prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Då fårvi använda olika metoder.Jag tycker faktiskt att på den härpunkten inte för en ansvarsfull social politik. Man serdet bara som en skattefråga. Har man några kontaktermed alkoholister - och det tror jag att många har - såinser man vilket socialt elände av enorma dimensio-ner detta är. Det måste vara fel att se lägre beskatt-ning som ett led i denna politik. Därför står Folkparti-et absolut inte bakom den moderata reservationen påden här punkten.Anf. 62 ()replik:Herr talman! råkar debatteramed en person som är särskilt utbildad som alkohol-informatör. Därför känner jag väl till de olika argu-menten i det här fallet. Jag är väl medveten om bety-delsen av att minska den totala alkoholkonsumtionen.Jag vet också att prisinstrumentet i det avseendet ärviktigt. Men jag tror att prisinstrumentet numera äröverspelat. Man måste inrikta sig på andra åtgärderoch inte fly till prisinstrumentet när verkligheten serut som den gör, det handlar om är närmast en fråga om vi skaexportera vår skattebas till utlandet eller om vi ska setill att alkoholdryckerna i ökad utsträckning beskattasinom landet. Då måste vi anpassa oss till den verklig-het som råder.Därutöver vill jag påpeka för attden nuvarande alkoholbeskattningen också leder tillatt vi exporterar arbetstillfällen i bryggerinäringensom borde kunna ligga i för det öl som kon-sumeras i . I stället leder nuvarande utveck-ling till att exporten av arbetstillfällen i bryggerinär-ingen fortgår.Anf. 63 () replik:Herr talman! I huvudfrågan måste man ändå varapå det klara med att sänkta priser på alkoholhaltigadrycker i kommer att leda till ökad konsum-tion.Lennart , jag förstår alla företagsekono-miska argument. Men för mig är bevekelsegrundenatt förhindra mer alkoholmissbruk viktigare än denäringspolitiska argumenten. Där har EU en annanåsikt och även, såvitt jag förstår, jag betvivlar inte att är utbil-dad informatör och så vidare. Men grunden för alko-holpolitiken måste vara att vi förhindrar så mångasom möjligt att bli missbrukare eftersom varje ungmänniska som blir alkoholmissbrukare är ett socialtelände av enorma mått.Anf. 64 ()replik:Herr talman! Så är det. Men av den anledningenska man inte nu tro att prisinstrumentet för framtidenär det viktigaste instrumentet. Så är det inte längremed de införselregler och den omgivning som vi har.Då är det lika bra att se till att de alkoholdrycker somkonsumeras i vårt land också beskattas i vårt land. Dåfår vi åtminstone skatteintäkterna av dem.Jag tror inte att man kommer att kunna påverkakonsumtionen i genom en högalkoholskatt, utan den leder enbart till att vi exporte-rar våra skatteintäkter. Så fort detta äntligen kan gåupp för de partier som tidigare så envetet har försva-rat en hög alkoholskatt, kanske i en annan tid när detvar motiverat, tror jag att man också kommer attupptäcka att det finns andra metoder i folkhälsoarbe-tet som kan leda till en sänkt alkoholkonsumtion.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag är inte utbildad i dessa frågor,utan jag kan bara använda den erfarenhet som jag har,och den är från inte minst då och jag hade uppnått mogen ålder, och vi sågvad som hände när man införde mellanölet. Det varett elände då tillgängligheten ökade och det var bil-ligt.Lennart säger att man ska använda andrametoder. Jag är inte emot andra metoder. Men jag villockså värna om att vi har en hög alkoholskatt i vårtland därför att detta är avhållande för många.Jag har ungdomar i min omgivning som alltför ti-digt blir alkoholdebutanter, vill jag påstå. Det är enannan fråga. Men ytterst finns det ett samband medbåde tillgänglighet och pris. Därför tycker jag att deföretagsekonomiska argumenten är underordnade desociala argumenten i just denna fråga.Anf. 66 () replik:Herr talman! Till skillnad kanske från de andratalarna här tänker jag tala lite om miljöfrågorna därföratt jag anser att de tillhör de största utmaningarnainför framtiden. Vad vi än tycker behöver