska gälla i andra länder. De nationella måste uppfylla de krav som de länderna kan ställa. Det gäller även länder inom EU som vi i och för sig har rätt att resa till utan pass, men där deras nationella lagstiftning ställer krav på som ska vara godkända. Det är det som har gjort att det här arbetet har fått drivas tillsammans med andra länder för att det ska bli lättare för svenska medborgare att resa till dessa länder . 52 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till finansministern. Den gäller både finanserna och den övergripande politiken. Jag tror att har hamnat i en förtroendekris på många områden. Direktörer slarvar bort spararnas pengar. Det är bostadsfusk och så vidare. Det är en förtroendekris mellan överhet och allmänhet. Men vi har också en annan förtroendekris, nämligen den mellan en femtedel av invånare, de som bor i , och regering och riksdag. Den gäller det havererade utjämningssystemet. Utjämningssystemet är viktigt och bra. Människor ska inte vara beroende av att ha rika grannar för att få bra sjukvård och skola. Men problemet är nu att systemkonstruktionen gör att fattiga människor kommer att få betala ännu mer för sämre vård just därför att man har rika grannar. Detta är ett grundläggande systemfel. Jag skulle helt enkelt vilja fråga finansministern vilka mått och steg regeringen nu snabbt kommer att ta för att återställa förtroendet, legitimiteten och solidariteten. 53 Finansminister (): Jag är glad att tycker att vi ska ha ett riktigt utjämningssystem i . Grunden för det är att vi vill att alla som bor i ska ha någorlunda lika välfärdsvillkor. Oavsett om man bor i storstad, glesbygd eller någon annanstans ska man ha likadana schysta villkor. Det utjämningssystem som vi har är faktiskt ett av de viktigaste sätten att se till att folk har just jämlika villkor. Jag är oerhört allvarligt oroad över det som har hänt i . Den dåvarande borgerliga majoriteten i sköt sönder ekonomin fullständigt och lämnade efter sig mer eller mindre ett konkursbo med i skulder. Det gör att stockholmarna får betala i räntekostnader . Det ser jag som det stora hotet mot att vi kan få till stånd en bättre ekonomisk utveckling i . Jag är säker på att vi också kan hitta rätta avvägningar för olika delar av landet när det gäller det framtida skatteutjämningssystemet. Det finns ett förslag . Det är ute på remiss. Sedan ska regeringen ta ställning. 54 (): Det var inte oväntat att skulle försöka skylla på den tidigare regionala majoriteten. har inte dyrare vård. Och det är den nuvarande socialdemokratiska majoriteten som har fått sin budget underkänd av länsrätten, men jag tycker att vi kan lämna det därhän. Det som vi borde prata om här i är just legitimiteten i systemet. Sanningen är ju den att fattiga stockholmare kommer att få betala högsta skatt för vården, som är en av de sämsta i landet. Det kan väl ändå inte vara rimligt. Det är inte så, som många vill framställa det, att det bara går pengar till fattiga regioner. Utan invånare ska nu betala nästan vardera till tillväxtregionerna i och , . Jag tror att detta kommer att ta en ände med förskräckelse både vad gäller skattebetalningsvilja generellt och tilltron till vården. Jag tycker att regeringen skulle behöva tänka om mycket kraftfullt på den punkten och se till att vi hos den femtedel av befolkning som bor i kan återupprätta ett förtroende för riksdag och regering och en legitimitet och solidaritet människor emellan, inte systemen emellan. 55 Finansminister (): Vi behöver inte diskutera vems felet är. Vi kan bara konstatera att vi hade en borgerlig majoritet i den förra mandatperioden. Om de lämnade efter sig ett underskott och en skuld på hade de naturligtvis ansvaret för det. Det är stora bekymmer att klara ut det stora underskottet. Det har den nya majoriteten fått i uppgift att göra. De försöker på alla sätt minska kostnader och öka intäkter för att lösa den ekvationen. Ett konstigt inslag är att säger att invånare får betala en mycket hög skatt men har den sämsta vården i landet. Under den förra mandatperioden när det var borgerlig majoritet hörde jag oftast borgerliga företrädare säga att den bästa vården fanns i , och det har nog inte ändrats dramatiskt . Jag tror att stockholmarna har en ganska bra vård, och de betalar också för den vården. Men de är naturligtvis också beredda att betala för övriga delar av landet eftersom man har en högre inkomstnivå i . Det är en form av utjämning som vi socialdemokrater tycker är bra. Vi kan alltid diskutera hur utformningen ska vara. Underskott gillar vi inte, men det tycks vara den borgerliga önskan. 