prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Det är naturligtvis ett problem som man inte harförutsett från början.Det finns en stor oro , inte minst bland defunktionshindrade som får höra av sina hemkommu-ner och andra att de kostar för mycket. Det som jag ärrädd för när det gäller den här utredningen är att detska framstå som att vi nu tillsätter en utredning somförsämrar för dem. Jag tycker att det skulle vara braom vi kunde vara överens om att vi i utskottetvill ha den här utredningen därför att vi vill rätta tillbrister och fel och göra reformen ännu bättre.Det finns en massa problem, och många av dem ärmycket väl kända. Vi har haft dem uppe i utskottettidigare. När det gäller personalförsörjningen finnsdet redan en utredning som har talat om vilka pro-blemen är. Jag hoppas att regeringen nu kan tillsattautredningen ganska snabbt, och då finns det väldigtmycket material för dem att arbeta med för att få framde här bitarna.Det är klart att frågorna om huvudmannaskapetoch den långsiktiga finansieringen är väldigt viktigafrågor. Vad utredningen sedan kommer fram till tyck-er jag att vi ska vänta med att bedöma tills vi får sevad förslagen blir. Vi tycker i och för sig från Folk-partiet att de 20 första timmarna borde återgå tillstaten, alltså till - en huvudman förhela den biten.Frågorna om den långsiktiga finansieringen ochhuvudmannaskapet jämte personalförsörjningsfrågan,som oroar mig väldigt mycket, är viktiga för den härreformen, som har gjort livet mycket bättre för mångamänniskor som har svåra funktionshinder och ocksåför deras anhöriga. Vi måste även i fortsättningen slåvakt om att det inte händer någonting, att vi intemåste göra inskränkningar i reformen, utan att denblir kvar för framtiden.Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag,men jag hänvisar också till de borgerliga partiernassärskilda yttrande.Anf. 233 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta den diskus-sion som tidigare tog upp. Jag skulledå vilja fråga från vadFolkpartiet anser att det är för skillnad på skyldighe-ten för kommunerna att erbjuda barnen skolgång ochde äldre den äldreomsorg som de behöver och skyl-digheten att erbjuda insatser för personer med funk-tionshinder, där staten och kommunerna delar påkostnaderna, precis som för skolan och äldreomsor-gen. Jag tror inte att skulle sägaatt vi inte har råd att låta alla sexåringar börja skolanså därför får bara hälften av dem göra det, ungefärsom man nu säger att vi har för många funktionshind-rade så nu får någon annan betala.Vad anser ni att det är för skillnad på till exempelskolplikt, skyldigheten att erbjuda äldreomsorg ochinsatser för personer med funktionshinder?Anf. 234 vice talman () replik:Fru talman! Då skulle jag först vilja ställa en mot-fråga till . Vad är det för skillnad påde 20 första timmarna och de timmar som man fårdärefter? Där är det olika huvudmän. Jag har lite svårtatt se vad det skulle vara för katastrof att flytta tillba-ka de till , där de fannsförst, och vad det skulle bryta mot för principer. Denreformen infördes inte för att det skulle vara jämställtmed skolans finansiering och äldreomsorgens finan-siering. Det var en ren besparingsåtgärd från rege-ringen. Jag kan inte se det på samma vis som Chatri-ne ser det.Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att jag inte fick något svarav , så jag upprepar min fråga omvad det är för skillnad mellan de här skyldighetslag-stiftningarna.Sedan ska jag svara på den fråga som jag fick till-baka. Jag minns väl den tid då det blev diskussionerom huruvida man skulle ha 19 eller sombistånd. Det blev naturligtvis en väldig förbättring närman delade upp huvudmannaskapet, därför att då blevinte antalet timmar och vem som skulle betala viktigt.Jag ser fram emot att få svar på den fråga som jagställde i mitt förra inlägg.Anf. 236 vice talman () replik:Fru talman! Det är faktiskt en ganska stor skill-nad, åtminstone för de enskilda kommunerna. Chatri-ne vet precis som