prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Det tilltalar mig liksomdet skulle ha tilltalat de indoeuropéer som uttrycktesin världsbild i sedan.Den erfarenhet de lämnat efter sig till oss lyder: Ve-tenskapen är för en människa utan omdöme som enspegel för en blind.Med detta yrkar jag bifall till regeringens förslagoch avslag på samtliga motioner samt inväntar repli-kerna.Anf. 140 PER () replik:Herr talman! Jag och Moderata samlingspartiettycker att det är en bra balanspunkt som man harhittat i denna lagreglering. vill jag säga attdet är en balanspunkt som måste vidmakt-hållas. Ingenting står stilla, allra minst inom forsk-ningen. Om det här är att snurra en tallrik på en pinnepå cirkus så handlar det om att titta på vadsom händer i omvärlden, se vilka krav på oss somkommer och se vad som händer.Vi vet att vi har regleringen av stamcellsforsk-ningen alldeles runt hörnet. Vi tror oss veta att detkommer att ställas krav från EU. Vi har också andrasaker som gör att det kommer att ske ytterligare reg-lering på det här och närliggande områden. Då tar jagbara upp det korta perspektivet. I det långa perspekti-vet finns det hur mycket som helst med personligintegritet å ena sidan och utvecklingen på IT-områdetoch forskning på DNA-nivå å andra sidan.Min fråga är: Vad kommer regeringen och Social-demokraterna att göra när man lägger fram sin forsk-ningsproposition i mitten av den här mandatperiodenför att vidmakthålla den goda balanspunkt som manhar för tillfället?Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag skulle naturligtvis vara väldigtglad om jag kunde svara Per direkt på vad rege-ringen kommer att göra i sin forskningsproposition.Jag kan tyvärr inte göra det, vilket väl är förståeligt.Jag delar Per Bills syn på balansen som något aven cirkuskonst där det gäller att inte tippa åt någothåll. Därför tycker jag att det är bra att man så tydligti förslaget markerar att detta är ramlagen för hur denetiska prövningen av forskningen ska gå till. Man gåricke in i några detaljer när det gäller etikprövning avinnehållet i forskningen. Där tror jag att man ska varaväldigt försiktig, inte bara med tanke på hur snabbtforskningen utvecklas utan också med tanke på hursnabbt opinionens inställning till olika typer av forsk-ning förändras.Jag brukar nämna synen på transplantationer somett utmärkt exempel på vad som kunde ha skett om vihade gått in med en eventuell förbudslagstiftning mottransplantationer, med tanke på hur snabbt den medi-cinska tekniken har utvecklats.Anf. 142 PER () replik:Herr talman! Jag delar syn på att det är bra att vi inte ägnar oss åt detalj-reglering. Det är verkligen att skapa problem för sigsjälv, med den hastighet som detta rör sig med.Däremot tycker jag kanske att är aningen modest, eftersom hon har sågod insyn i vad som är på gång. Därför trodde jag attvi åtminstone kunde få reda på om det finns ytterliga-re några områden av etisk natur som kommer att tasupp i forskningspropositionen. Utöver de två eller tresom jag redan nämnt har vi en stor pågående debattom problemen med påstått fusk inom forskningen.Det vore bra om vi funderade över om några typer avåtgärder ska vidtas för att vi ska vara förvissade omatt de forskningsresultat som läggs fram också ärvederhäftiga, utan att vi lägger oss i den vetenskapli-ga debatten kring vad som är rätt och fel och vad someventuellt är fusk.Anf. 143 () replik:Herr talman! Det problem som Per tar upphör inte direkt hemma i den debatt vi för om denforskningsetiska prövningen och organisationen förden. Men i den globaliserade värld vi befinner oss i,med möjligheten att använda sig av Internet och denenorma datamängd och informationsmängd somfinns, finns också ett bättre underlag för fusk. Samti-digt ska man kanske vara uppmärksam på att man kananvända stora mängder data på mycket olika sätt.Man kan bevisligen ljuga med annat än statistik. Mankan ljuga med data om än inte direkt. Man kan tigaom vissa data som inte överensstämmer med ens egnateorier. Det om något är en problematik som forskars-fären måste diskutera och ta ställning till hur man skahantera.Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag håller verkligen med om att detinte är innehållet i forskningen vi ska pröva utanmetoderna, när forskningen dessutom berör männi-skor direkt. Det är därför jag också tycker att den härlagen i många stycken är bra.Det här är lite komplicerade frågor. Egentligenhar vi en lagstiftning i grunden. Hade det bara handlatom att kontrollera att forskarna inte bryter mot lagen,hade det räckt med vanliga domstolar och poliser somkunde följa det här arbetet och göra de här prövning-arna. Här rör vi oss på ett annat område. Man ska heltenkelt med en sammanvägning av lekmanna- ochvetenskapsmannasynpunkter försöka pröva om olikametoder är etiskt godtagbara. Då är samtalet, ochutvecklande samtal inför nya frågor som dyker upp,väldigt viktigt.Då tycker jag att det är synd att man har formali-serat de här nämnderna så pass som man har gjort ochsläppt de frivilliga etiska kommittéer som redan finns.Vi har bland annat tio etiska kommittéer för medi-cinsk forskning, som har vuxit fram i samarbete mel-lan de medicinska fakulteterna och landstingen. Jagtycker att det vore väldigt synd om det spontana,frivilliga, direkta samtalet om etiska frågor i forsk-ningsvärlden skulle avstanna.Därför blir min fråga helt enkelt om MajléneWesterlund Panke har tänkt på hur man även i fram-tiden ska kunna utnyttja det som redan finns, och somredan fanns innan den här propositionen kom, blandannat de frivilliga etiska kommittéerna.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att de frivilliga etik-kommittéerna behöver sluta med sina träffar och sinamöten och diskutera etiska spörsmål i förhållande tillforskning. Men det ska inte vara frivilliga kommittéersom godkänner forskning utifrån etiska grunder.Hela den här propositionen handlar ju om att viska fasa ut oss från frivilligheten och gå in i en lag-reglerad etikprövning och forskning. Med det har viinte sagt att frivilliga sammanslutningar, där forskareoch allmänhet diskuterar etiken kring forskningsfrå-gor, inte skulle få fortsätta sin verksamhet. Men deska inte längre ha beslutsrätt när det gäller prövningav forskning på etiska grunder.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag menar att kompetensen redanfinns i en del av de frivilliga kommittéerna. Risken äratt den verksamheten stannar av.Sedan har vi också ett praktiskt problem. Det äratt vi kommer att ha bara de regionala nämnderna,och frågan är om de kommer att hinna med alla defrågor och alla de ansökningar som kommer attkomma in. Vi har tio medicinsk-etiskakommittéer, och det kan jämföras med att vi på helaområdet får tio regionala kommittéer.Jag undrar om inte kunna fundera en gång till över om man somen första instans kunde bredda det så att det blir flerkommittéer, att man utnyttjar en del av det som växerfram på institutioner, högskolor och universitet ochändå har möjligheten att överklaga till den centralanämnden.Anf. 147 () replik:Fru talman! Det är just kring de här frågorna somvi har diskuterat när vi har utarbetat lagförslaget ometikprövning och kommit fram till att vi inte längreska basera den här prövningen på frivillighet. Vi skabasera den på lagreglering, beroende på att man pådet sättet får tyngre legitimitet i de beslut man fattar.Med tanke på den oro som finns ute bland all-mänheten tror jag att forskningen är betjänt av att haen lagreglering i botten som innebär insyn, öppenhet,överklagandemöjlighet och tillsyn, och ocksåstraffrättsligt ansvar om man bryter mot lagen. Detger en mycket större tyngd, tror jag, åt den forskningsom bedrivs om man bedriver den med en sådan härprövning och ett godkännande från en nämnd sombas. Jag tror att det är en väldigt väsentlig fråga. Jagtrodde också att vi var överens om att lagreglera kringprövningen av forskning på etiska grunder.När det gäller kompetensen är vi ett litet land, ochjag utgår från att den kompetens vi ser ute idessa frivilliga