prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — Också polisen utsätts förstora risker när man jagar brottslingarna - för att inteförglömma allmänheten, som kan komma i vägen förde hänsynslösa fritagningarna.Fackförbundet föreslår att detinförs en möjlighet att dessa fångar ska kunna försesmed en speciell elektronisk fotboja då de av olikaanledningar vistas utanför fängelset. Vi delar Sekosuppfattning. Det skulle minska risken för rymningar,och i det fall någon ändå rymmer skulle det varabetydligt lättare att återföra rymlingen till fängelset.Fru talman! av dem som sitter i fängel-se är utländska medborgare. En stor del av dem harutvisning i sin dom. Vi anser att det är en självklarhetatt kriminalvården ska kunna hålla inne medel av denersättning som man får när man sitter i fängelse ochsätta undan till hemresan.Enligt utlänningslagen är den dömde skyldig attsjälv betala hemresan. Men utskottsmajoriteten kon-staterar bara att det krävs att den intagne samtycker,att han mycket sällan har pengar till resan och att detinte är möjligt att göra utmätning i den ersättning somden dömde har fått. Men är ni verkligen nöjda medhur det fungerar ?Det verkar faktiskt så, eftersom ni vrider er sommetmaskar på krokar när det gäller att formulera erfram till ett avslag i detta fall. Utskottsmajoritetensresonemang då man avslår förslaget är en av de mestkrystade motiveringarna i betänkandet. Gå hem ochläs så får ni se!Jag utgår från att ni i majoriteten såväl som vi ioppositionen har fått väljarnas förtroende att ändra påsådant som vi tycker är fel.Fru talman! Avslutningsvis vill jag gärna att Yil-maz i sitt anförande motiverar varför han tycker attförslaget om att utvisade själva ska betala sin hemresaefter avtjänat fängelsestraff är så förkastligt.Anf. 101 ():Fru talman! Kriminalvården behöver en ny inrikt-ning. Trots goda intentioner är det alldeles för mångaav de ansatser som har förts fram som inte omsätts iverklighet. av socialdemokratisk för-summelse av kriminalvården har man nu vaknat. Menförslagen till förändringar räcker inte.Att ställa krav är att bry sig. Det gäller även pådetta område. Krav ska finnas på att brottslingarnasköter sig på anstalterna och genomgår rehabilitering- detta dels för att kriminella ska få chansen attkomma igen i samhället som hederliga medborgare,dels för att om det inte finns krav på skötsamhet ochrehabilitering så kommer de dömda att åka in och utpå fängelserna, fler brott kommer att begås och flermänniskor kommer att bli brottsoffer.Straff som utdöms ska vara både avskräckandeoch rehabiliterande. Att avtjäna ett straff ska varajobbigt men nyttigt. Varje intagen ska ha en individu-aliserad rehabiliteringsplan och arbeta mot ett tydligtmål. Detta är något som tyvärr bara finns på pappereti dag, det vill säga att här har vi ett exempel på attintentionerna inte stämmer med den beklagliga verk-ligheten.Tiden på anstalt ska användas effektivt och varameningsfull för den intagne. Den aktiva program-verksamheten ligger på en alldeles för låg nivå.Generaldirektören var för inte så länge sedan ochinformerade oss i utskottet om tillståndet i kriminal-vården. Hans genomgång visade att den outnyttjadetiden - den tid då fångarna kan ligga och titta på TVeller rentav planera nya brott - har ökat medan tidenför program för att bekämpa brott och missbruk harminskat.Under förra mandatperioden var utskottet i Kana-da och informerades om ett behandlingsprogram somvisat sig ge utomordentliga resultat. Det heter Cogni-tive Skills-programmet, eller på svenska: program föratt utveckla kognitiva färdigheter. Såväl forskare sompersonal inom kriminalvården och även riksdagsle-damöter har lovordat programmet, men ändå har detknappt vunnit insteg i det praktiska arbetet. Vi i Folk-partiet föreslår att utöver de basala program som finnsför att bekämpa brott