jag - eftersom hon ocksåvar med och gick igenom hela materialet som hade attgöra med utjämningssystemet - att vi i landet i daghar vissa kommuner med en väldigt stark koncentra-tion av svårt funktionshindrade, och det är av mångaolika skäl. För många av kommunerna går ungefär20 % av deras budget till assistansersättning. Vad ärdet för tankar och känslor kring de funktionshindradesom väcks i den kommunen?Vi kommer aldrig att få ett utjämningssystem sompå något vis kommer att bli rättvist. Det har provatsskatteutjämningssystem hittan och i ien herrans , och aldrig kommer de att funge-ra på ett bra sätt.Jag vill att den här reformen ska fungera på ett brasätt. Människor ska inte behöva känna sig utpekade.Det behöver de inte göra. I så fall skulle de bli utpe-kade , eftersom vi har ett skatteutjäm-ningssystem. Jag har därför väldigt svårt att förståChatrine synpunkter kring det här.Anf. 237 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till socialutskottetsinitiativ, ett förslag om översyn av , lagen omassistansersättning. har drivit att staten ska ta ett större ekonomisktansvar för handikappreformen.Riksdagen har beslutat om en väldigt uttalad rät-tighetslagstiftning och ska då rimligen också stå förde ekonomiska konsekvenserna, som flera talare harvarit inne på här. Alla brukar, åtminstone muntligen,då och då hylla just denna finansieringsprincip sominnebär att om har bestämt någonting skaman inte skicka över notan till någon annan - manska se till att reformen blir fullt finansierad.Även om vi alla kan ge väldigt många goda ex-empel på vilket oerhört lyft handikappreformen harvarit för många människor, vet vi genom många vitt-nesbörd runtom i landet att de känner sig alltmerträngda av kommunernas allt sämre ekonomiskasituation och det därmed sammanhängande och alltsvårare problemet att rekrytera personliga assistanser.Med anledning av regeringens skrivelse om ut-vecklingen inom den kommunala sektorn har vi denhär våren begränsat oss till motionskravet om att låtautreda en statlig finansiering av handikappreformen.I socialutskottets behandling av regeringens skri-velse om kommunerna har vi så kommit fram tilldetta eniga initiativ till en bred översyn av lagen omassistansersättning. Det betyder att Socialdemokra-terna till slut åtminstone accepterar en översyn efterlånga tiders påtryckningar från bland andra Kristde-mokraterna. Jag hoppas att det för Socialdemokrater-nas del även handlar om intresse och vilja, det villsäga att det inte bara är en anpassning till att de dennagång inte förmått samla en majoritet till ett avvisandeav oppositionens förslag.Kristdemokraterna har tillsammans med de bor-gerliga partierna i ett särskilt yttrande uttryckt för-hoppningen att det blir en i ordets verkliga meningbred översyn, att det ska vara tillåtligt att diskuteraalltihop, inklusive huvudmannaskap och vem som skabetala. Allt är givetvis inte pengar, men det handlarockså om pengar.Frågan om personalförsörjningen ingår i uppdra-get att se över och grunna mera på. Vi vet med viss-het att det kommer att bli allt svårare, om inte annatav demografiska skäl, att hitta tillräckligt med perso-nal, precis som det i den offentliga sektorn i övrigt ären jättestor utmaning att hitta tillräckligt med perso-nal. Frågan om personalförsörjningen kan naturligtvisinte heller frikopplas från pratet om ekonomi. Detväxande behovet kan naturligtvis inte heller isolerasfrån krav på pengar.Jag vill även erinra om att det inte bara är den po-litiska oppositionen i och kommunpolitikerav alla kulörer, inklusive de socialdemokratiskakommunpolitikerna, som har velat ha en översyn. Dethär har också skrivit, senast i år.Kommunförbundet har återkommit år med enbegäran om översyn av diverse olika punkter - i tioårs tid faktiskt, alltså ända sedan reformen startade.Framför allt vill jag upprepa ett antal gånger, somen del andra talare också har gjort, att det är mycketviktigt för brukarnas skull att vi får den här bredaöversynen. Brukarna