56 (): Rattfylleriet dödar 150 personer och skadar ett tusental i . Det beror på att det görs ca 14 000 bilresor med förare som är så alkoholpåverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Vi blir ständigt påminda om de fasansfulla konsekvenserna av rattfylleriet för de drabbade och anhöriga. Det finns faktiskt en del åtgärder man kan vidta, och det ganska snabbt. Alkolås är ett utmärkt vapen. Jag och har presenterat fyra steg: Inför alkolås vid transport av farligt gods, skolskjutsar och persontransporter. Inför alkolås i all yrkestrafik. Kräv alkolås i alla nytillverkade bilar. bör alla fordon, nya som gamla, ha alkolås. Min fråga till statsrådet är: Vilken uppfattning har statsrådet om konkreta förslag? 57 Statsrådet (): Som svar på fråga om hur jag ser på alkolås i allmänhet vill jag säga att det nog är allmänt känt här i kammaren att jag är oerhört positiv till det. Jag är väldigt glad över de överenskommelser som har träffats mellan försäkringsbolag och enskilda personer. Som privatpersoner får vi en lägre premie om vi installerar ett alkolås. Jag är nästan ännu gladare för de överenskommelser som har träffats med näringen: med och åkeribranschen. Där använder man det som en konkurrensfördel att ha alkolås i bilen. Anledningen till att jag är så glad för detta är att när man får den här typen av stora beställningar som från och åkerinäringen pressar man priset. Få privatpersoner installerar alkolås i sina bilar. Ett av skälen är att det är ganska dyrt. Det är dessutom tekniskt svårt och känsligt. Vi behöver utveckla alkolåsen mycket mer för att vara säkra på att låsen fungerar. Allt det här bejakar jag. Vi arbetar aktivt för att frågan om alkolås ska drivas inom EU. Det var en av de frågor som jag lyfte fram på det senaste ministermötet . är det inte möjligt att ha särregler för svensk biltillverkning eller för de bilar som är tillverkade i andra länder och importeras till vårt land. Alkolås kommer att bli självklart i alla bilar . Frågan är bara hur det tar. För att vi ska få med oss alla biltillverkare i andra länder på att installera alkolås måste vi göra det tillsammans med företrädare för branschen och näringen här hemma. Vi gör det nu inom EU. I finns det en bred uppslutning kring alkolåsen. 58 (): Tack för svaret. Jag instämmer i att det har hänt en del, men det går för sakta enligt mångas uppfattning. Om vi ställer krav får vi en snabbare utveckling av tekniken och också vilket är nödvändigt lägre kostnader. Jag tror att det går att göra mycket mer. Det krävs till exempel direktiv till när det handlar om farligt gods. Det handlar om att tillsammans med diskutera upphandlingsreglementet för offentliga resor. Jag kan göra listan lång. Jag uppmanar statsrådet att titta på konkreta förslag. Jag tror att det finns guldkorn att hitta där. Det finns andra åtgärder på detta viktiga område som vi vill lyfta fram. Det handlar om obligatorisk alkotest vid trafikolyckor. Det handlar om att prioritera polisens förutsättningar att jobba med rattonykterhet, och det handlar om något så basalt som att ha gemensam EU-statistik på området. Vad säger ministern om det? 59 Statsrådet (): Jag tror att det framför allt handlar om att vi har en förändrad attityd till alkohol i vårt samhälle. Det ser vi bland annat i trafiken. Men vi ser det också på en rad andra områden. Det finns fler och fler som är beredda att sätta sig bakom ratten med alkohol eller andra droger i kroppen. Det är ett resultat av att vi i vårt samhälle i stort konsumerar mer och mer alkohol. Det måste vi ta ett gemensamt ansvar för. Vi har fortfarande en oerhört stor folklig uppslutning för att man ska vara nykter och drogfri bakom ratten. Det ska vi använda oss av. ökar riskerna för att bli avslöjad om man inte är det. Polisen tar fler och fler utandningsprov där man blir avslöjad om man har alkohol i blodet. Det är också viktigt. På försök har vi gjort det möjligt för de kvinnor och män som blir dömda för rattonykterhet att få behålla körkortet om de installerar ett alkolås i sin bil. Det kan vara en tredje viktig sak. 60 (): Jag vill ställa en fråga till finansminister . Många svenskar har sparat i pensionsförsäkringar, dels i syfte att trygga sin egen ålderdom, dels för efterlevande i händelse av för tidig död. Enligt EU-direktivet ska återbäring och avkastning skyddas på ett för försäkringstagarna tryggat sätt under avtalets löptid. Svensk lagstiftning har emellertid inte följt EU-regeln. Det har fått till följd att värdet på vårt pensionssparande har utsatts för ett för stort risktagande. De flesta försäkringsbolagen drivs som ömsesidiga bolag. Därmed är det rimligt att vinstmedlen också tillhör försäkringstagarna, utan risktagande. Vad ämnar finansministern göra för att lugna våra nuvarande och blivande pensionssparare när det gäller att deras pensionsförsäkringar har minskat så radikalt i värde? 