prot · GQ09111 · 2003-05-26 00:00:00 — Likaså harvi inte sett några förslag som förbättrar möj-ligheterna för företagshälsovården att arbeta. Vi harockså diskuterat hur vi ska kunna få ensamverkan med sjukvården så att man faktiskt får igång rehabilitering, särskilt när det nu kommer attdröja minst ensvet om att en person är sjukskriven.Jag vill då naturligtvis återkomma med min tidi-gare fråga: Vilka ytterligare åtgärder står nu överst påministerns lista för att åstadkomma minskad ohälsa,minska statens kostnader för sjukpenning och förbätt-ra individernas situation?Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på interpellation 2002/03:408 om enmodern familjepolitik på familjens villkorAnf. 219 Statsrådet ():Herr talman! har frågat familjeminis-tern vilka åtgärder hon avser vidta för att uppfyllariksdagsmajoritetens uttalade stöd för småbarnsför-äldrars möjlighet att välja olika barnomsorgsformeroch därmed även omsorg i hemmet. Frågan har över-lämnats till mig.Det är viktigt att förskoleverksamheten kan bedri-vas i olika former för att passa barns och föräldrarsbehov. I studie av den svenska barnomsor-gen har särskilt framhållits den mångfald och varia-tion som finns i form av förskolor, familjedaghem,öppna förskolor, nattomsorg, föräldrakooperativ ochannan enskild verksamhet. Förskolor bedrivs medolika inriktningar såsom Montessori-, Waldorf- ellerReggio Emilia-inspirerad pedagogik. Det finns profil-förskolor som satsar på miljö, data, bild, musik etce-tera. Jag har under mitt första år som förskoleministerbesökt en stor mängd förskoleverksamheter och kun-nat förvissa mig om det stora utbud som finns förföräldrar att välja emellan.Att all förskoleverksamhet bedrivs utifrån likvär-diga villkor i såväl ekonomiska som kvalitativa avse-enden är en förutsättning för valfriheten. Regeringenvill inte medverka till att det ska vara föräldrars plån-böcker som styr valet av barnomsorg. Därför omfattarmaxtaxan alla verksamhetsformer och lagstiftningenutgår från principen att bidrag och avgifter ska varadesamma i all verksamhet. Detta har bidragit till att vii dag har en bra blandning av och enskildverksamhet i kommunerna.Det har också varit viktigt att konstatera att max-taxan inte lett till, vilket många befarade, att barn-grupperna blivit större och köerna växt. Inte hellerhar föräldrar utökat sina barns vistelsetider för att defått sänkta barnomsorgsavgifter. Tvärtom får mångabarn nu del av förskolan med kortare vistelsetider.Arbetet med att förbättra kvaliteten i förskolan fort-sätter dock och är högt prioriterat. Regeringen avseratt återkomma med ett förslag om ett riktat statsbi-drag till personalförstärkningar. Satsningen ska skesuccessivt och i den takt somekonomin tillåter.Det finns olika förslag om hur föräldrar ska få mertid för barnen när de är små. För regeringen är detföräldraförsäkringen som vi anser bäst tillgodoserföräldrars behov och som gör det möjligt att tillbringamer tid med barnen för både mammor och pappor.Vi har i den mest generösa föräldraförsäk-ringen man kan finna i ett internationellt perspektiv.Nyligen har den byggts ut med ännu en månad ochgarantinivåerna har höjts. Flexibiliteten i systemenhar ytterligare förbättrats. Regeringen avser att byggavidare på föräldraförsäkringen. Närmast på dagord-ningen står att höja taken i föräldraförsäkringen, vil-ket kommer att göras när samhällsekonomin så tillå-ter.Regeringen delar således helt uppfattningen attdet är viktigt med mångfald och valfrihet inom barn-omsorgen, att barnomsorgen måste vara väl utbyggdmed olika alternativ och att kommunerna måste kun-na erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända för-skoleverksamheter. Vi delar också uppfattningen attföräldrar, både mammor och pappor, bör ges möjlig-heter att få mer tid för barnen.Anf. 220 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghar för bara haft ett meningsut-byte med statsrådet om orsakerna tillde höga sjukskrivningstalen. I det sammanhanget harjag använt ordet