upplever en despe-ration. Att systemet sviktar genom bristande perso-naltillgång och den allt sämre kommunala ekonomingör att de upplever att det är ett allt tuffare klimat ochatt de insatser som de funktionshindrade tidigare fåttinte längre är något att ta för givet.För är huvudmotivet för enöversyn att vi ska säkra den viktiga och i grundenmycket positiva handikappreformens kvalitet även itider av stark ekonomisk snålblåst. I synnerhet i eko-nomiskt sämre tider är det av största vikt att vi allakämpar för handikappreformen.Anf. 238 ():Fru talman! Det är alldeles tomt på läktaren. Minförsta inbjudan efter att jag kom till socialutskottet ihöstas var till ett seminarium anordnat av IFA, Intres-segruppen för assistansberättigade, tillsammans medJAG, som betyder Jämlikhet, Assistans och Gemen-skap. Det var ett väldigt lärorikt och givande semina-rium, tycker jag. Jag tror att jag har berättat en gångförut om den där söndagen och den där mannen somvar så oerhört svårt handikappad att han inte orkadehålla upp huvudet. Men lyfte han påhuvudet och sade: Jag är så tacksam att jag är så svårthandikappad, för nu vet jag att jag får hjälp.De tog mycket på mig. Det var många frågor pådet här seminariet. Det handlade till exempel omassistans under sjukhusvistelse och om äkta makarsansvar för varandra. Där var det också en man somnyligen hade blivit änkling som berättade. Hans fruhade dött. De hade haft gemensam assistans medanhon levde. Nästan dagen efter det att hon hade döttdrog man in hälften av assistansersättningen. Så fårdet ju bara inte gå till.LASS är visserligen en dyr reform, men oerhörtviktig. Den har inneburit ökad valfrihet, större infly-tande och bättre livskvalitet för många svårt funk-tionshindrade personer. Men den har också inneburitsvårigheter av olika slag. Vi får absolut inte bråka omkostnadsökningen, för det är rätt som det sades här ikammaren att det är klart att den kostnaden också harökat när allting annat ökar. Det har i alla fall gått tioår.Jag är mycket glad över det här utskottsinitiativet.Det är roligt att tillhöra ett utskott där det kan skesådant. Vi vill ha en bred översyn av lagen. Den skaavse hur lagen har fungerat i praktiken. Bemötandetska man titta på. Det är bra. Dessutom ska man tittapå personalförsörjningen och hur den långsiktigafinansieringen ska se ut.Med det vill jag sluta det här anförandet, tacka såmycket och säga god natt till alla i kammaren och tillfru talman.Anf. 239 ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attyrka bifall till socialutskottets betänkande nr 19. Vi iCenterpartiet ser med stor tillfredsställelse på att ettenigt socialutskott nu begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning som ska utreda hur lagenom assistansersättning till personer med funktions-hinder fungerat i praktiken. Den ska även innefattabemötandefrågor, personalförsörjning och hur denlångsiktiga finansieringen ska se ut. I morgon bittiska vi fatta detta beslut, som är ett resultat av ett åter-kommande krav från bland annat Centerpartiet.Fru talman! mål är att skapa ettsamhälle som är tillgängligt för alla. Alla människorska kunna delta i samhällslivet på lika villkor. Dettainnebär att även människor med funktionshinder skaha rätt till självbestämmande. De ska ges verkligaförutsättningar att aktivt kunna delta i utformningenav sin egen vardag. Enligt lagen om stöd och serviceför funktionshindrade, LSS, har kommunerna enskyldighet att tillhandahålla de tjänster som de funk-tionshindrade har laglig rätt till. Detta ska kommu-nerna utföra på ett för invånarna tillfredsställandesätt. För att kommunerna ska klara av detta måste deges rimliga förutsättningar.Under den tid som lagen har funnits, ,har den genomgått kontinuerlig förändring. Ambi-tionsnivån har höjts, och detta harinneburit att LSS-verksamheten, och därmed ocksåkostnaderna, i väldigt många av landets kommunerökat kraftigt . Nettokostnadsök-ningen har varit . Följden för mångakommuner har blivit att man