prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Det finns en väldigt stark oro i många motionerför att barn far illa, att alltför många barn väger förmycket, att man rör sig för lite och att barn på ettantal skolor debuterar med alkohol redan sombarn, inte ens som ungdomar. Narkotikan förefallerha kommit tillbaka på många gymnasieskolor. Mångabarn far illa på grund av att de utnyttjas sexuellt.Skolan är samhällets mötesplats för barnen ochhar ett väldigt starkt ansvar för att jobba med barnenshälsoutveckling. Därför är jag glad över att skolmi-nistern så starkt har markerat vikten av att arbeta medrörelse och att vi kan använda en del av de 15 000nya tjänsterna till att förstärka elevhälsan, antingendet handlar om skolkuratorer, skolsköterskor ellerandra resurser som är så viktiga.Det är också viktigt att det i hela samhället be-drivs ett intensivt folkhälsoarbete som fångar in helabefolkningen, och där inte minst barnen är oerhörtviktiga.Fru talman! Vi kan vara stolta över mycket i densvenska skolan. Men vi får aldrig bli förnöjda sålänge som många barn far illa.Vi ser också i motionsflod att mycketförenar svenska skolpolitiker. Men det är också en heldel som skiljer, och det är det som dagens debatt ärtill för att särskilt belysa.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande.Anf. 102 ()replik:Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillden moderata reservationen 5.Jag har en fråga till . Grundsko-lans utveckling är inte precis någonvacker syn. Tvärtom kan vi konstatera att de eleversom lämnar denna nivå för att gå vidare till högrestudier är sämre och sämre förberedda för sin uppgift.Andelen som underkänns i de första proven efter detatt de har kommit från till gymnasiet haren klar tendens att stiga. I min hemstad ökadeandelen som blev underkända i svenska från till33 %, alltså från en fjärdedel till en tredjedel, bara påen sommar. Eleverna pumpas alltså över frångrundskolan till gymnasiet med ett G för godkänt ibagaget bara för att någon månad senare underkännasi precis samma ämne.Allt detta tyder på, bortsett från de rent betygs-mässiga aspekterna, på ett behov av att låta elevernastudera i mer individuell takt, att låta dem inhämtakunskaperna i olika takt. Det borde stå klart för alla.Eleverna är olika, de skiljer sig åt, och de borde alltsåfå en individualiserad studiegång. Men ändå väljerutskottsmajoriteten att avstyrka det samlade borgerli-ga yrkandet om individuell studietid. Min fråga tillInger är varför. Vad är skälet? I betänkan-det står det i princip bara att försök med att arbetautan en nationell timplan pågår och att den möjlighe-ten finns. Men är detta det enda motivet för att av-styrka vårt gemensamma yrkande?Anf. 103 () replik:Fru talman! Den svenska skola präglas av ett in-dividualiserat arbetssätt. Det händer ibland att detbrister. Skälet till det är ofta att man saknar resurserför att möta varje elev. Det är därför som vi vill för-stärka resurserna eftersom vi vet hur oerhört mycketde särskilda resurserna betyder för de barn som hardet allra svårast.Moderaterna talar nyspråk. talar väl-digt mycket om de barn som har det jobbigast mensäger nej till att rikta särskilda och extra resurser tilldessa barn.När det gäller frågan om timplan har socialdemo-kratin sagt att vi ska ha en stor öppenhet. Och vi be-driver nu en mängd olika försök med timplanelösastudier.Men vi har sagt: Låt oss inte rusa i vägeftersom vi verkligen vill säkra att alla elever får medsig det som de behöver av till exempel de praktiskt-estetiska ämnena.Där kan jag till säga att jag blirlite förvånad när man å ena sidan...Anf. 104 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill påminna om att den här repliken gällerTobias Billström.