vi kunnaandas. Vi behöver energi, och vi behöversamtidigt kunna resa och transportera varor. För attkunna säkra en uthållig och miljöanpassad energipro-duktion och minska miljöpåverkan av transporter ärmiljöfrågorna avgörande för att man ska kunna mins-ka växthuseffekten. Bland de mest effektiva styr-medlen för en bättre miljö är skatteinstrumentet. Där-för behöver ett skattesystem som styr motekologiskt hållbar produktion och konsumtion. Skat-tesystemet måste också vara konsekvent och rättvistutan att vara så belastande att industrin förlorar kon-kurrenskraft. Vårt energiskattesystem är komplextoch svårt att överblicka. Delvis fungerar det till synesgodtyckligt genom en mängd särregler, undantag ochnedsättningar.Kristdemokraterna anser att det behövs ett hel-hetsgrepp på energiskatterna och en energiskatteut-redning som kan presentera ett uthålligt skattesystemdär goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet ochverkningsgrad vid elproduktion premieras, medanproduktion baserad på fossila bränslen beläggs medstyrande miljöavgifter. Detta måste givetvis ske iflera olika steg eftersom man inte kan övergå från entyp av beskattning till en annan genom kraftiga om-kastningar, vilket till slut skulle drabba dem som harlägst inkomster.Vi tycker att regeringen ska utreda hur den skatte-växling som har beslutat om kan fullföljasutan att de regionala skillnader som kommer att upp-stå ökar.Kristdemokraterna har länge drivit kravet på attEU ska vara mer handlingskraftigt på miljöområdet,där miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter.Ett viktigt steg i den riktningen borde vara att manfattar beslut med kvalificerad majoritet om miljöav-gifter. På grund av ett fåtal länders blockering har detvarit omöjligt att driva igenom till exempel engemensam miniminivå på koldioxidavgifter. Reger-ingen har tyvärr konsekvent motsatt sig denna föränd-ring med hänvisning till att skattefrågor är en natio-nell angelägenhet. Vi anser att miljöfrågor är gräns-överskridande problem som bör hanteras i ett inter-nationellt sammanhang.Det krävs gemensamma europeiska åtgärder föratt sänka koldioxidutsläppen, och ett effektivt sådantmedel vore att lagstifta om miniminivåer för miljöav-gifter.EU-länderna måste också leva upp till Kyotopro-tokollet, som nämnde, om klimatför-ändringar genom kraftfulla insatser även på hemma-plan, i synnerhet en ökad samordning på energiområ-det. Det behövs också internationella överenskom-melser om miljöavgifter på transporter, vilket ävenbör inkludera flygbränsle.Kristdemokraterna anser vidare att inomEU hårt måste driva frågan om harmonisering avskatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annatsätt kan man inte skapa lika konkurrensvillkor. Desvenska bönderna bär på en extra ryggsäck, som detheter, i form av höga dieselskatter som måste lyftasav så att lantbruksföretagen kan konkurrera på likavillkor med omvärlden. Här fanns ett löfte från stats-ministern att så skulle ske. Men Kristdemokraternaförväntar sig nu att regeringen infriar detta löfte omatt sänka skatten bland annat på diesel.Vi anser också att koldioxidskatten på växthusod-lingen bör avvecklas eller reduceras i nivå med andrakonkurrentländers beskattning i avvaktan på ett en-hetligt system från EU.Kristdemokraterna anser vidare att svensk åkeri-näring måste få likvärdiga konkurrensvillkor medandra utländska företag i . Främst konkurrensenmed danska och holländska åkare är kännbar, menäven länder som har andra villkor än dem somgäller i . Åkerinäringen har visat att kostna-derna behöver minska med för att svenskainrikesåkare ska kunna konkurrera med till exempeldanska åkare. anser också attregeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för attskapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkeri-näring. Därför föreslår vi också en sänkning avdieselskatten med per liter.Många av landets främsta transportleder är i be-hov av en avsevärd standardhöjning, inte minst såda-na som är relativt lågtrafikerade. har