och missbruk ska CognitiveSkills-programmet utökas.Vi liberaler tycker också att det är viktigt att satsapå utbildning på anstalterna. Så många som en tredje-del av de intagna har lässvårigheter. Utan att kunnaläsa får de stora problem med att klara sig ute i sam-hället. Vi tror också på någon form av utbildning somger grundläggande yrkeskunskaper. Många av deintagna har haft en mycket problematisk skolgångoch har kanske inte.haft ett enda ordentligt jobb. Föratt de hederligt ska kunna försörja sig måste de kunnanågot som är efterfrågat.Lite sunt kroppsarbete på anstalt tror vi i Folkpar-tiet inte heller skulle vara fel. Rehabilitering ocharbete med psyket skulle vara bra, men för vissa kan-ske det skulle fungera bättre med ett meningsfulltarbete där man går upp och tröttvilar ut . Det är så vardagslivet är, och dettabör de intagna vänja sig vid. Frågan var uppe på mö-tet när generaldirektören besökte utskottet. Han me-nade att intagna är för svaga för att hålla på med tillexempel skogsarbete. Det kan jag tycka är någotosammanhängande med det faktum att när man besö-ker anstalter möts man ofta av tyngdlyftargrejer.Tydligen kan intagna lyfta skrot, men ej ta i ute iskogen.Beteendet under avtjänandet av straffet ska gekonsekvenser. Skötsamhet borde kunna leda till belö-ningar i större utsträckning än det gör . Samtidigtska misskötsel, till exempel att vägra lämna prov vidnarkotikatest, eller avsiktlig vandalisering leda tillrestriktioner i vardagen. Detta blir något att behandlaför den utredning som just nu pågår.Narkotikasituationen på häkten och anstalter ärhelt oacceptabel. Jag har uppgifter som säger att 80 %av de intagna på Västerviksanstalten knarkar. PåKarlskogaanstalten är det så många som . Idénmed glasruta mellan besökare och intagna är mycketbra. Jag vet att till exempel på , där detta hartestats, är resultaten synnerligen goda. Tillgången pånarkotika har minskat drastiskt. Jag behöver inteberätta och argumentera mer när det gäller glasrutansförtjänster, för det tycker jag att gjorde på ettbra sätt.Det behövs också fler narkotikahundar på anstal-terna. Varje anstalt borde ha en egen hund.Jag kan nog inte tillräckligt betona vikten av attöka insatserna för att minska narkotikan på våra häk-ten och anstalter. Det är nödvändigt att åtminstone enmajoritet av de intagna är drogfri om någon vettigverksamhet ska kunna pågå. Inte minst vill jag under-stryka att drogsituationen är en arbetsmiljöfråga förde anställda.Förberedelser för frigivning är mycket viktiga.Intensivövervakning i slutet av avtjänandet av straf-fen bör utökas så att de intagna successivt lär sig attleva sina liv i frihet. En lyckad frigivning kräver attden intagne får tillgång till bostad, får ett sätt att för-sörja sig samt får kontakt med icke kriminella. Fördetta är det nödvändigt att det finns en myndighets-samordning och att frivilliga organisationer, till ex-empel , och frivilliga samhällsarbetare får eko-nomiska resurser som är större än att de måste jobbapå projektbasis.Det är sorgligt att höra hur trångt det har blivit påanstalter och häkten. Om man ska kunna ställa kravpå förändring hos de intagna krävs det att de får egnarum där de kan sitta och tänka över sin situation ochvad de har gjort med sitt och andras liv. Det är viktigtatt det avsätts resurser till utbyggnad och att nya,moderna anstalter byggs för att man ska kunna bedri-va effektiv och modern kriminalvård. I denna delmåste regeringen återkomma i vårbudgeten.Fru talman! står naturligtvis bakomalla sina reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall bara till reservationerna 3 och 18.Anf. 102 ():Fru talman! Det finns många frågor som manskulle vilja stanna vid en sådan här dag, när vi disku-terar ett så viktigt ämne, och så ska man försökakomprimera allt det som man känner, är engagerad ioch vill uttala sig om