prot · GQ0983 · 2003-04-02 00:00:00 — Det kostar att bygga upp en handelsplats medcertifikat med alla regelverk som omgärdar dem.Risken är mycket stor att många av de små elleve-rantörerna slås ut på grund av administrativt krångel.Det blir fler svårgenomträngliga regler i en redangenomreglerad bransch. Min fråga till : Har Simplexgruppen fått belysa elcertifikaten ochfått titta på dem?Fru talman! älskar att låtasvenska folket vara försökskaniner. För att regeringsjälv kunna framstå som bror duktig låter man med-borgarna betala onödigt dyrt. Varför skaSverige gå före och bygga upp ett eget, synnerligenkomplicerat, system med elcertifikat när vi samtidigtgår mot en alltmer integrerad marknad i ochvet att det säkert kommer som försöksverk-samhet någonting liknande certifikat i resten av Eu-ropa, förmodligen betydligt enklare och förmodligenriktat till en mycket större folkmängd? måsteinte alltid agera försökskanin. Kostnaderna för med-borgarna blir alltför stora av sådana försök.Fru talman! ska allt vara på plats medelcertifikaten. Jag tycker att det är olyckligt och oan-svarigt att fatta beslut med en så kort förberedelsetid ien bransch som har behov av långsiktighet. Mycket ärännu när vi skriver inte klart. Enligtuppgift kommer till exempel det statliga energibola-get inte att behöva bidra till driften avelcertifikatsregistret på samma sätt som övriga bolag.Bolag som har försäljning och produktion undersamma juridiska person slipper nämligen undan medhalva kostnaden samt befrias dessutom från de trans-aktionskostnader som ska få ta ut.Detta innebär en konkurrensfördel för Vattenfallgenomfört med många andra bolag. Det kan ge gans-ka stora summor. Det här är någonting som SvenskEnergi har påtalat för . Det ärfelkonstruerat, och frågan ligger nu hos Näringsde-partementet för beslut. Har något svaratt ge hur den här frågan fortsatt kommer att hante-ras?Direktiven har inte gått ut än till branschen.Detta är några exempel på det stora antal olöstaproblem som fortfarande finns kring de certifikat somska iscensättas på marknaden fullt ut . Kaoskan inte uteslutas.Fru talman! Det finns en sak som jag är glad överi dagens betänkande, och det är att regeringen harändrat sin syn på torven i enlighet med den syn somåterfinns i motion. Man instäm-mer nu i vår syn på att torv definitionsmässigt liggerväldigt nära biomassa och biobränsle och att torventillsammans med andra biobränslen måste få utgöraen värdefull del för ett effektivt kraftvärmeuttag. Detkänner jag mig väldigt glad över.Fru talman! energiförsörjning ska tryg-gas genom en långsiktig och medveten energipolitikmed fasta spelregler där inhemska förnybara energi-källor och bränslen ska utgöra en växande bas. För-slaget om elcertifikat motsvarar inte de kraven.Kristdemokraterna har i stället förordat att det skatillsättas en utredning kring ett fastprissystem somsuccessivt avtrappas. I , och Spa-nien har detta visat sig vara en framgångsrik väg föratt fördubbla andelen förnybar energi. Det möjliggörolika stöd till olika mogna branscher. Det skapar enlångsiktighet som är nödvändig för att nyetableringarska komma till stånd till gagn för människor, miljöoch företag.Fru talman! Jag vill härmed yrka bifall till reser-vationerna nr 1 och 4, men jag står självfallet bakomalla våra reservationer.Anf. 117 ():Fru talman! Detta betänkande om elcertifikat kanman faktiskt koppla samman med energi-uppgörelse. Det var då som riksdag och regeringenefter många om och men och tänkandeäntligen bestämde sig för att ta ett ordentligt tag ienergifrågan. Det var regeringen, ochVänsterpartiet som tog sig an den här uppgiften, ochdet samarbetet har pågått i drygt fem år.År 1997 när vi var lite ovana vid detta handladedet mycket om bidrag i olika former för att få fart påvindkraft, bioenergi och konvertering från elupp-värmning. Vi ville också gärna bygga ut fjärrvärme-nät. Det rörde sig om ca 4 miljarder. 