vi frånde senaste budgetförhandlingarna fått höra att detkanske kommer att bli låsningar när det gäller inve-steringar i tågtrafik och på landsvägar. Vi får väl senär budgeten kommer. Men med ett förbättrat under-håll skulle man få bukt med dessa tillgänglighetspro-blem som hindrar trafiken under stora delar av åretoch därmed skapa bättre förutsättningar för inlandetsfortsatta utveckling. Det finns ju sådana delar iVärmland, i och så vidare där det är svårt attbedriva näringsverksamhet därför att man under delarav året inte kan få konkurrenskraftiga transporter.Och lägger företag inte gärna sin produktion där,och därmed förhindrar man att dessa varor kan trans-porteras till de platser där de ska förbrukas.För att närmare koppla användningen av vägnätettill kostnaderna för dess underhåll kan det finnas skälatt omvandla en del av drivmedelsskatten till en väg-hållningsavgift. Det finns sådana tankar inom EUockså. bör en modell där underhållet bekostasmed avgifter från trafikanterna kunna medföra ettvägunderhåll som står i bättre överensstämmelse medbehoven. En sådan modell har förordats av blandandra Svenska Kommunförbundet.Kristdemokraterna anser att regeringen bör utredaen sådan modell och förutsättningarna för denna föratt omvandla en del av energiskatten på drivmedel väghållningsavgift för att bekosta vägunderhållet.När det sedan gäller skatteintäkter på alkoholhal-tiga drycker vill jag hänvisa till de redovisningar ochresultat som kommer. Jag läste tidigare att försälj-ningen hade ökat . Det handlar väl ändå omSystembolaget, och det kommer väl ändå i densvenska kassan hoppas jag?Inom ramen för en grön skatteväxling bör vi suc-cessivt belägga fossila bränslen med högre koldiox-idskatt, alltså under en övergång. Lagstiftning ochregler måste på ett bättre sätt gynna utveckling av nyteknik, forskning och försök med alternativa bränslen.Det finns mycket mer att säga om detta, men tillsist skulle jag också vilja förorda att man kan få lik-värdiga skattevillkor mellan veteranbilar och veteran-bilsläp.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 67 ():Herr talman, åhörare och ledamöter! Jag vill börjamed att yrka bifall till reservationerna 4 och 16. Iövrigt står jag bakom de reservationer där Centerpar-tiet finns med.Skattesystemet har, tycker jag, en väldigt viktigroll att spela när det gäller omställningen av samhällettill ett hållbart samhälle, ett samhälle som ska varaekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Genomskattesystemets viktiga roll här är det en uppgift föross som politiker att vara långsiktiga i våra beslut ochatt vara väldigt tydliga om att vi vill gå i den rikt-ningen.När det gäller alternativa drivmedel står det i be-tänkandet att regeringen och senarebeslutade om befrielse för energiskatt och koldiox-idskatt för ett antal pilotprojekt - den 19 decemberoch senare, alltså år 2002.De här besluten gällde för avseende tidi-gare, och också nya, förlängningar beträffande un-dantag från energiskatt och koldioxidskatt riktade tillpilotprojekt. Det gällde störrekvoter och det hela fyllde så att säga upp det somriksdagen hade beslutat att avsätta för regeringensskattestrategi för alternativa drivmedel, en skattestra-tegi som omfattade 900 miljoner. Det är en rätt brasatsning.Problemet är att det var noll av framförhållning,även om det var fråga om större kvoter. Beslutar mani och senare om en åtgärd som skagälla kan man undra vilka företag somvågar investera på sådana premisser. Vi har juockså sett att 600 av de 900 miljonerna kommer attfrysa inne. Ingen kommer att utnyttja dem.Två tredjedelar av den skattestrategi som riksda-gen har beslutat om är alltså bortkastade på grund avatt det inte finns någon framförhållning. Då kan maninte, tycker jag, säga att det finns en skattestrategi föralternativa drivmedel, åtminstone inte, herr talman,en skattestrategi för att introducera och även ökaanvändningen av alternativa drivmedel. Snarare är detfråga om en skattestrategi för att