fått göra svåra priorite-ringar eftersom man har haft en ansträngd eko-nomi. Olika grupper med behov av vård och omsorghar tyvärr ställts mot varandra.Fru talman! LSS-reformen är en mycket uppskat-tad reform bland de funktionshindrade. Trots dettafinns det problem. Förutom de ekonomiska proble-men, som jag redan har nämnt, är det också svårt förkommunerna att klara rekryteringen av personligaassistenter. Regelverket och assistenternas arbetsför-hållanden gör yrket till ett genomgångsyrke. Man hari dag stora svårigheter att rekrytera och behålla per-sonal inom LSS.Centerpartiet har efter-lyst åtgärder för att komma till rätta med problemet,men förslag från regeringen har lyst med sin frånvaro.Nyligen presenterade en utredning ett reformeratutjämningssystem mellan kommunerna. Vi i Center-partiet föreslog att utredningen även skulle få i upp-drag att se över vilken huvudman som skulle ha fi-nansieringsansvaret för LSS-verksamheten och redo-visa konsekvenserna av ett statligt finansierings-ansvar, men då fick vi inte gehör för vårt förslag.Nu hoppas vi att den utredning som kommer atttillsättas i sina direktiv ska få uppdraget att göra ensamlad översyn av LSS-verksamheten samt se överregelverket, huvudmannaskapet, hur en uppvärderingav berörda personalgrupper ska ske och hur det lång-siktiga finansieringsansvaret ska lösas.Jag tror att vi alla har blivit uppvaktade av kom-munpolitiker från olika partier som har visat stor oroöver en allt tuffare ekonomisk situation med ständigadiskussioner om besparingar och nedskärningar ute ivåra kommuner. Här i har olika beslutfattats om reformer som inneburit att kommunernafått utökade uppgifter som de ålagts att utföra. Alltförofta har dock inte ekonomiska resurser skickats medsom har täckt de ökad kostnader som kommunernadrabbats av.Fru talman! Det är därför mycket angeläget att detblir en bred heltäckande översyn av handikapprefor-men som kommer att ingå i utredningens direktiv.Formuleringen "bred översyn" ska också innebäraöverväganden kring huvudmannaskapsfrågan och detlångsiktiga finansieringsansvaret. Det ska bli en na-turlig och självklar del i översynen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse2002/03:130 Redovisning av AP-fondernas verksam-het 200220 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 maj2002/03:974 av () till näringsministerLeif PagrotskyNäringsdepartementets upphandling av konsulttjäns-ter2002/03:975 av () till miljöministerLena SommestadSamordning av politik för Agenda 212002/03:976 av () till för-svarsminister övningsverksamhet i /03:977 av () till utrikesministerAnna LindhÖkade spänningar mellan och Eritrea2002/03:978 av () till socialministerLars EngqvistAsylsökandes rätt till sjukvård i trygghet2002/03:979 av () till utbildningsmi-nister från gymnasiet2002/03:980 av () till statsrådetUlrica MessingE 18 mellan och Sagån2002/03:981 av () till kulturmi-nister i Sörmland2002/03:982 av () till justitieministerThomas BodströmNordisk lagharmonisering av familjerätt och succes-sionsrätt2002/03:983 av () till justitieminis-ter beredskapspolisenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 maj.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 22 maj2002/03:917 av () till utrikesministerAnna LindhDemokratiska republiken /03:938 av () till utrikesmi-nister deltagande i FN-gemenskapen2002/03:939 av () till utrikesministerAnna LindhIsrael och fredsprocessen2002/03:943 av () till jordbruks-minister roll vid djurplågeri2002/03:944 av () tilljordbruksminister av svenskt glas2002/03:958 av () till jord-bruksminister av 1692002/03:959 av () till jord-bruksminister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 maj.22 § Kammaren åtskildes kl. 21.19.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter till och med 12 §anf. 133 (delvis),av tredje vice talmannen därefter till och med 15 §anf. 170 (delvis),av andre vice talmannen därefter till och med 16 §anf. 201 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.