5 miljarder sat-sades på långsiktig forskning, och det programmetpågår . Dessutom påbörjades avstäng-ningen av kärnkraften genom att vi stängde Barse-bäck 1.Energiomställning handlar om att ersätta olja, koloch uran med i första hand inhemska förnybara ener-gikällor. Det bidragssystem som vi införde 1997 harfungerat som var besvärlig beroende påatt elpriserna var så låga. Dessa låga elpriser gjordeatt det egentligen inte var lönsamt att investera i nå-gonting. Det är klart att bidragsprogrammet då intefick det genomslag som vi kanske hade hoppats på.Det hände en del, men vi ville ju ha mera ut av det.Det har antagligen gjort att det fordras ett merasjälvgående och marknadsanpassat system för att manska få fart på investeringar i vindkraft, i biomassaba-serad kraftvärme och i andra förnybara energislag.Jag tror att det föreslagna elcertifikatssystemet hargoda chanser att spela en viktig roll i , i Nor-den och kanske i en stor del av . I ochäven på andra ställen diskuterar man och är intresse-rad av vårt system. I EU har det sagts att man ska nåupp till målet förnybar energi, och när det gällerdrivmedel ska man nå upp till målet . Detta görnaturligtvis att både vi och andra länder kommer attha stort intresse av att utveckla och sätta fart på dessaåtgärder.Det finns dock en oro för systemet i den inledandefasen, att exempelvis vindkraften inte kommer attkunna tillgodogöra sig systemet fullt ut. Det är själv-klart att det blir biomassabaserad elproduktion somkan ta de första certifikaten, det vet vi. Däremot vet viinte hur länge tidsperioden är innan det blir intressantockså har man haft problem med att detgörs för lite investeringar i vindkraft och småskaligvattenkraft. Det gäller naturligtvis att se till att krym-pa tiden så att man så fort som möjligt kan utnyttjadetta så att vi får en inhemsk industri som har nyttaav certifikatssystemet.Det är viktigt att certifikatssystemet fungerar ochatt det gör det möjligt att kraftigt bygga ut vindkraf-ten. Vi vill ha vindkraft . Skadetta bli möjligt måste det bli en väldig fart på inves-teringarna under de kommande åren.Det är viktigt att vi följer utvecklingen medstörsta uppmärksamhet. Om vårt banksystem inteklarar av att låna ut pengar till investeringar måste visjälvfallet hitta någonting annat som gör att vi förlo-rar inte för mycket i tempo.Vi vill undanta elintensiv industri från kvotplik-ten. Det beror naturligtvis på att vi diskute-rar omläggning av de energiskattesystem som påver-kar den elintensiva industrin. Både omställningen tillnågon sorts EU-krav och den kommande handelnmed utsläppsrätter har gjort att vi är något försiktigamed att släppa den elintensiva industrin i systemet.Det gäller alltså mera industrier än just de som vivanligtvis kallar elintensiv.Fru talman! som vi är ganska oense omhur fort kärnkraften ska läggas ned hade man kunnattänka sig att detta är en fråga där vi hade kunnat bliöverens. Vi är allihop intresserade av att man får ettsystem som gör att förnybara energislag snabbarekommer in på arenan. Men har vi från tre håll härhört att det är komplicerat, dyrt och att elkundernasjälva borde få bestämma vilken elproduktion som devill stödja. Man säger till och med att detta skullevara emot . Men det tror jagknappast. Också EU kommer att få göra ungefär såhär.Man säger också att det inte kommer att bli merförnybar energi trots att det införs en elcertifikats-system. Det är till att vara pessimister! Det ska bliroligt att se ledamöterna i ögonen när deinser att det var ett sådant här system som behövdesför att man skulle få i gång investeringar på allehandahåll i samhället när det gäller förnybar energi.Det är förvånande att de tre partier som är mot-ståndare till energiomställning nu också motsätter sigett marknadsmässigt system för att man ska få tillstånd en ökad andel förnybar el. Det är både intres-sant och förvånande. Man kan fråga sig varför Mode-raterna, och motsättersig att vi vill öka andelen förnybar el. ochModeraterna kan väl fortsätta att gilla kärnkraft. Detskulle inte vara så dumt att få in förnybar el i system-et med tanke på den ökning av