hålla ett högt skatte-tryck.Sett till historien och till hur detta med skattebe-frielse, först för etanol och på ett bredare sätt,introducerats fick regeringen väldigt tydligt kallafötter när man frågade vilka företag som var intresse-rade av att få driva sådana här pilotprojekt. Väldigtmånga ansökningar kom in. Man borde kanske hafrågat sig om det var realistiskt. Finns det så mycketgammalt överskottsvin att importera från ?Finns det så mycket säd att bränna etanol av i Sveri-ge? Finns det över huvud taget möjligheter att produ-cera den här etanolen eller att komma in i ?Det fanns det inte.Man fick alltså kalla fötter. Ett projekt blev det avdet hela, nämligen anläggningen i . Kallafötter fick man alltså i regeringen när man såg att detblir ett för stort skattebortfall.Då kan man, herr talan, fundera över strategin.Vad är strategin? Ja, inte är strategin att introduceranya drivmedel. Strategin är snarare att fortsatt få rättmycket intäkter från fossila bränslen. Då är inte detsom vi kallar för miljöskatter på bensin och dieselmiljöstyrande utan fiskalt. Det kokar ned till att manbehöver en stor förbrukning av bensin och dieseldärför att det ger goda intäkter till statskassan. Dettaär cyniskt och styr inte mot en hållbar utveckling. Detstyr inte mot ett ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbart samhälle.Vi i vill agera långsiktigt. Center-partiet vill att riksdag och regering ska vara tydligaom i vilken riktning vi vill gå. Därför anser vi att detbehövs en långsiktig skattebefrielse vad gäller bådeenergiskatten och koldioxidskatten avseende alterna-tiva drivmedel.I den nu föreliggande strategin talas det bara omkoldioxidneutrala bränslen. Det är bara koldioxidde-len som man i det långsiktiga perspektivet "plockarbort". Man har dock inte satt detta i sjön ännu.Det här gör att det är svårt att agera. Det är natur-ligt att lägger ned sin tillverkning av eta-nolmotorer. Det är ju ingen som efterfrågar dem där-för att det inte finns en långsiktighet.Avslutningsvis vill jag säga några ord om andragröna näringar. Som var inne påbeskattas gröna näringar, jord- och skogsbruk. Förjord- och skogsbruksmaskiner gäller ett slags vägtra-fikavgift trots att man i väldigt liten utsträckning kördem på vägen. Det här ligger i dieselskatten. Vi tyck-er därför att det är rimligt att sänka dieselskatten påjord- och skogsbruksmaskiner med åtminstone ,ned till genomsnittlig EU-nivå, just för att ge de grö-na näringarna lika villkor i , för de är fram-tidsnäringar.Anf. 68 ():Herr talman! I ett ekologiskt hållbart samhälle be-höver man skatter som kan styra mot ekologisk håll-barhet. En del punktskatter utgör därför en viktig del.Därför har vi i i detta sammanhang någrareservationer och också ett särskilt yttrande.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservationer-na 5 och 17. I övrigt stöder jag naturligtvis de reser-vationer där finns med och även detsärskilda yttrandet från vår sida.I reservation 5 tar vi upp frågan om energiskatteroch den snedvridning som vi tycker finns när detgäller miljöskatterna och möjligheterna att få enenergibeskattning som är sådan att långsiktig hållbar-het och nya energislag har möjligheter på marknaden.Vi vill att koldioxidskatten ska vara sådan att denger incitament för att minska utsläppen. Detta är enviktig del när det gäller både att få in de bättre energi-slagen och att ge dessa möjligheter. Vi tycker ocksåatt man från regeringshåll i EU-sammanhang bordejobba mer aktivt med de här frågorna.Vidare har vi en reservation om jordbruksnäring-en och trädgårdsnäringen. Vi tycker att man ska se tillatt det blir en minskad kvävebelastning. stårSverige för av kvävebelastningen i ,medan vårt lands befolkning bara utgör av be-folkningen i området. Här finns det all anledning attgöra en översyn och att se till att utsläppen minskas.När det gäller alternativa drivmedel har vi ocksåsett att det varit svårt att över huvud taget få in de nyadrivmedel som ger en långsiktighet.Det beror