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt. Jag återkommer.Vi får vår chans.Men vad vi socialdemokrater vill ha är en starktindividualiserad skola där alla barn får chansen attutvecklas men att de också ska ha möjlighet att ut-vecklas inom gruppens och klassens ram.Däremot är vi rädda för ett system där det är en-bart kunskaperna som avgör i vilken enskild skolklassvarje barn går eftersom vi vet att kamratkontakter,mognad och så vidare också har väldigt stor betydelseför i vilken grupp barnen ska höra hemma.Anf. 106 ()replik:Fru talman! säger att den natio-nella timplanen kan avskaffas och att man ibland harförsökt. Men jag tycker att detta är ett argument somjag tycker är taget lite grann ur luften eftersom vi vetatt timplanen ofta fungerar mer som en tvångströja änsom en hjälpande hand. Men timplanen borde därförinte avskaffas på prov. Den borde helt ersättas medkunskapsmål mot vilka eleverna själva kan styra ochfå hjälp att uppnå.Och varför kommenterar inte våraförslag i den riktningen som också finns i detta be-tänkande?Talet om extra resurser låter utmärkt. Men vi vetju att kommunerna inte har något samlat greppöver skolkostnaderna. Tvärtom ser vi hur skolornasekonomi urholkas och hur satsade pengar ofta slussastillbaka till kommunkassan via skolhyror och så kall-ade overheadkostnader. Och detta är en ganska storkontrast till och Socialdemokrater-nas vackra ord om satsningar.Min teori är att ärlighet vara längst. Att bara stirrasig blind på skolkostnaderna eller på timplanen är inteatt hantera skolproblematiken på rätt sätt.Hade utskottsmajoriteten i stället följt våra mo-tionsyrkanden och valt en mer individualiserad skol-plan som huvudmålet, om kunskapsmål och om entydligt målstyrd skola, hade vi förmodligen haft störreförutsättningar att bryta den ganska negativa utveck-ling som äger rum runtomkring i våra grund-skolor i det här landet. Det är min och Moderaternasmycket bestämda uppfattning.Anf. 107 () replik:Fru talman! Det som pågar är en utveckling avkvalitetssäkring i den svenska skolan där regeringenhar tagit ett mycket skarpt och mycket starkt grepp,där man har förstärkt möjligheter attarbeta med kvalitetssäkring och ställer kravpå varje enskild skola och varje kommun att kvali-tetssäkra och utvärdera sin verksamhet just för attkunna styra mot de kunskapsmål som vi socialdemo-krater sätter så högt för alla barn, inte bara för någraav barnen.Vi har också tryckt på vikten av att verkligen riktasärskilda pengar till skolan. Och en bakgrund till detär just det som säger att det har varitsvårt för många kommuner, bland de många krav somställs på kommunerna, att kunna prioritera just sko-lan. Men vi vet att de riktade pengarna till skolan äroerhört angelägna, och vi beklagar att Moderaternainte har ställt sig bakom detta.Anf. 108 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! Socialdemokrater och liberaler har enstolt tradition i historien av att tillsammans ha kämpatför en kunskapsskola som präglas av bildningsidealet.Socialdemokraterna har tyvärr lämnat den vägen, ochliberalerna står nu ensamma. Detta slår naturligtvisextra hårt mot de elever som hade behövt skolan allramest.Inger berättade om och beklagade sigockså över att speciallärarna har blivit färre. Men hurkan man då säga att man vill fortsätta på detta sättoch att man vill stödja dessa elever när man samtidigtslutar utbilda nya speciallärare? Det är ju de facto denpolitik som Socialdemokraterna har fört.När det gäller de viktiga principerna om utvärde-ring, arbetsro och krav på kunskap väljer Socialde-mokraterna att sänka kraven i stället. De slopar kravetpå förkunskaper för att man ska komma in på gymna-siet. I stället ska stödet sättas in tidigare på gymnasi-et.Nu föreslår dessutom att inteens detta ska vara fallet utan att alla ska gå vidaredirekt in på gymnasiet. Det individuella programmetvar naturligtvis en mycket dålig lösning. Men nuverkar det dessutom som att man lämnar elevernautan något stöd över huvud taget.Jag undrar var denna tradition av kunskap ochbildning har tagit vägen i Socialdemokraternas Sveri-ge?Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag är ensam om attbeklaga den ytlighet som präglar dagens liberaler iskolpolitiken. Vi har också mött enskilda framståendeliberaler bland lärarna som har känt det som väldigttungt med den vulgära syn på skolan som liberalernahar stått för i den här kammaren under de senasteåren. Då är det kanske inte heller så märkligt att mansäger att det nu inte finns några speciallärare längre.Vad som de facto har hänt i samband med lärarut-bildningsreformen är att alla lärare får tillgång tillspeciallärarkompetens. Det är så viktigt om man, somBirgitta var inne på tidigare, i ett tidigt skedeverkligen ska kunna fånga upp barn som har problem.Dessutom finns speciella profiler för de läraresom särskilt vill inrikta sig på att arbeta som special-pedagoger, och det borde Axel Darvik känna till.Axel Darvik tar också upp frågan om det indivi-duella programmet , och han frågar vad vimenar med att avskaffa det individuella programmetoch vad vi menar med att inte ställa krav.Det kommer självfallet att krävas goda kunskaperi matte, svenska och engelska för att kunna följa ettantal ämnen och kunna fullgöra målen i gymnasie-skolan. Men vi har sagt att vi vill komma ifrån densituation där ungdomar som har haft det svårt ochjobbigt med matte, svenska och engelska får väldigtlite resurser i gymnasieskolan, där de får några ensta-ka timmar att bara jobba med svenska, engelska ochmatte i stället för att som andra ungdomar få chansenatt jobba med de karaktärsämnen som betyder såmycket för dem. De så kallade PRIV-programmen ären mycket positiv förebild för hur vi kan utvecklagymnasieskolan för dem som inte klarat målen igrundskolan.Anf. 110 AXEL DARVIK (fp) replik:Fru talman! är det dock så att speciallärarut-bildningen har försvunnit. Det är naturligtvis positivtatt lärare får mer kunskaper i ämnen och tillgång tillkunskap när det gäller elever med behov av specielltstöd. Men det vi i efterlyser är lärare somhar förmåga att direkt gå in och arbeta enskilt medelever för att på så sätt snabbt stödja de elever sombehöver extra stöd och hjälp.Sedan måste det väl vara en riktig princip attgrundskolan, som också hörs på namnet, är den del avskolan som lägger kunskapsgrunden och också ska fåmöjlighet att göra det. Det är väl inte rätt, såsomInger förespråkar, att dessa problem skalösas i gymnasieskolan som ju ska vara en påbygg-nadsdel. Är det inte i så fall mycket bättre att ge ele-verna den tid de behöver för att nå upp till kraven ochatt hävda de kunskapskrav som ställer?Man måste våga stå upp för dem och se till att allaelever som lämnar också har med sig degrundläggande kunskaper som krävs.Anf. 111 () replik:Fru talman! På en punkt är Axel Darvik och jagense: Vi ska satsa på . Det gör Folkpartietoch Socialdemokraterna genom en extra satsning påpedagoger, bland annat specialpedagoger, och andraresurser till . Där är vi helt överens.Däremot vill jag fråga Axel Darvik, som kanskehar ännu fler unga kompisar än jag: Är det rimligt attvi har ett system där den som är , och intehar klarat målen i , är kvardär och inte får chansen att pröva på spännande upp-gifter på fordonsprogrammet, på ett estetiskt programeller på något annat? Jag tycker att det är fruktansvärtgrymt, och jag förstår inte vilken syn på unga männi-skor det bottnar i.När det gäller speciallärarutbildningen har denförnyats, men den har inte försvunnit. Det handlar omen annan utbildning med nya arbetssätt och nyametoder. Det är möjligt att man går lite för snabbtfram på en del håll, men då gör man som man alltidgör i pedagogiskt förnyelsearbete, nämligen går till-baka och tar vara på lite av det man jobbade med förr.Det är dock icke så, Axel Darvik, att speciallärarut-bildningen har försvunnit. I den nya lärarutbildningenutbildas lärare med mycket gedigen kompetens på detspecialpedagogiska området.