etikkommittéer kommer vi så små-ningom att återfinna i regionala nämnder, där mandiskuterar samma frågor.Anf. 148 () replik:Fru talman! sade i sittinledningsanförande att det finns en oro blandallmänheten och att forskningsmetoder ifrågasätts avmånga. Det är många som frågar sig om det överhuvud taget ska finnas några gränser för forskningensfrihet och var de gränserna i så fall ska gå.Jag tycker att det är ganska fegt av politiker attdra sig undan den debatten och överlämna de svåraetiska övervägandena åt en ensam forskare, som alltsåska sätta gränser för sig själv. Jag tror att politikerockså måste ge sig in i innehållet i forskningen, ävenom jag inser att man ska vara oerhört försiktig. Ta detaktuella exemplet med kloning. Vill vi att man skakunna forska så att det blir möjligt att klona männi-skor?Nu vill jag ställa en konkret fråga till MajléneWesterlund Panke, och det handlar om den paragrafsom jag citerade i mitt inledningsanförande. Jag me-nar att den balanspunkt som flera här har varit inne påväger över åt samhällsnyttan, nämligen att man får tavissa risker för försökspersonens eller forskningsper-sonens hälsa och integritet om det uppvägs av dessvetenskapliga värde. Ge mig något exempel på närdet skulle inträffa. Anser den formuleringen bidrar till att allmänhetens tillittill forskningen ökar?Anf. 149 () replik:Fru talman! Tänk, jag tror inte att politiker ska gåin och diskutera vad man får forska kring. Då tror jagatt vi är farligt ute. Däremot tror jag att politiker, somvi diskuterar här , ska fatta beslut om hur etik-prövningen kring forskning som berör människor skaäga rum, att vi ska fatta beslut om organisationen ochnär det ska ansökas om prövning.Men ansvaret och bedömningen ligger hos denenskilde forskaren. Det är den enskilde forskaren ellerforskningshuvudmannen som bedömer om det är enforskning som de måste ansöka om godkännande förhos den regionala . Såtillvida har rätt, att detär forskaren som gör det. Jag kan inte föreställa migatt det skulle vara en politiker som gör den bedöm-ningen.Jag tror att det är forskarsamhällets ansvar, mensedan ska prövningen ske gemensamt mellan forskareoch allmänhet. Överklaganderätten ligger hos forska-ren om man inte får godkännande, men prövnings-rätten finns hos allmänföreträdarna, om de är tre ochvill föra det vidare till den centrala nämnden. Jag troratt detta är en bra balans.Anf. 150 () replik:Fru talman! Indirekt blir det ändå politikerna i ochmed att vi nu fastställer den här lagstiftningen. När vinu gör detta är det oerhört viktigt att inriktningen blirså tydlig som den någonsin kan bli.Jag tycker fortfarande att regeringen svävar påmålet på flera ställen, men den paragraf som jag harvalt ut är ett väldigt tydligt exempel på det. Jag villfortfarande ha svar på frågan hur själv tolkar den lagregeln. Om inte vi självakan göra detta, hur ska då forskarna eller de som skautföra etikprövningen göra det?Dessutom vill jag ha svar på frågan om Helsing-forsdeklaration. Det är en deklaration som är välgenomarbetad. Den är samordnad mellan olika länderdär etiska överväganden har blötts och stötts, höll jagpå att säga, hur som helst. Man harkommit fram till den här deklarationen. Varför villinte i likhet med andra länder ta in den i sinlagstiftning? Det skulle ge en väldigt tydlig vink omhur andan i den här lagen ska tolkas.Anf. 151 () replik:Fru talman! Jag anser att andan i den här lagstift-ningen står mycket väl i överensstämmelse med Hel-singforsdeklarationen. om-fattar medicinsk forskning. Den här lagen omfattarinte enbart medicinsk forskning, även om vi har kon-centrerat oss på den debatten här . Här finnsockså en stor del av samhällsvetenskaplig forskningdär man använder känsliga personuppgifter från vårastora dataregister till exempel. Den forskningen skaockså etikprövas.Om vi skulle ha hänvisat till Helsingforsdeklara-tionen hade vi snävat in den här lagstiftningen, efter-som denna lagstiftning är bredare. Man tar också upphumaniora, samhällsvetenskap, ekonomi och så vida-re på grund av att även integritetskänsliga personda-tauppgifter finns med i lagstiftningen.Anf. 152 ():Fru talman! Som sista anmälda talare ska jag fattamig mycket kort. Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag i utbildningsutskottets betänkandenr 18 som behandlar regeringens proposition ometikprövning av forskning som avser människor ochbiologiskt material från människor.Den här propositionen är ett resultat av ett samar-bete mellan regeringen och . Vi ståralltså bakom förslaget i betänkandet och också propo-sitionen i sin helhet och har inga reservationer.Det har framförts kritik mot regeringen för har varit senfärdig med att lägga fram det härförslaget. Jag måste säga att jag tycker att det harvarit bra därför att förslaget är väl genomarbetat. Dethar, tycker jag, i arbetet också funnits en väldigt storlyhördhet och villighet till samtal på en mycket bredfront. Det tror jag att förslaget har vunnit på. Vi kanju höra här att det när det gäller de viktiga ochbärande principerna faktiskt råder en stor politiskenighet. Det tycker jag känns skönt därför att det härär så oerhört grannlaga och viktiga frågor för såmånga människor.Nu skapar vi med det här förslaget en enhetlig or-ganisation för etisk prövning av forskning. Det är enprövning som faktiskt redan sker vid mångamedicinska fakulteter och som också görs av etikarbetsgrupp för det humanistisk-samhällsvetenskapliga ämnesområdet och etikkom-mittén vid FAS.Vi reglerar nu rättsligt den etiska prövningen avforskning som innebär fysiska ingrepp eller där mananvänder metoder som syftar till att påverka männi-skor fysiskt eller psykiskt. Vi gör också prövningenöverklagningsbar för forskningshuvudmannen.Jag vill säga att vårt syfte i det här arbetet har va-rit att utifrån en mycket uttalad respekt för människo-värdet både ge enskilda personer ett fullgott skyddmot integritetskränkning och skada vid forskning ochge forskarna stöd och ledning i de fall då intresset attvinna ny kunskap kan tänkas komma i konflikt medforskningspersonernas krav på säkerhet och integritet.Det är alltså viktigt att vi värnar om rättssäkerhetenför både forskningspersonerna och forskarna.I debatten har det framförts en del kritik mot för-slaget, men jag tycker inte att kritiken är särskilt en-hetlig. Det är ett antal vitt skilda ståndpunkter som ärganska svåra att förena.När det gäller avgränsningen av lagens tillämp-ningsområde skulle jag vilja säga att det är bra attregeringen har uppdragit åt att kart-lägga om det finns forskningsområden, som inte om-fattas av den här föreslagna lagen, där etiska problemkan bli relevanta. Det kan ju hända att den kartlägg-ningen resulterar i att ytterligare forskningsområdenblir aktuella att inordna under lagen om etisk pröv-ning.Kritik har också framförts i en del motioner närdet gäller den föreslagna organisationen av etikpröv-ningen. För del har vi sett det somvärdefullt att ordföranden i nämnden är en kvalifice-rad jurist med domarkompetens. Vi tycker att det ären viktig förutsättning för att man ska kunna bådegarantera och legitimera nämndens oberoende ställ-ning.Vi tycker också att kravet på vetenskaplig kom-petens inom ett visst forskningsområde i en nämndoch önskan om en generell insyn från allmänhetenssida har balanserats mycket väl i det här förslaget. Vifår ju komma ihåg att allmänhetens insyn förstärksmycket kraftigt i förhållande till nuläget.Personligen tror jag inte att vi skulle vinna nå-gonting om vi beslutade att det endast skulle vara depolitiska partierna som skulle kunna nominera före-trädare för allmänintresset. Jag tror egentligen inte attvi skulle vinna någonting i kvalitet på det. Däremotkan jag hålla med om att det är viktigt att det i varjenämnd ingår personer som är forskningsetiskt skola-de.Sedan är det några som har nämnt de svåra ochkomplicerade forskningsområdena som handlar omembryonal stamcellsforskning och kanske ocksåterapeutisk kloning. Det är svåra och känsliga beslutoch för framtiden mycket betydelsefulla beslut som vimåste fatta här i , men efter-som det är utredningar på gång och diskussionernafortgår har vi anledning att återkomma till den debat-ten senare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Ändring i avtalet om exportrådFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU12Ändring i avtalet om exportråd (prop.2002/03:84).