elanvändningen somsker varje år.Det finns alltså ett samband mellan dagens betän-kande och den politik som har förts . Serman till elcertifikaten, en fungerande effekthandel,månadsmätning och avtal med svensk kraftindustriom den fortsatta energiomställningen så får man ändåett antal hållbara punkter som kan göra det möjligt attvi kommer framåt när det gäller energiomställningenöver huvud taget. Det är nog så man ska se det, frutalman. Här finns ett samband där den ena pusselbitenläggs till den andra. Vi i ligger faktiskt långtframme i de här frågorna. Det är kanske också litegrann därför som det är svårt att vänta på andra. Sve-rige måste visa vägen exempelvis när det gäller el-certifikat.Jag vill också ta upp punkt 13 under reservation14. Den handlar om fasta och rörliga elpriser. Jagliknar väl mest en ensam ropandes röst i öknen här,för det har varit svårt att få till stånd en ordentligdiskussion om huruvida vi ska ha fasta elavgifter ellerinte.Jag tror på den nya inriktningen på energipoliti-ken, där vi mer och mer försöker prioritera en effekti-vare elanvändning och försöker få ett intresse för attspara. Dagens system med dels nätavgifter, dels själ-va elpriset hämmar en riktig utveckling. Vi måste fåen situation där även människor i små lägenhetertycker att det är intressant att använda sina spisar ochlampor på ett bra sätt. Det får vi inte . Det fastaelpriset gör att det blir ointressant för många kunder.Därför tycker vi att man borde utreda möjligheten attfå enbart ett rörligt elpris.Jag tycker naturligtvis att elcertifikatsystemet ärbra, fru talman, men jag vill ändå yrka bifall till re-servation nr 14.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! tyckte att jag var pes-simistisk i min inledning. Jag har fog för att varapessimistisk. Vi har anledning att vara det, vi som harföljt energipolitiska karriär under ettantal år.1997 medverkade , vilket han ocksånämnde i sitt inledningsanförande, till ett bidragspa-ket på för att minska elanvänd-ningen och få fram ny elproduktion. Det medverkadehan till trots att han alldeles hade suttit iden parlamentariska tillsam-mans med mig och andra ledamöter och utvärderatmotsvarande system, som härrörde årsenergipolitiska beslut. De utvärderingar som gjorde visade att stöden var i det när-maste helt verkningslösa. Ändå upprepar LennartBeijer i stort sett samma stödpaket igen. står hanhär och konstaterar att det inte hjälpte,det heller. Därför måste man hitta på något nytt, ochnu hittar man på elcertifikatsystemet.Vi har goda grunder för våra invändningar mot el-certifikatsystemet, men det beror inte på att vi är emotförnybar energiproduktion. Över huvud taget tror jaginte att något av de borgerliga partierna bedriverenergipolitik på det sättet att vi förhåller oss till olikasätt att producera el på. Vi tycker att det är någontingsom ska avgöras på marknaden i samspelet mellanleverantörer och kunder.Det är inte bara jag som är pessimistisk. Förslagettill elcertifikat döms ut av Svenska Bioenergiföre-ningen, , Svensk Vindkraftfö-rening, , Vat-tenkraftslevererantörerna, LRF, Svenskt näringslivoch Villaägarna.Vad har för grund för att vara såförskräckligt nöjd med systemet?Anf. 119 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag tillrättaläggaMikael. Jag hade aldrig nöjet att sitta med i , så jag kan ju ha missat en del saker påvägen. Det finns förklaringar till bristerna!Vi trodde på bidragssystemet av den anledningenatt det såg ut som att man skulle kunna ge bidrag föratt få fart på vindkraft och att konvertera från elvär-me. Men i samma veva inträffade det intressanta attvi hade väldigt låga elpriser under hela den perioden.Låga elpriser gjorde naturligtvis att allting blev oint-ressant. Vi fick inte fart på den utveckling som viville se. Det kan ju hända att man skulle ha haft situ-ationen mer klar för sig, men det hade vi inte riktigt.Med de åtgärder som sattes in skedde ändå en del.Vi hade också den sydsvenska delegationen, ochtillsammans kan man säga att de har lyckats sparabort åtminstone en liten reaktor.Mikael säger att ni inte på något sätt är emot för-nybart - nej, nej! Men elkunderna ska tydligen fåbestämma det själva. är det dock dyrareatt producera förnybar el än kärnkraft och gammalvattenkraft. Vi och EU vill ha fram mer förnybart. Dåmåste vi se till att åtminstone igångsättningen blir såmjuk som möjligt för det förnybara, och då behövsdet en liten morot för att klara av det. Jag tror att detär uteslutet att enbart kunderna skulle kunna styrautvecklingen.