på några futtiga minuter.Jag är väldigt glad att både ochKarin Granbom har beskrivit många av de frågor somockså vi kristdemokrater har tagit upp, bland annatdetta med farmakologisk behandling av pedofiler,glasruta i besöksrum och individuella behandlings-planer, som jag har tjatat om och fortfarandetycker är en otroligt viktig fråga för att man ska få ettså bra resultat som möjligt.Fru talman! Vi yrkar bifall till reservation 4 underpunkt 2. För övrigt står vi bakom alla våra reservatio-ner.En fungerande och bra kriminalvård är viktig. Ivår reservation 4 försöker vi att kort beskriva den nyainriktning som vi anser behövs för att vi ska uppnådetta. År har vi kristdemokrater kämpat här ikammaren för att få loss mer resurser till kriminal-vården, men tyvärr har , och även början på2000-talet, i stället inneburit kraftiga nedskärningar.Vi har varnat för de konsekvenser som vi har settkomma, men regeringen har fortsatt att hävda attfördelningen av pengar har varit tillräcklig.För någon vecka sedan var generaldirektören i ut-skottet och gjorde en föredragning. Han klargjordemycket tydligt vidden av de här besparingarna. Underen fyraårsperiod har resurserna eller möjligheterna attutveckla verksamheten minskat med en miljard kro-nor.Jeppe var inne på den senaste tidensrapporter om det ökade antalet intagna på våra an-stalter. Vi har över 500 - jag tror att det var 523 - flerfångar än vad vi hade . Vi harockså ett ökat antal i frivården. Det här är faktiskt densnabbaste ökningen av beläggningsgraden i jämförel-se med alla jämförbara länder. Det är oroväckande attdet ökar så. Vi har en beläggningsgrad på påhäktena och på anstalterna.Dessutom har vi stora problem med narkotika påanstalterna och strukturella problem som leder till attarbetssituationen blir ohållbar. Det här sammantagetgör situationen för svensk kriminalvård bekymmer-sam. Jag oroar mig för de konsekvenser som detkommer att innebära.Den 10 oktober 2002 tillsattes en utredning somhar fått i uppdrag att utarbeta en ny kriminalvårdslagoch göra en genomgripande översyn av regelverket.Det välkomnar vi och hoppas att vi i slutet av nästa årska ha fått förslag på en genomgripande förändring avkriminalvården. Vi tycker naturligtvis att det är bra -och vi vill verkligen uppmärksamma det - att rege-ringen har tagit till sig de olika förslag som vi krist-demokrater har lagt fram . Dethandlar om förslag om hur man bäst ska kunna utvär-dera verksamheten för att kunna utveckla densammaoch hur man ska kunna tillvarata kunskap om vadsom är verkningsfullt. Utredningen ska också övervä-ga om, och i så fall på vilket sätt, det är möjligt attställa högre krav på de intagna när det gäller vardag-liga sysslor och ansvarstagande. Även detta är yrkan-den som har fört fram under fleraår.Allt detta är bra, men vi är inte nöjda med rege-ringens oförmåga att inse den kris som det fortsätt-ningsvis kan bli om kriminalvården inte får resurser.När vi har en så tydlig bild målad för oss om hur detser ut går det inte att vänta på en utredninginnan åtgärder vidtas. Svensk kriminalvård befinnersig i ett svårt läge. Jag vill fråga majoriteten om deavser att avsätta mer resurser i vårpropositionen tillkriminalvården.Vi tycker också att det är bra att regeringen harhörsammat våra idéer om att införa kriminalvård i treetapper. Vi har kallat det trestegsmodellen i kriminal-vård. I de olika stegen skulle den intagne få hjälp medsina eventuella drogproblem, ett motivationsprogramoch en individuellt anpassad utbildning och ettutslussningsboende där man ska kunna skapa kon-takter och förbättra förutsättningarna för dem som skaanpassa sitt liv till friheten.Kristdemokraterna menar att det viktigaste meden reformerad svensk kriminalvård måste vara att blibättre på att använda anstaltstiden för att förberedaden intagne för ett liv i frihet och för ett