livspussel. Jag, och inte bara jag, trormed bestämdhet att en grundläggande orsak till ohäl-sa och därmed ofta till sjukskrivning är just det för-hållandet att människor inte får sitt livspussel att gåihop. Det gäller inte minst småbarnsföräldrarna. Detvisar olika undersökningar. I min interpellation harjag försökt beskriva den verklighet som de flestabarnfamiljer lever i, en verklighet där tid är en brist-vara, där hälften av familjerna säger att de uppleversitt liv som mycket eller ganska stressigt. Det är enmarkant skillnad mot personer utan barn.Det är en verklighet där stress och sömnbrist ärstörst bland småbarnsmammorna och där avpersonalen i skola och förskola menar att det är van-ligt att barn drabbas av stressrelaterade sjukdomar.Det är den här verkligheten som min interpellationhandlar om. Men statsrådet undvikernogsamt att över huvud taget ta upp det resonemang-et.Svaret handlar om att vi ska ha en hög kvalitet iförskoleverksamheten. Det handlar om maxtaxan ochen bra föräldraförsäkring. Om det mesta av det härkan vi vara överens. Det är inte där vi kristdemokraterhar våra invändningar utan mot de mer grundläggan-de tankarna kring omsorgen om våra barn.Lena säger att regeringen delar upp-fattningen att det är viktigt med mångfald och valfri-het inom barnomsorgen, att omsorgen ska vara välutbyggd med olika alternativ och att vi ska ha likvär-diga villkor för alla förskoleverksamheter. Det är bra.Det tycker jag också, och . Menden sista meningen förbryllar mig. "Vi", säger stats-rådet det vill säga regeringen, "delar också uppfatt-ningen att föräldrar, både mammor och pappor, börges möjlighet att få mer tid för barnen". Frågan ärbara hur. Frågan är också, framför allt, med vilkaregeringen delar den uppfattningen. Det är knappastmed merparten av småbarnsföräldrarna. Det är intemed majoriteten av svenska folket. Regeringen gårinte ens i takt med sina egna väljare.I en SKOP-undersökning svara-de av socialdemokratiska väljare att den ensidi-ga statliga subventionen av förskolan är orättvis.66 % av de socialdemokratiska väljarna tycker det -två tredjedelar. Totalt var det tre av fyra som ansågatt man borde få ekonomiskt stöd även till andraformer än offentligt finansierad omsorg. Det är be-tecknande att det största stödet för den uppfattningenfinns i gruppen , det vill säga personer somlever närmast den verklighet där livspusslet har svårtatt gå ihop.Herr talman! Jag vill ställa frågan till statsrådet:Med vilka delar regeringen uppfattningen om mer tidför barnen? Med varandra i statsrådskretsen kanske,men med vilka andra?Anf. 221 Statsrådet ():Herr talman! Jag behöver inte upprepa alla bak-grundsfakta i interpellation. Jag tror att viär överens om att barn är det viktigaste vi har i sam-hället, att de borde gå först och att vi borde satsa påderas vardag. Det är därför som jag tar upp förskolani mitt anförande. Förskolan är en viktig del av bar-nens vardag.Jag tror att vi ska ägna mycket tid åt att tala omkvaliteten i förskolan. Många barn tillbringar en stordel av sin dag där - en mindre del när man är yngre,sedan lite mer.Maxtaxan är någonting som brukar diskuteras iden här kammaren. Det är faktiskt ett sätt att få livetatt gå ihop lite mer - att man inte behöver betala2 000-3 000 för sina barns förskolevistel-se. Tvärtom kan man, som en del föräldrar väljer attgöra, använda en minskad avgift till att kanske hämtabarnen tidigare och inte stressa på samma sätt. Jagtror också att det är en trygghet för föräldrar att vetaoch känna att barnen är trygga och har det bra när deär i förskolan på dagen.Jag vill ändå beskriva vår föräldraförsäkring somibland glöms bort. Det är som att föräldraförsäkring-en, den har vi, men vad gör vi mer då? Vi ska varamedvetna om att vi har en unik föräldraförsäkring iinternationella sammanhang. kan manvara hemma av inkomsten. Sedan kan manvara hemma med omdagen. Det är alltså . Det är oerhört flexibelt- man kan ta ut , halva dagar, deltid ochman kan dela mellan föräldrarna. Det är en