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Om jag förstod rätt såär han bekymrad över att de tidigare stöden till förny-bar energiproduktion hade misslyckats därför attelpriserna var så låga. Då kan vi konstatera att där-vidlag är nu bönhörd. Den destruktivaenergipolitik som , och Social-demokraterna enades om 1997 och som innehålleringredienser som att vi ska stänga av fullt fungerandekärnkraftverk har ju lett till stigande elpriser. Somgrädde på moset har vi fått den så kallade grönaskatteväxling som har lagt en ytterligare börda påsvenska hushåll och på svensk industri.Jag tycker att detta är tragiskt. har en avde renaste elproduktionsapparaterna i världen. Hälf-ten av vår elproduktion är förnybar. Nästan hela denandra halvan är helt utsläppsfri. Det är bara en litenvolym på marginalen som genererar utsläpp somadderar till luftföroreningar och till klimateffekt. I detläget väljer vi att stänga av fullt fungerande och ut-släppsfria elproduktionsanläggningar såsom reakto-rerna i för att i stället importera smutsigkolbaserad el från . Man måste elda tre tonstenkol bara för att ersätta bortfallet av elfrån en reaktor i . Det motsvarar utsläppenfrån 70 000 nya personbilar. Det är en destruktivenergipolitik.Låt mig återgå till den fråga som jag ställde tillLennart Beijer. Efter hans två inlägg har jag nu för-stått att han är jättenöjd med förslaget till elcertifikat.Men övertyga mig om varför har rättpå den punkten och varför de där remissinstanserna -, , , , Vattenkraftsleverantörerna, LRF,Svenskt näringsliv och Villaägarna - har fel! Dedömer ju ut det förslag som är så för-tvivlat nöjd med.Anf. 121 () replik:Fru talman! Den destruktiva energipolitik somstartade ledde enligt till att vi i vintrashade höga elpriser. vet ju att det inte stämmer,men det är viktigt att ta upp det och svara på det i allafall.Vi har ju fått en avreglerad och fri elmarknad iNorden, där vattenmagasinsnivåerna spelar en mycketavgörande roll. Dessutom inträffade under det senasteåret en sommar och vinter som var torrare än vanligt.Det är vattenmagasinens nivåer som har bestämtelpriset. Men när vi nu pratar med stora aktörer påenergiområdet, det kan vara eller ,så är frågan från oss: Kommer råelpriset att gå upp påen hög nivå nu? Då säger både och Vatten-fall att de inte tror att elpriset kommer att gå upp -inte särskilt mycket i alla fall. Det kommer att gå nedpå normal nivå, alltså någonstans runt . Dåfinns oron för att elpriset trots allt är alltför lågt för attfå till stånd investeringar. När inte ens den kraftigaoch starka kraftindustrin själv, och Vatten-fall, orkar med att investera eller är intresserade såmåste vi helt klart vidta andra åtgärder om vi ska fåfram något förnybart.Hur bra våra kärnkraftverk än är , , såvet vi ju om att de en vacker dag måste bytas ut. Detär väl bra att vi börjar vidta de åtgärderna ,och inte väntar alltför länge.Anf. 122 () replik:Fru talman! Det var ju ett riktigt lovtal som Len-nart Beijer höll. Och ändå tyckte jag mig spåra ettvisst mått av osäkerhet, och det är klart med en sådanfrapperande kritik ifrån alla de remissinstanser, somMikael nu har läst upp två gånger och jagen gång, finns det naturligtvis skäl och fog för vårkritik.Vi kristdemokrater har samma strävan somVänsterpartiet, nämligen att öka andelen förnybaraenergikällor och energislag. Vi tror att det behövs enmångfald framöver. Det är därför som jag blir såorolig när jag ser det förslag som ni står bakom ochhar lagt fram här i dag.Jag vet att ofta