61 Finansminister (): Jag delar uppfattningen att många av de privata försäkringsbolagen skulle kunna göra betydligt mer för att informera sina försäkringstagare och se till att de har en större stabilitet i sin kapitalförvaltning. Det regeringen gör på området är naturligtvis att se till att de EU-direktiv som finns följs upp genom nationell lagstiftning. I pågår också ett arbete där vi gemensamt har kommit överens om att fram se över hela finansmarknadslagstiftningen och se till att vi får en bättre ordning som är gemensam för de europeiska länderna. Från den sida har vi förstärkt resurser, vilket är väldigt viktigt. har fått mer instrument till sitt förfogande. I den budgetproposition som behandlas här i kammaren finns det mer resurser, det vill säga mer pengar till . Som bekant har min kollega som har ansvar för det här området varit mycket aktiv för att jaga försäkringsbolagen. De behöver jagas med blåslampa även framöver. 62 (): Tack för svaret. överlämnades ju till . Det finns förslag om ett moderniserat solvent system för just försäkringsbolag. Det finns en sak som inte tas upp i utredningen det är samma frågeställning som jag hade från början och det är skillnaden mellan den svenska lagstiftningen och EU-reglerna som borde kunna ge försäkringstagarna större trygghet. Med tanke på gjorda fastighets- och bostadsaffärer borde försäkringsbolagen få ett bättre regelverk även här i . EU-reglerna säger en sak. Den svenska lagstiftningen säger en annan sak. Det har man missat i utredningen. Vad tänker finansministern göra för att på det sättet förstärka tryggheten för våra pensionssparare? 63 Finansminister (): Vi har ännu inte tagit ställning till de förslag som finns i utredningen. Jag kan försäkra om att regeringen har haft högre ambitioner än vad många andra EU-stater har haft. När vi ser de direktiv som EU lägger fram ser vi det som ett golv. Inom vissa områden kommer vi att kunna ha betydligt högre krav på våra försäkringsbolag i fortsättningen. Den debatt som har varit i gång där spararna med rätta har kritiserat försäkringsbolagen för att de inte har varit tillräckligt varsamma med sina resurser och försäkringstagarnas pengar har gjort att regeringens arbete har blivit ännu viktigare. Vi ska både i lagstiftningen och inom se till att vi håller efter försäkringsbolagen. Det finns all anledning att se till att den som sparar pengar också har ett bolag som upprätthåller både soliditet och andra krav i fortsättningen. Regeringen kommer att vara mycket aktiv på det området. 64 (): behandlade försvarsutskottet ett förslag från regeringen om att öka Försvarsmaktens bemyndiganderam med 2,3 miljarder. Det berodde på att Försvarsmakten hade beställt krigsmateriel för 22 miljarder det här året, vilket var alldeles för mycket. Det är inte acceptabelt att hantera en budget på det sättet. Vi från har avvisat förslaget, och det ser ut som om finansutskottet går på samma linje. Summan 2,3 miljarder motsvarar nästan hälften av det sparbeting som landstingen i har . Med tanke på att det inte är första gången vi har stora ekonomiska bekymmer inom Försvarsmakten är min fråga: Kan man inte använda förslag om att byta ut ÖB som militär befälhavare och i stället tänka sig en civil chef för myndigheten? Man kanske därmed skulle få större förutsättningar att hantera och kontrollera ekonomi och politiska beslut än man har när det sitter en militär som chef för myndigheten. 65 Försvarsminister (): Hela det försvarsbeslut som ligger sträcker sig och innebär väldigt stora beställningar. Det kommer inte att beställas något annat materiel än det som har bestämt. Den ram som gäller för försvaret kommer inte heller att överskridas. Den innebär ju en besparing. Personligen tror jag, och det har jag också tidigare framfört, att det är svårt att ha en chef för en så speciell professionell organisation som Försvarsmakten som inte har stark ställning i professionen. Däremot tycker jag att Försvarsmaktens ledning ska ha ett starkt inslag av kompetens från flera andra områden som är viktiga för verksamheten, bland annat för ekonomi, hantering och uppföljning. 66 (): Trots allt kvarstår det faktum att man har handlat för mycket och att det är därför som regeringen har bett att få öka bemyndiganderamen med 2,3 miljarder. Regeringen har också tydligt skrivit att det här beror på dålig och bristande kontroll inom Försvarsmakten när det gäller ekonomin.