möjlighetatt vara hemma med sina barn när barnen är små.I många andra länder har man möjlighet till obe-tald ledighet. Baksidan med det som vi har är attnågra i samhället ska arbeta och betala skatt, se till attfinansiera den gemensamma välfärd som vi har. Deska finansiera föräldraförsäkring eller andra alternativsom till exempel förespråkar, somdet för övrigt inte heller råder någon majoritet för ikammaren. Det gäller vårdnadsbidrag, som väl är detsom förespråkar.Några måste också arbeta för att betala den ge-mensamma välfärden - en möjlighet att vara hemma18 månader med sina barn när de är små. Det tyckerjag är tid med barnen, möjlighet för föräldrar att sättabarnen i centrum.Kvaliteten i förskolan är en debatt som vi ska ha.Där tillbringar många barn en stor del av sin tid. Detkommer vi inte ifrån. Hur ser då dagarna ut för barn?Kristdemokraterna har sagt nej till läroplan iförskolan vilket är ett sätt att garantera kvalitet. Manhar sagt nej till den allmänna förskolan för 4- och 5-åringar. Man har sagt nej till rätt för barn till arbetslö-sa och föräldralediga att få tillbringa tid i förskolan.Man har också sagt nej till maxtaxan som har sänktavgifterna vilket har gjort att en familj i genomsnitthar fått mer att röra sig med, kan-ske för att gå ned i arbetstid, kanske för att ägna mertid åt sina barn. Jag tycker att vi ska tala lite mer omvad vi ser som alternativ, vem som ska finansieradem och på vilken bekostnad.Anf. 222 ():Herr talman! Frågan är vem ar-gumenterar mot. Vem vill inte ha kvalitet i förskolan?Vem vill inte ha en bra förskola? Vem vill inte harimliga avgifter för dem som väljer barn-omsorg?Det finns inte majoritet för den kristdemokratiskafamiljepolitiken, säger . Nej, inte iden här kammaren. Men bland småbarnsföräldrarfinns det faktiskt en majoritet för den familjepoliti-ken. Min fråga till ministern var: Med vem delarregeringen sin uppfattning? Är det med statsrådskret-sen och, för all del, majoriteten i kammaren? Det ärdefinitivt inte med föräldrarna.Låt mig få läsa innantill: " En liten elit med väns-terakademiker tycks ha drivit igenom socialdemo-kraternas familjepolitik. Men en majoritet av väljarnavill ha en annan barnomsorg än den som socialdemo-kraterna erbjuder och subventionerar med allmännamedel. Vi skräms av den kallsinniga syn partiled-ningen har på barnens uppväxt".Vem säger detta? Det är inte jag. Det är inte enkristdemokrat, även om det kunde ha varit det. Det ärtvå socialdemokratiska debattörer som konstaterar:Våra väljare vill själva ta hand om sina barn. Tre av fyra tycker så.De flesta av oss minns säkert den småbarnsmam-ma som i valrörelsen frågade statsministern vad honskulle göra när hon inte ville lämna bort sin men inte hade råd med någotannat. Statsministerns svar blev att kvaliteten i för-skolan skulle förbättras, alltså samma svar som stats-rådet lämnar här.Kvaliteten i förskolan skulle alltså förbättras. Detvar dock inte vad mamman frågade om. Men så talaröversåten till undersåten: Glöm din önskan att slippalämna bort din ettåring halva dygnet. Glöm din läng-tan efter att få ditt livspussel att gå ihop och få det attse ut som du vill ha det. Vi vet bäst. Vi har redan valtåt dig, visserligen utan att fråga dig, men sådant ärsystemet. Du får ju en bättre förskola. Det var svaret.Herr talman! Jag skulle önska att och enkelt definierade sin syn på begreppet val-frihet. Vad svarar hon ettåringens mamma? Svararhon som hon gör nu i kammaren: Du får en bättreförskola. Det är ju inte vad mamman frågar efter. Detär klart att hon vill ha en bättre förskola när det bliraktuellt. var det dock inte det hon frågade efter,utan varför hon måste lämna bort sin ettåring halvadygnet om hon vill välja ett annat alternativ.Varför lägger regeringen all sin subventioneringpå en omsorgsform och noll kronor på alternativen?Detta handlar den här debatten om - inte om kvalite-ten i förskolan. Den debatten tar vi gärna i andrasammanhang, men handlar debatten om att kunnavälja och att själv kunna lägga