talar väl om småfö-retag, men vad är åsikt i ett treårs-perspektiv framåt? Kommer det att finnas fler småproducenter av vindkraft och vattenkraft än det finns ? Jag är djupt bekymrad för de små producenter-na. Jag är djupt bekymrad när jag ser vad som händerpå vindkraftmarknaden . Det går redan så tydligasignaler till marknaden att man drar sig från det härlandet. Jag tror att det tar tid att återskaffa den kom-petensförlusten till landet.Därför är det här förslaget inte det bästa när detgäller att gynna förnybara energikällor. Jag skullevilja ställa en fråga: Varför är det här förslaget såmycket bättre än det förslag som vi är inne på ochsom det finns goda erfarenheter av i , nämli-gen ett fastprissystem?Anf. 123 () replik:Fru talman! Det är väl bra om man inte är alltförsäker i alla lägen. är det ett nytt system som vi skainföra. Det ska påbörjas och få sin verkanunder hösten och kanske framför allt när vi kommerin . Jag tror säkert att det kan finnas delarsom vi måste justera.Maria tar bland annat upp småproducen-terna av både vind- och vattenkraft. De har ju levt etthårt liv . Det har inte alls varit lätt att varasmåföretagare i de branscherna . Detfår inte ta innan certifikaten blir intres-santa för vindsidan, som jag sade förut. Det måsteman naturligtvis se upp med och i sådana fall vidtaandra åtgärder.Att ett antal remissinstanser har varit emot det härsystemet beror ju på att vi har haft diskussioner omhuruvida vi ska ha bidrag eller ett marknadsanpassatsystem. Med bidrag låser man teknikutvecklingen ochfår ett dyrare system, vilket vi bland annat kan se iDanmark. Man missar också de fördelar som ettmarknadsdrivet system kan medföra. Varje småskaligproducent av förnybar energi kommer ju attvara intresserad av att sänka sina kostnader. Undanför undan hamnar de kanske i en situation där de heltoch hållet kan lämna subventionsdelen och den för-nybara elproduktionen kan utveckla sig själv.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag hör att är full avfromma förhoppningar. Dessvärre tror jag att när jagser i ögonen kommer jagha mer rätt än . Det beror naturligtvispå hur man utformar fastprissystemet. Har man ensuccessiv avtrappning skapar man incitament förnödvändiga nyetableringar och också för teknikut-vecklingen.Lennart Beijer säger att många av småproducen-terna har haft ett hårt liv redan. Kommer det livet attbli lättare med ert förslag till elcerti-fikat? Jag utgår ifrån att svaret är nej. Det kommer attbli svårare. De kommer att ha mindre överlev-nadschans än vad de har haftunder de hårda år som har varit.Lennart Beijer säger att då får andra åtgärder sät-tas in. Jag skulle vilja ha specificerat vilka åtgärdersom man ska sätta in. Ska man rubba ett system somman nu säger är marknadsanpassat med nya formerav stöd eller subventioner? Det är precis detta som viriskerar. Man bygger inte långsiktigt. Man är intesäker på hur det här systemet kommer att slå. Det ärdärför vi är kritiska, och det är därför alla andra re-missinstanser är kritiska.Anf. 125 () replik:Fru talman! Om man ska vänta på att man skakunna fatta beslut om ett system där man redan frånbörjan vet att man till har gjort alltingrätt och att det stämmer till medframtidens alla eventuella problem får man ju ingabeslut. Här har vi försökt att med de möjligheter vihar få fram ett marknadssystem för elcertifikat. Vitror att det här kommer att vara väldigt bra för pressaupp andelen förnybar energi.De småproducenter som vi har pratat med tyckeratt det här är ett bra system, men de skulle naturligt-vis ha velat ha en lite större bidragsdel i början ochsådana saker. Om man märker att det här inte slårtillräckligt väl ut kan man justera sanktionsavgifteroch liknande. Jag tror att det är en miss av Kristde-mokraterna att också i det här läget motverka en poli-tik som hänger ihop.Om några veckor ska vi diskutera den fortsattaenergipolitiken i andra delar, och där passar det här inväldigt bra. Det innebär att vi har tagit många storasteg . är vi verkligen på