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga vi är överens om föräldrarnas betydelse för skol-arbetet. Jag förmodar att vi är överens om att det ärviktigt, och då är min fråga: Varför är inte Socialde-mokraterna och regeringen beredda att permanenta delokala skolstyrelserna? Det är ju ytterligare ett ställedär föräldrarna kan vara delaktiga, alltså inte bara närdet gäller individuella studieplaner och så vidare.Vi är också väl medvetna om att vi står inför enenorm lärarbrist både i förskolan och i skolan. Hurska vi lösa den? berättade att manjust träffat lärarstuderande. Därför måste frågan varaaktuell och ni bör ha tänkt på den. Är ni redo attbland annat validera så att vi kan få ännu fler frånandra yrkesområden att bli lärare?Anf. 113 () replik:Fru talman! Engagemanget för samverkan mellanhem och skola är viktigt att markera. Det är ocksåviktigt att säga att vi i enighet i grundparagraferna iskollagen slagit fast samarbetet mellan hem och sko-la. Starkare och tydligare än så kan inte de samban-den sägas.Vi har också med stor glädje sett utvecklingen avförsöksverksamheten med föräldramajoritet i grund-skolor och elevmajoritet i gymnasieskolor. Jag som ärfrån har till exempel mycket positiva erfaren-heter av hur eleverna i gymnasieskolan har jobbat ochmed vilket engagemang de tagit sig an uppgifterna.Regeringen ser också med stort allvar och intressepå dessa samarbetsfrågor. Därför har man tillsatt enarbetsgrupp som kommer att titta på erfarenheternafrån det nuvarande samarbetet, ta till sig det bered-ningsarbete som har skett i ochåterkomma med förslag till permanentning.Man kan fråga sig varför detta inte permanentasnu. Skälet till det är att i så fall ska man permanentaden nuvarande modellen rakt upp och ned. Det kandock vara så att man på en del håll har haft svårighe-ter med att jobba enligt den nuvarande modellen, mankanske vill förstärka sättet att arbeta och ta till sigdessa erfarenheter innan man permanentar. Men bådeBirgitta och jag kan till de föräldrar som frågarmed skärpa säga att det inte kommer att bli mindre avföräldra- och elevmedverkan.Anf. 114 () replik:Fru talman! Det känns i och för sig bra, men minstilla undran är hur länge man behöver få erfarenhet.Man borde ha erfarenheter också från de utvärdering-ar som är gjorda bland dem som började långt innanregeringens försöksverksamhet sattes i gång.Jag fick över huvud taget inte något svar på fråganom lärarutbildning, men det kanske jag får i nästareplik.Jag kan inte undvika att göra en liten kommentarmed tanke på den tidigare debatten om timplanen därTobias liknade den vid en tvångströja. Jagstöder honom till . Timplanen sätter tvångströjapå väldigt mycket verksamhet i skolan. Om nu Soci-aldemokraterna har en stor öppenhet gentemot slopadtimplan, men vill vänta och se om det kommer merkreativa lösningar, funderar jag om det inte verkarlångsökt. Jag vet att det kommer kreativa lösningarbara man slopar timplanen. Jag skulle vilja ha enkommentar till det.Anf. 115 () replik:Fru talman! Regeringen var oerhört generös närdet gällde dispenser från timplanen, och det gör att vikommer att få en mängd erfarenheter av slopad tim-plan. Jag ska ärligt säga att jag inte har upplevt att detfrån fältet skulle finnas ett starkt tryck på att omedel-bart slopa timplanen. Det trycket kommer snararefrån de borgerliga politikerna i kammaren. De somhar velat arbeta utan timplan har i stort sett fått göradet. Jag tycker att vi ska ta erfarenheterna på stortallvar, för det är naturligtvis spännande om vi kanhitta bättre modeller för styrning än timplanen.Jag ber om ursäkt för att jag inte svarade på frå-gan om lärarna tidigare, men föräldrarna tog tid, omman så säger. Vi ser med stort allvar på behovet avnya lärare. Det finns ett starkt intresse för lärarutbild-ningarna, men vi måste stimulera nya grupper attkomma in. Därför pågår nu de så kallade SÄL-utbildningarna i stor skala, alltså de särskilda lärarut-bildningarna. De tar vara på kompetensen hos demsom har varit vikarier i skolan och är lämpade förjobbet, men de tar i stor utsträckning också vara påkompetensen hos de många lärare som kommit tillvårt land från andra länder.Vi delar helt uppfattning att det ärmycket angeläget att komma vidare med validering-arna. Där har vuxenutbildningsministern i dagarnasagt att hon kommer med sin skrivelse till riksdagenoch redogör för de insatser som ska göras när detgäller validering. Hela det svenska samhället behöverbra system för validering. Det gäller inte minst sko-lan, där mogna människor har så mycket med sig menmånga gånger saknar den formella kompetensen.