bitarna i sitt livspussel.Vad är den valfriheten värd? Är det ungefär somnär T-Forden kom och man sade: Du får gärna väljafärg bara du väljer svart.Anf. 223 Statsrådet ():Herr talman! Vem vill inte ha kvalitet i förskolan?Vem vill inte ha en maxtaxa? Vem vill inte .? Såbörjade sitt tidigare inlägg. Jag ställer migändå frågande. Det kan ju inte vara så att alla vill hakvalitet i förskolan eller tak för avgifterna i förskolaneftersom har röstat nej till samtli-ga förslag.Man ska vara ärlig och säga att man tycker attföräldrar ska ha möjlighet att vara hemma med sinabarn med så kallat vårdnadsbidrag. Beskriv gärna detexemplet där man för ska kunnavara hemma med sina barn. Hur många har den reellamöjligheten?Jag ska gärna förklara vad mitt alternativ är. Vihar tretton månaders föräldraförsäkring avinkomsten. Ambitionen är att i nästa steg utöka för-äldraförsäkringen med och där-med ge ännu större möjligheter och jag skulle viljasäga en reell valfrihet. Det handlar inte om imånaden utan om av inkomsten. Det ger enreell möjlighet att vara hemma med barnen.Ungefär 43 % av barnen mellan ett och är iförskola. Det handlar alltså inte om alla barn. Genom-snittligt är de små barnen i förskolan minst av alla,nämligen . Vi måste justera bildennågot när vi säger att mycket små barn tillbringar allsin vakna tid - som det ibland sägs - i förskolan. Desmå barnen tillbringar minst tid där eftersom föräld-rarna försöker att med föräldraförsäkring, deltid ochpå andra sätt pussla med sin arbetstid för att kunnavara med barnen.Man har möjlighet att vara hemma med sina barn i480 dagar. Det skulle vara mycket intressant att nå-gon gång få höra och vem som kan leva på i månaden.För vem är det en reell valfrihet? Ska vi i så fall för-ändra föräldraförsäkringen till förmån för ett vård-nadsbidrag eller ska vi ha vårdnadsbidrag, föräldra-försäkring, höja barnbidraget eller ha barnomsorgs-konto? Vilka olika modeller ska vi välja mellan? Ochvilka är det i slutändan som ska arbeta och betala förden välfärd som vi har?Jag inbillar mig att de unga tjejer och killar somjag möter på gymnasieskolorna runtom i landet inteskaffar sig en lång och dyr utbildning för att de undermånga år vill vara hemma. De vill kunna kombineraarbete, familj och studier. Och det gäller inte baramamman utan också pappan. Då ser jag föräldraför-säkringen som ett utmärkt sätt att ge valfrihet för denenskilde att kunna vara hemma på heltid, halvtid ellerdeltid.Jag bygger gärna ut föräldraförsäkringen. Närekonomin så tillåter är nästa steg ytterligare en må-nad. Vad är det för valfrihet med Kristdemokraternasförslag på ? Det skulle jag gärnavilja ha svar på.Anf. 224 ():Herr talman! Det handlar inte om att leva på3 som säger. Dethandlar om att i livet kunna väljaandra alternativ. Frågan är vem som kan uttryckta detsom föräldrar vill.Det säger här är regeringens po-litik. Det småbarnsföräldrar säger är någonting annat.Tre av fyra småbarnsföräldrar säger att de vill hastörre valfrihet. De vill ha möjlighet att själva kunnabestämma och förfoga över den korta tid som dethandlar om. Det handlar inte , LenaHallengren. Det handlar om att kunna göra ett egetval och själv kunna bestämma när barnen är små.Den fråga som vi nu debatterar rymmer mångaaspekter. Den handlar om valfrihet, jämställdhet,familjeekonomi samt rätten och möjligheten att för-ena föräldraskap och förvärvsarbete.Låt mig ändå få anlägga ett barnperspek-tiv. All forskning är överens om att det lilla barnet harett grundläggande behov av fasta och nära band tillnågra få personer. I normalfallet är det naturligtvis tillmamma och pappa. Detta är elementärt och djuptmänskligt.Tycker att ett samhälle somtvingar en mamma att mot sin vilja, och i strid medalla kunskap om barnets bästa, lämna bort sin ettåringhalva dygnet är ett bra samhälle och ett samhälle somlever upp till krav på att i allalägen se till barnets bästa?Slutligen, , undrar jag hur reger-ingen ser på det beslut som fattades i denna kammareden . Där ville nämligen