väg. Då tyckerjag att det är lite synd att man är så fruktansvärt pes-simistisk till ett nytt försök att öka andelen förnybarenergi.Anf. 126 () replik:Fru talman! Vi ser gärna i ögonen.Vi ser dessutom gärna svenska folket och den delenav industrin som är väldigt beroende av att vi har engod och säker tillgång till energi i ögonen. Jag undrarom och hans kumpaner kommer attkunna göra det eller två. Vi får väl se.Fru talman! Jag tycker att det här är ett led i enenergipolitik som för länge sedan har passerat bäst-före-datum. Vi är inte emot en förnybar energipro-duktion, men det här är fel system, är en del av en statlig tvångsåtgärd som vi intetycker passar in i ett modernt samhälle.Jag ska ta upp en enda fråga. Jag kräver ingalånga svar. I propositionen anges det att om man intekan fylla sin kvotplikt kommer ändå vite att kunnautdömas. Om man inte köper det man borde göra blirman utdömd böter, kan man kalla det för. Dettakommer att ske även om det inte finns tillräckligtmed så kallad grön el producerad. Det lämnar ossmed det intressanta faktumet att vi kan komma attbötfälla kvotpliktiga företag eller andra, trots att de,fru talman, gör allt som står i deras makt för att upp-handla de nödvändiga certifikaten, på grund av att deteventuellt inte kommer att finnas tillräckligt mycketsådan el. Om det blåser för lite till exempel eller omvi får ett torrår kan detta inträffa. Min fråga är egent-ligen: Är det rimligt och rättvist att bötfälla företageller andra kvotpliktiga som gör allt de kan för attförsöka uppfylla sin plikt men det går inte? Är detrimligt, ?Anf. 127 () replik:Fru talman! Den industri som pratarom, den elintensiva basindustrin i , har byggtsupp i beroende på att vi har haft billig ochgod tillgång på el. Så är det också i andra länder isamma situation. är alla rätt klara över att desvenska råelpriserna kommer att ligga på ungefärsamma nivå som elpriser. Det innebär natur-ligtvis en oro för svensk basindustri. Det är en kon-kurrensfördel som håller på att rinna ifrån dem.Är det mening att vi på något sättska återreglera så att den svenska basindustrin kan fåtillgång till mycket och billig el? Det skulle de säkertapplådera. Men jag tror att det skulle vara ett väldigtslag mot en fri elmarknad.Certifikaten benämns tydligen statliga tvångsåt-gärder. Frågan är hur tänker leva upp tillEU:s krav på att det ska vara förnybar elpro-duktion . Det ska vara lite grann på drivme-delssidan också. Tror att man klarar detta genomatt bara vänta på att kunderna väldigt hårt kräver attfå den här elen som kanske till och med är någottiondels öre dyrare än den vanliga elen?Om det skulle bli en så stor och intressant efter-frågan på certifikat har vi verkligen lyckats. Det är ettkanonläge ifall det också börjar fattas certifikat närman sätter i gång den här handeln. Då får vi verkligenden situation på marknaden som vi längtar efter.Anf. 128 () replik:Fru talman! Det finns ett gammalt känt riksdags-ordspråk som säger att när man inte kan svara påfrågan ska man anfalla och fråga själv i stället. Möj-ligtvis såg vi här ett exempel på tillämpningen avnyssnämnda ordspråk.Min fråga kvarstår: Vad ska man egentligen göramed de företag som försöker att uppfylla sin kvotpliktnär det inte finns någon grön el att köpa? Ska manutdöma vite såsom det faktiskt står i propositionen?Det här är ett av de många problem som finns ochsom inte är utredda i det system som man vill fågodkännande av för.Det är ju ingen slump, fru talman, att Lagrådet iett tidigare skede återförvisade ärendet till regeringendärför att det inte var tillräckligt väl berett. Jag tyckerfortfarande att det inte är det.Detta är en del i ett statligt tvångssystem. Jag vetinte vad vill kalla vår vattenkraft, menär inte den förnybar? Den utgör av helavårt elsystem.Den andra halvan, som tidigaretalade om, kärnkraften, har över huvud taget ingautsläpp i det här avseendet, till exempel av koldioxid.Hur har tänkt sig att klara koldioxidennär man stänger av rena och säkra svenska kärnkraft-verk?