naturligtvis på att man dels inte vet omdet är någon idé att satsa långsiktigt, för man vet intehur skatterna kommer att se ut framöver, dels inte harhaft ekonomiska styrmedel som gett intresse för det.Sedan har vi ett särskilt yttrande när det gäller al-koholbeskattningen. Där håller jag inte med Modera-terna i deras syn på alkoholpolitiken över huvud ta-get. Jag uppfattar att man går ifrån de principer somvi har lagt som en grund för den svenska alkoholpoli-tiken och där prisinstrumentet, som vi vet är effektivt,måste värnas för att minska riskerna med alkoholen.Vi vet att alkoholen orsakar stora samhällskostnader.Man menade att det är en intäktssida, och det är klartatt det är, men den stora problembilden är att detförorsakar oerhört stora kostnader för vårt samhälle.Därför måste bedriva en aktiv alkoholpolitik.Vi har vidare skrivit ett särskilt yttrande om av-fallsskatten. Vi håller inte med omatt det här skulle vara det allra bästa sättet miljömäs-sigt att ta hand om avfallet. Det bästa är naturligtvisåtervinning och återanvändning. Det är egentligen detenda som är ekologiskt försvarbart i ett kretslopp. Attbränna avfall - ett system som byggs ut medrasande takt i vårt land - är ett nytt, som jag ser det,risktagande. Vi vet inte vilka miljökonsekvenserdet får på lång sikt. Bland annat är askan ett problem.Oerhört stora mängder miljögifter samlas och ska tasom hand på ett eller annat sätt. De lösningarna är inteklara. Det här behöver man verkligen fundera överoch se till att framför allt återvinning och återanvänd-ning fungerar i ett kretsloppssamhälle.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag börjar med att instämma medMarianne om att regeringen ska arbetaaktivt i koldioxidfrågorna inom EU. Det slår mig attvi verkligen får hoppas att inte är fram-gångsrikt i att ska utträda ur EU, att de intelyckas, för då blir klimatpolitiken mycket sämre än nihoppas. Då får vi helt och hållet lita till andra grönamiljöpartier i än det svenska . Jaghoppas att de inte har framgång därvid utan att vi kanha just den förhoppningen, som uttryckte, att regeringen framgångsrikt inom EUkan driva miljöpolitiken.Anf. 70 ()replik:Herr talman! En knapp majoritet i valdeatt rösta för att skulle bli medlem i EU. Dethar radikalt förändrat våra möjligheter att på mångaområden vara drivande och gå före. På många områ-den har man tvingats att anpassa sig till EU-nivå. Hurpolitiken hade sett ut om hade varitutanför EU och varit pådrivande. Den hade nog påmånga områden varit betydligt bättre. Vi hade kunnatha en mycket radikalare miljöpolitik än den vi har . skylls det oerhört mycket på att vi inte kangöra den eller den förändringen därför att det stridermot EU-reglerna. Därvid skapar det en hel del pro-blem.Men är vi med, och ska vi också se till attjobba för att få till stånd de förändringar som EU kangöra och som är viktiga. Därmed tycker jag att det ärviktigt att man jobbar både-och. Men jag skulle inteha någonting emot om kunde gå före på enmängd områden när det gäller att ha en radikal miljö-politik.Anf. 71 () replik:Herr talman! Koldioxid och andra immissioner,som det så vackert heter, är gränsöverskridande. Jagbegriper inte alls hur vi skulle kunna påverka utsläp-pen bättre nere i om vi stod helt friståendefrån till exempel , , ochandra stora länder. Jag tycker att det är jättebra att vikan vara med i EU. Jag önskar verkligen inte att nihar någon framgång i politiken att isolera oss frånresten av Europa.Anf. 72 ()replik:Herr talman! är vi inte ute efter att isolera oss,utan vi är ute efter samarbete. Det är en helt annansak att samarbeta och att kunna nå resultat. Det finnsmånga internationella samarbetsorganisationer därSverige är med och kan nå resultat den vägen. Visstfinns det möjligheter även om man inte är med i EU.Men är vi med i EU, och därav vårt förslag. Dethade varit bra om också övriga hade ställt sig bakomdet och vi hade fått energibeskattning av koldioxidvia EU.Anf. 73 ():Herr talman! Som sade har vi iolika