en riksdagsmajoritetvidga och förstärka föräldrars valfrihet. Tar regering-en någon hänsyn till uttalade mening? Ochvad får det i så fall för konsekvenser i den förda poli-tiken?Anf. 225 Statsrådet ():Herr talman! säger att begrep-pet barnomsorg också ska innefatta föräldrarnas om-sorg i det egna hemmet. Ändå har de sagt nej tillförskolans läroplan, nej till arbetslösas och föräldra-ledigas rätt till förskola för deras barn och nej tillallmän förskola.Detta handlar inte om förskola eller huruvida manska vara hemma eller inte. Detta handlar om attKristdemokraterna inte erkänner att förskolan är detförsta steget i ett livslångt lärande, att vi inte enbarthar en förskola för att föräldrarna inte kan eller vill tahand om sina barn, utan att barn har rätt att delta iförskolans pedagogiska verksamhet.Tre av fyra föräldrar vill vara hemma och själva tahand om sina barn, sade tidigare. Jag trorockså att många vill det. Därför har vi en väl utbyggdföräldraförsäkring. Om man kanleva på , som Kristdemokraternasförslag om vårdnadsbidrag går ut på, kan man ocksåta ut föräldraförsäkringen under en mycket längreperiod.Jag tror nämligen inte att ett väldigt litet vård-nadsbidrag ger en reell valfrihet. På papperet och iteorin kanske det är så, men i verkligheten ger detinte en valfrihet. Det ger ingen möjlighet för denförälder som då förlorar ett antal i må-naden - vilket kanske är det som avgör om man kanklara sig.Jag vill rätta mig själv när det gäller det jag sadetidigare. En månads föräldraförsäkring handlar inteom att bygga ut, utan om att höja taket i föräldraför-säkringen. Alla har nämligen inte de reella förutsätt-ningarna för att kunna vara hemma eftersom de förlo-rar för mycket pengar. För låg föräldraförsäkring ellerett vårdnadsbidrag tror jag är ett hot både mot jäm-ställdheten och mot allas möjlighet att vara hemma.När det gäller att utöka möjligheterna att varahemma med sina barn, som tidigare fråga-de om, råder det ingen enighet bland de borgerligapartierna heller om hur detta ska gå till. Jag och re-geringen menar att en utbyggnad av föräldraförsäk-ringen är den väg som vi ska gå.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på interpellation 2002/03:381 ompersonalförstärkningar i förskolanAnf. 226 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag kommer att arbeta för att förverkligaregeringens vallöften om förbättrad kvalitet i försko-lan.Jag vill börja med att bemöta om kvaliteten i förskolan. Jag delar inteden mörka bild som målar upp avden svenska förskolan. När jag är ute och besökerförskolor runtom i landet möter jag i de allra flestafall en organisation som fungerar förträffligt, därpersonal och barn trivs och utvecklas. Jag anser att vihar en bra förskola i , men att barngruppernafortfarande är för stora - precis som antalet vuxna perbarn är för få.Kvalitet handlar om mer än personaltäthet. I eninternationell OECD-studie beskrivs den svenskaförskolan i positiva ordalag. OECD-experterna anseratt förskolan i bland annat kännetecknas avatt den har mycket välutbildad och professionell per-sonal, att den smidigt anpassar sig till barnens ochföräldrarnas behov och att det finns en balans mellanindivid och kollektiv.Förskolan utgör det första steget i det livslånga lä-randet och är därigenom en viktig del av samhälletssamlade utbildningssystem. För att ge barnen en braverksamhet är det viktigt att kvaliteten i förskolanständigt utvecklas och förbättras.I höstens budgetproposition sade regeringen att viavser att återkomma med ett förslag om ett riktatstatsbidrag till kommunerna för att de ska kunnatillföra minst 6 000 fler förskollärare, barnskötare ochannan personal i förskolan. Med ett tillskott av perso-nalresurser i den omfattningen kan personaltäthetenöka så att riktmärket i genomsnitt blir fem barn perheltidsanställd. Det är viktigt att beslut i dessa frågortas utifrån lokala förutsättningar och med hänsyn tillatt olika barn har olika behov. Avsikten är att dettaska bli en kraftfull satsning som kommer att ha betydelse för kvaliteten i förskolan. Regeringentar ansvar för svensk ekonomi i en allvarlig tid. Ge-nom att hålla ordning och reda i de offentliga finan-serna bildar vi grunden för välfärd och sysselsättning.Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser tillförskolan ska ske successivt under mandatperiodenoch i den takt som ekonomin tillåter.Att utveckla kvaliteten i förskolan är och förbliren viktig och prioriterad fråga för mig och regering-en. De kommuner som tillämpar maxtaxa fick förraåret dela på för att säkra kvalite-ten i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I deflesta fallen användes bidraget till personalförstärk-ningar i förskolan. Vidare förbereder regeringen enändring av reglerna så att alla kommuner ska bliskyldiga att göra kvalitetsredovisningar även förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som endel av kommunens systematiska kvalitetsarbete.Dessutom kommer jag att fortsätta arbetet medimplementeringen av förskolans läroplan. Jag vill attjämställdheten i förskolan ska bli bättre bland bådevuxna och barn. Jag vill också att den mångkulturellaförskolan blir ett led i kampen mot segregationen ochför ett mer jämlikt samhälle.Regeringen har beviljat ett bidrag på 1,3miljoner kronor till för detförsta året av ett treårigt forskningsbaserat utveck-lingsprojekt om språk och kommunikation i denmångkulturella förskolan. Stöd och resurser i försko-lan är en förutsättning för att lyckas med integrationoch ge alla barn samma förutsättningar och jämlikastart i livet.Anf. 227 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Låt oss göra en tillbakablick. presenterade Socialdemokraternarapporten främst. I denna rapport presentera-des ett kvalitetsprogram för förskolan som skullegenomföras efter valet. Bland annat utlovades mins-kade barngrupper och resurser till 6 000 nya förskol-lärare, barnskötare eller annan personal i förskolan.Besvikelsen blev därför stor, herr talman, blandsåväl föräldrar som förskolepersonal när regeringenpresenterade budgeten utan att någon av deutlovade kvalitetssatsningarna fanns med. För någraveckor sedan presenterade regeringen dessutom sinvårproposition med budgeten för de kommande åren.Inte heller nu nämns något om 6 000 fler anställdainom förskolan.Lena avfärdade detta och försvaradesig med att de utlovade satsningarna ska kommaunder mandatperioden i den takt ekonomin tillåter.Det är lätt att stå här i kammaren och säga en sådansak. För oss är det lätt. För oss är inte en sär-skilt . vill jag fråga statsrådet om hon likalätt kan säga detta till mamman eller pappan som medsin tvååring i handen röstade på Socialdemokraterna ihöstas i hopp om att tvååringens barngrupp på dagisskulle minska.Hur tror att dessa föräldrar kän-ner inför uttrycket "inom mandatperioden"? Närdenna mandatperiod är över är deras tvååring sex åroch går inte längre i förskolan. Då är det sent attåstadkomma någon förbättring av barnomsorgen förderas tvååring. Tror att det var vadde räknade med när de valde att lita på Socialdemo-kraternas löfte i valet ? Å andra sidan anserministern enligt sitt svar att vi har en förskolan somfungerar förträffligt i , så det kanske inte be-hövs några kvalitetssatsningar längre.Statsrådets försvar för de uteblivna satsningarnaär att statsfinanserna inte tillåter en sådan satsningjust . Men statsbudgeten innehåller ca 800 miljar-der kronor, . Kom inte och säg att dethade varit omöjligt att hitta resurser för kvalitetssat-ningar inom barnomsorgen. Det handlar om priorite-ringar.Kristdemokraterna har lyckats skrapa fram 5 mil-jarder kronor mer än regeringen till kommunsektornde kommande två åren inom samma utgiftsramar somregeringen. Det är resurser som bland annat skullekunna användas till kvalitetsförbättringar i barnom-sorgen. Nog hade även regeringen kunnat göra ensådan satsning. Men det orkade man inte.Anf. 228 Statsrådet ():Herr talman! har ställt en inter-pellation om personalförstärkningar i förskolan. Detär ett vallöfte.