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Åtgärder för att främja byggande avmindre hyresbostäder och studentbostäderFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU9Åtgärder för att främja byggande av mindre hyres-bostäder och studentbostäder (prop. 2002/03:98).Anf. 153 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservationerna nr 1 och nr 4.Vi behandlar nu ett ärende till vilket regeringssi-dan knyter stora förhoppningar. Det här betänkandetär det som majoriteten tror ska få fart på det bostads-byggande som i vårt land har varit påen internationell och historisk bottennivå.Regeringens förslag innebär ett fyraårigt investe-ringsbidrag med strikta begränsningar för bostadsytaoch hyresnivå och detaljregler vars uttolkning intekommer att bli särskilt enkel. Förslaget har mycketriktigt redan dömts ut av bygg- och bostadsmarkna-dens aktörer.Sveriges bostadspolitik under den socialdemokra-tiska regeringen är uppbyggd kring ett antal mer ellermindre tillfälliga bidragssystem och en hög grad avdetaljstyrning. Vad jag och mitt parti efterlyser är enlångsiktig bostadspolitik som ger fasta spelregler fördem som förväntas göra de investeringar som vi allavill åstadkomma. Dessa investeringar är också sådanaatt de inte sträcker sig eller utanförväntas gälla , och då är fasta spel-regler av mycket stor vikt. En ryckig politik medtillfälliga bidrags- och stödsystem - som det sommajoriteten nu förordar - motverkar det som vi menarär en nödvändighet för att åstadkomma ett bostads-byggande på en hög och hållbar nivå.Regeringens misslyckande återspeglas i att antaletbostäder som byggs i under de närmaste årenmed bred marginal kommer att understiga regering-ens vallöfte från då man lovade 30 000bostäder . Pessi-mismen har tagit fart. Byggindustrier räkna-de med 26 000 påbörjade bostäder2003. var prognosen nedjusterad till 24 000 ochi oktober till 23 000. Det var då regeringen i budget-propositionen presenterade formerna för det nya in-vesteringsstöd som vi diskuterar . Resultatet lätinte vänta på sig. Förmodligen hade regeringen väntatsig att detta skulle innebära att bostadsbyggandetsprognoser skulle stiga i höjden, men det blev tvärtom.I februari i år räknade byggindustrin med 18 300bostäder, och med 17 500 - från 26 000 till17 500 , enligt byggindustrin.Fackmyndigheten har gjort motsvarandenedskrivningar, om än inte i samma rasande takt. Änvärre är att Byggindustrier för interäknar med någon märkbar förbättring. Måtte det intefortsätta i den här riktningen!I samband med att vi höll en remissdebatt i det härärendet bad jag, för vilken gång i ordningen vet jaginte, statsrådet att till protokolletläsa in sina egna bedömningar av bostadsbyggandetför och . Jag ville veta om hanhöll fast vid vad han skrev i budgeten. Jag fick ingasvar då, men det kom senare ett besked om att rege-ringen inte längre tror på sina egna bedömningar, somalltså var vallöften, och heller inte på de prognoserman då hade för resultatet av sin egen politik. Tyvärrfår väl ministern rätt i det senare fallet.Slutsatsen av det måste bli, menar jag, en ny bo-stadspolitik.Fru talman! I princip alla remissinstanser har ifrå-gasatt att stödet begränsas till de minsta lägenheterna.Bidraget utgår för högst även omlägenheterna får vara . Menom det är smålägenheter som behövs, vad innebär dåregeringens och majoritetens förslag? Gene-rella regler är, som vi ser det, bättre än detaljknåpan-de i Rosenbad.Samma dag som regeringen presenterade sitt nyainvesteringsstöd redovisade sin nya bo-stadsmarknadsenkät. Där konstaterade man att likamånga kommuner saknar tre- och fyrarumslägenhetersom de som har brist på mindre lägenheter. Jämförtmed