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag måste uttrycka min förvåningöver att i replikskiftet med TobiasBillström tidigare så entydigt försvarade de riktadepengarna till skolan. Riksdagsrevisorerna har visat attde riktade pengarna inte fått den effekt som de varavsedda för. Det är inte så konstigt eftersom behovenser så väldigt olika ut.Vi kristdemokrater vill lägga mer pengar tillkommunerna, men vi vill att de enskilda skolornasjälva ska få avgöra vad pengarna ska gå till. Detkanske fattas ett par lärare och man behöver anställalärare. I en annan skola kanske det är elevassistentersom inte finns. I en tredje kanske det är läromedlensom behöver förnyas. Där har man kanske tidigaresatsat på personalen. Ge pengar till kommunerna menlåt sedan skolorna själva på nivå få avgöravad de ska användas till. Om ni inte vill lyssna på ossså lyssna på revisorer. Det tycker jag har anledning att göra.Jag håller med om att det var förvånande att en s-minister startade ett värdegrundsarbete. Vi är likaförvånade båda två, kan jag säga. Att skolan skullevara värdeneutral har varit ett honnörsord för social-demokraterna under tiotals år. Att över huvud tagetbara tala om normer, etik, fostran och alla sådana ordhar hånats öppet både här i och utanförhuset.Det var väldigt bra. Men det som går snabbt attriva ned tar väldigt att bygga upp. Därför ärdet oerhört viktigt att värdegrundsarbetet får utveck-las, fördjupas och bli ännu mer involverat i varendaskolas vardagsarbete. Det kan varasäker på att vi kristdemokrater kommer att hjälpa tillatt driva på för.När det slutligen gäller samarbetet med föräldrar-na talade varmt om det. Ändå är detså att det finns flera reservationer på det området. Viandra partier blir tvingade att skriva reservationerdärför att vi inte får med oss utskottsmajoriteten. Dethandlar om en så enkel sak att föräldrar ska ha rätt attfå information om barnen har olovlig frånvaro. Detmåste vi reservera oss för. Vad säger det?Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag såg aldrig någonsin berömma det arbete hon gjorde med värdegrundsarbetet,aldrig . Tvärtom var det eviga kampanjerfrån kd:s sida om att ingenting gjordes när det gälldegrundskolan. Men så kanske det ska vara.Kd säger att man har mer pengar än Socialdemo-kraterna till kommunerna. Formellt har man det. Dethandlar om några miljarder. Men Kristdemokraternaär i förfärligt dåligt sällskap. Ni jobbar bland annattillsammans med de moderater som vill skära nedresurserna till kommunerna. Att det ur en borgerligmajoritetsregering skulle komma särskilt mycketpengar till kommunerna tror åtminstone inte jag attnågra kommunpolitiker förväntar sig.Sedan kan jag slutligen säga, , attjag blev lite förvånad över kd:s och de borgerligapartiernas reservation om föräldramedverkan. Vitorde väl ändå vara så eniga om att detta är viktigt attdet verkar lite märkligt med reservationen. Det finnstotalt sett 64 reservationer till betänkandet. Vi äreniga på väldigt många punkter. Jag tycker att en delreservationer ser ut som okynnesreservationer.Anf. 118 () replik:Fru talman! Några miljarder tycker inte jag är sådåligt i det här sammanhanget. Att man vill ge någramiljarder mer till kommunerna är ganska mycket. Detfinns vissa ekonomiska samband som väldigt mångahar svårt att förstå. Det är att också vissa skattesänk-ningar leder till tillväxt. Alla skattesänkningar görinte det, men vissa skattesänkningar leder till tillväxtdärför att företagen kan utvecklas.En politik där man både vill göra de bra skatte-sänkningarna och dessutom vill ge mer statsbidrag tillkommunerna skulle sammantaget ge en betydligtbättre situation för våra kommuner än den som finns . Om man dessutom slapp de riktade pengarna ochfick använda pengarna där man hade hål att fyllaskulle det bli ännu bättre. Det