sammanhang diskuterat de här frågorna. Det härär ett uppsamlingsbetänkande, som man kallar det. Det är till och med så att det enda som skiljerdet från fjolårets betänkande i princip är numreringen.Punktskatterna fyller åtminstone två syften. Fördet första måste staten ta in skatter för att finansieravälfärden. För det andra är syftet med de skatter somvi nu behandlar, punktskatterna, att de ska bidra bra miljö och en god folkhälsa. Det går inte attbortse från att skatternas utformning och nivåer gereffekter på möjligheterna att värna miljön och gemänniskorna en friskare tillvaro.När jag läser reservationerna ser jag att det finnsmånga förslag till skattesänkningar. Det handlar omatt skatten är för hög på energin. Bensinskatten är förhög, dieselskatten är för hög, och skattesänkningarföreslås på alkohol.Visst kan jag hålla med om att det finns delar ienergi- och koldioxidbeskattningen som behöver sesöver. Detsamma kan sägas om fordons- och drivme-delsbeskattningen. Men då är det att göra mera för attstärka skatternas miljöstyrande effekter och öka tak-ten i införande av alternativa, koldioxidneutraladrivmedel i motorfordon. Men det handlar inte om attgöra ensidiga skattesänkningar utan föregående ana-lyser.Vi socialdemokrater har i stället ställt oss bakomen strategi för en successivt ökad miljörelatering avskattesystemet genom grön skatteväxling. Höjdaskatter på energi och miljöfarliga utsläpp ska växlasmot sänkta skatter på arbete. Den skatteväxlingsstra-tegin beräknas komma att om-fatta ungefär 30 miljarder kronor.Riktlinjerna för en skattestrategi för alternativadrivmedel i syfte att stimulera introduktionen avsådana drivmedel har också dragits upp. Reforme-ringen av energiskattesystemet är en mycket kompli-cerad och grannlaga uppgift. Det fordras ingåendeövergripande analyser för att sammanfoga de olikakomponenterna till en sammanhållen politik på ener-giskatternas område. Skälet är att om åtgärder vidtaspå ett område får det ofta effekter på ett annat områ-de.Vi socialdemokrater menar att det är viktigt attSverige håller en fortsatt hög ambitionsnivå när detgäller att begränsa koldioxidutsläppen. harvalt att ligga steget före och tar på detta sätt ett sär-skilt ansvar för de globala miljöproblem och riskersom utsläppen av växthusgaser ger upphov till.Ett viktigt inslag i den strategin är att på ett aktivtsätt förmå andra länder att följa efter och införa mot-svarande ekonomiska styrmedel. En sådan internatio-nell beskattning är målet med agerande pådetta område och skulle, om den genomförs, minskabehovet av särskilda regler för den konkurrensutsattasvenska industrin.Dagens svenska energibeskattning är i huvudsakutformad som konsumtionsskatt. All elproduktion iSverige är skattefri. Kvarvarande rester av enproduktionsskatt på el finns i form av effektskatt somtas ut på kärnkraftverk.Inom EU har verkat för att gemensammaminimiskattesatser ska införas på naturgas och koloch tillsammans med andra länder sökt få till stånd enlösning som innebär att nuvarande mineraloljedirek-tiv byggs ut till ett energiskattedirektiv.Vi socialdemokrater menar att det är en riktig vägatt få till stånd höjda minimiskattesatser och att ökaflexibiliteten. Däremot är vi inte beredda att gå övertill majoritetsbeslut i skattefrågor. Majoritetsbeslutinnebär en överflyttning av beslutskompetens till EU.Det är en utveckling som är oss helt främmande.Herr talman! Både Skattenedsättningskommitténoch ska se och har sett över defrågor som rör jordbruksnäringen. Visst ska vi ha ettkonkurrenskraftigt jordbruk, men vi ska också ha ennäring som har så små negativa miljöeffekter sommöjligt. Om detta ska uppnås är det nödvändigt attinvänta pågående översyner och utredningar innanbeslut om förändringar av skatter fattas.Vägtrafikbeskattningsutredningen ska med förturredovisa frågor som berör åkerinäringens konkurrens-situation. Förutom fordonsskatten och drivmedels-skatten ska utredningen också titta på hur ett systemmed kilometerskatt kan utformas.