är det dessutom betydligt flerkommuner som har brist på ännu större lägenheter.Jag är uppriktigt förvånad över att regeringen läg-ger fram ett sådant här förslag när till exempel SABOoch Fastighetsägare i sina remissvar hävdatatt stödet, förutom alla sina andra brister, i den före-slagna storleken inte är tillräckligt för att locka tillbyggande. Dessa organisationer borde veta vid vilkakostnadsnivåer medlemsföretagen är villiga att in-vestera.Det krävs, menar vi kristdemokrater, en föränd-ring av byggandets förutsättningar, lika radikal ochgenomgripande som det tidiga 90-talets skattechockoch subventionsneddragning fast i motsatt riktning -en ny politik som innebär fasta spelregler.Stabila villkor för byggandet skapas framför alltgenom att fastighetsskatten avskaffas, genom attbyggmomsen halveras för flerbostadshus oavsettlägenheternas storlek, genom en förenklad planpro-cess där antalet överklagandeinstanser minskar samtgenom en förändrad hyreslagstiftning där en friarehyressättning blir möjlig för nyproduktionen.Fru talman! Det nya investeringsstödet till småhyreslägenheter är ett kortsiktigt, detaljreglerandeinstrument när det behövs förutsägbara spelregler ochett sänkt skattetryck. Detta är tyvärr inte riksdagsma-joriteten mäktig att presentera.Anf. 154 ():Fru talman! De flesta av oss här i kammaren ärnog tillräckligt gamla för att komma ihåg den sketchdär , och , tror jag, höll på att planera trafiken i Stock-holm. De gör allt för att hindra trafiken att kommafram. Det är rödljus, det är enkelriktningar, och skullenågon mot förmodan ändå slinka igenom finns juhindret totalavstängning att ta till.Fru talman! Man kan faktiskt tro att det är så dethar gått till på när statsrådetLövdén, ansvarig för bostadspolitiken, tillsammansmed sina närmaste har diskuterat sig fram till vad dekallar åtgärder för att främja byggandet. Jag skullevilja kalla det åtgärder för att hindra byggandet. Hin-der efter hinder byggs upp i förslaget. Det är ytbe-gränsningar, tak för vad det får kosta per kvadratme-ter, begränsningar för var i landet det får byggas ochtak för hyran. Skulle någon slinka igenom trots alladessa hinder kryddas förslaget med att en miljöplanmåste lämnas in och att direktverkande el förbjuds.Med dessa hinder och det kortsiktiga mandatperi-odstänkandet, kombinerat med den osäkerhetsfram-kallande döda hand som förslaget har lagt över byg-gandet eftersom ingen vet om EU-kommissionengodkänner utskottsmajoritetens förslag, framstårlöftet om 120 000 nya lägenheter under mandatperio-den som ett luftslott.Förslaget kan alltså träda i kraft först sedan har gett sitt godkännande, det vill sägabeslutat om förslaget är förenligt med EG-rättensfördrag om regler för statsstöd.Det är intressant att läsa regeringens långa svar påde frågor som har ställt till rege-ringen.En fråga som ställer är: Hursäkerställs att åtgärden riktas mot vissa kategorier avmissgynnade hyresgäster?Svaret från regeringen är: Detta säkerställs på tvåsätt, dels genom att rimliga boendekostnader, hyra, ärett villkor för stödet i syfte att göra bostäder över-komliga för fler hushåll, dels genom att bostädernaskall - och detta är understruket - förmedlas genomden kommunala bostadsförmedlingen eller, i avsak-nad av sådan, i samarbete med kommunen. Kommu-nerna uppmanas också uttryckligen att utnyttja dennamöjlighet för att få fram bostäder till hemlösa ochandra utsatta grupper.Vidare står det: Detta innebär att bostadsförmed-lingen eller kommunen kan kräva så många lägenhe-ter som behövs, , för att fördela tillutsatta hushåll eller andra hushåll i behov av bostad.Vidare: Kommunen skall - åter understruket -intyga att fördelningsprocessen skett i samarbete medkommunen och att resultatet är tillfredsställande.Utan ett sådant intyg kommer inte villkoren för sti-mulansens utbetalande att ha uppfyllts.I svaret som ni hört till EU-kommissionengör regeringen allt för att det ska framstå som attstödet går till vad man kallar social housing, för då ärstödet tillåtet inom EU.