sista fick jag inte någotsvar på.När det sedan gäller beröm till kan jag säga att det har jag givit. Jag kan välockså avslöja att och jag hadeen del samtal inför hennes presentation av värde-grundsarbetet därför att vi hade haft många debatter iriksdagen om just den frågan. Jag menar att IngegerdWärnersson hade tagit till sig en hel del av det som viKristdemokrater hade presenterat. Det har jag givithenne beröm för både offentligt och privat.När det gäller föräldrasamverkan undrar jag vadInger om just den här detaljen. Ska mansom förälder har rätt att veta när ens barn är olovligtborta från skolan?Anf. 119 () replik:Fru talman! Ja, det tycker jag. Jag tycker att manska ha rätt att veta om barnen är olovligt borta frånskolan, och jag tycker att det ska vara ett nära samar-bete mellan hem och skola. Men jag tycker också attvi ska vara överens om att den reglering som ska skepå olika områden bör vi göra i ett sammanhang. Vihar haft en stor parlamentarisk skollagskommitté somhar arbetat med en mängd olika frågor som reglerarden här typen av åtgärder.Jag tycker att det är rimligt att Hem och Skola,elevorganisationerna, lärarorganisationerna och andrasom har så mycket kunskap att bidra med får chansenatt yttra sig innan vi klubbar på enskildheter. BådeInger och jag kan gå ut och säga att vitycker att det ska vara på det sättet. Däremot tyckerjag att det är dumt att föregripa själva Skollagskom-mittén med formella beslut.Jag håller med om att några mil-jarder är värdefulla och viktiga pengar. Därför är detoroande att det är kd som har lagt fram förslaget,eftersom är det parti som tillsam-mans med bland annat bedöms ha desvagaste budgetarna i olika sammanhang och ocksåtar hem en hel del glädjepengar.Jag vill slutligen säga att det är jättetrevligt attInger och haft en delgemensamma diskussioner. Det är synd att Kristde-mokraterna har kritiserat utåt och tydligen varit över-ens inåt.Anf. 120 ():Fru talman! Jag har en motion i betänkandet somnu diskuteras. Tyvärr har inte min motion fått av migönskat bemötande i utskottet. Min motion handlar omatt förstärka undervisningen i modersmålet och attförstärka minoritetsspråkens ställning. Det gällerspeciellt finskspråkiga elever och de elever som talarjiddisch i skolan och de språkens ställning i skolan.I utskottets ställningstagande hänvisas till en rap-port från . har till exempelrapporterat om och uppmärksammat att den tvåsprå-kiga undervisningen inom det svenska skolväsendethar minskat kraftigt. Det är inte första gången reger-ingen lovar att återkomma till frågan. Man hänvisartill det i utskottets ställningstagande.Det talades här om kommer också att hänvisa till henne. Redan år2001 lovade dåvarande skolministern att ta itu med misstaget som drabbat finskta-lande elever och elever som talar jiddisch i jämförelsemed andra minoritetsgrupper.När det gäller de tre andra minoritetsgruppernasspråk - samiska, tornedalsfinska och meänkieli ellerromska - får elever rätten att få undervisning i sittmodersmål även om det inte är ett dagligt umgänges-språk hemma. Men där missade man barn från finskaoch judiska familjer.Att rätta till det misstaget kostar visserligen peng-ar. har beräknat att det kostar ungefär 7miljoner. Men de pengarna betalas ut redan i dag.Kommunerna får pengarna i utjämningssystemet.Jag vill påpeka att av de barn som ärberättigade till undervisning i och på finska i skolanfår undervisning i språket - ! Den siffranminskar , och det har den gjort sedan tre årtillbaka, när vi fick minoritetsspråklagstiftningen iSverige.Jag tycker att det är viktigt med det kommunalasjälvstyret, men vill ändå påpeka att kommunernaanvänder de här av pengarna till andraändamål. Jag har själv besökt en kommun därungefär av kommuninvånarna tillhör den sveri-gefinska minoritetsgruppen, och i skolan hade maninte en enda undervisningstimme i finska.Finska språkets nationella minoritetsställning ärallvarligt hotad om inte regeringen vidtar åtgärder såatt fler barn till sverigefinnar får studera finska i sko-lan.