hederligt liv.När vi misslyckas med det gång på gång får vi denhär överbeläggningen på våra anstalter. Där har be-handlingsplanen en stor betydelse. Vi kan konstateraatt sämre resultat leder till fler återfall. Jag kan intevara nöjd med att hälften av internerna är tillbaka ikriminalvården på en gång och att av dem somdöms till mellan och faktisktkommer tillbaka i kriminalvården. Det är när de ärdär första gången som vi måste se till att de får denhjälp de behöver för att komma bort ifrån sin krimi-nella bana. Generaldirektören sade också att ju flergånger de återfaller, desto mindre chans finns attrehabilitera. Det berättade han när han var hos oss.Vi är inte nöjda med utvecklingen och vill föränd-ra kriminalvården. Därför har vi också detta budgetåravsatt mer pengar än vad regeringen har gjort. Vikommer att fortsätta att kämpa för att vi ska få enkriminalvård som fungerar hundraprocentigt.Jag avslutar , trots att jag gärna skulle vilja ståhär och berätta om hur viktigt detta är, inte minst föratt vi ska kunna leva upp till kriminalvårdens egnaintentioner som faktiskt handlar om att rehabiliteraför att återintegrera i samhället. Det misslyckas vimed . Men med kristdemokratisk politik, som vikommer att nöta på med, kan vi förändra kriminal-vården i Sverige.Anf. 103 ():Fru talman! I vår årliga debatt om kriminalvårds-frågor har vi fått en beskrivning av hur läget är inomkriminalvården med överbeläggningar och ett oerhörttryck. Behandlingsinsatserna minskar i stället för attöka, trots de intentioner som har haft. Detär ett allvarligt läge inom kriminalvården. Vi i Väns-terpartiet delar uppfattning ommånga av de förändringar som behöver göras inomkriminalvården. Vi ser fram emot den här utredningensom ska ta ett stort grepp över kriminalvården.Precis som i alla andra fall handlar diskussioneninte enbart om mer resurser. De flesta av oss i justi-tieutskottet var på en studieresa i för ett årsedan. Där tittade vi på hur man arbetar i medprogramverksamhet. Där arbetar man framför alltmed självförvaltning. De intagna får sköta sin egentvätt, matlagning, handling, städning och allt som ären så viktig social träning för att klara sig i livet utan-för. Och den kanadensiska kriminalvården kostar intemer än den svenska. Det visar också att vi har in-byggda problem i den svenska kriminalvården. Där-för tycker jag att det är viktigt att den här utredningenfår ta ett ordentligt grepp.Oppositionen och majoriteten har varit överensnär det gäller de individuella behandlingsplanerna. Vihar fattat beslut om att det ska vara sådana. Det skavara genomfört. säger attdetta är någonting som ska göras för varje intagen.Men väldigt många av oss som har varit ute på an-stalter har sett att man inte gör detta på alla ställen.Den här arbetsuppgiften har personalen inte tagit tillsig och genomdrivit. Därför tror jag att den här storaförändringen är oerhört viktigt. Jag ser verkligen framemot den här utredningen.Fru talman! Det är också viktigt att se att en del avde problem som finns inom kriminalvårdenberor på att man faktiskt börjar förändra den.Jag har i tidigare debatter på det här området ock-så tagit upp frågan om cognitive skill och de programsom man nu har tagit från till . Manhar där en dokumenterad forskning och dokumenteratbra resultat. Det arbete som bedrivs går ut på attdetta ska anpassas till svenska förhållanden. Man harkopplat in svenska forskare som ska följa processennär de här programmen införs. Det har då varit oer-hört viktigt att inte gå snabbt fram. Vi måste få braprogram, och de måste dokumenteras. Vi måste fådem forskningsbaserade, så att de verkligen kan ut-värderas.En av orsakerna till att programverksamhetensjunkit har varit att man från kriminalvårdens sida harsagt att man inte ska ha en mängd hemsnickradeprogram för folk som välvilligt vill jobba med be-handlingsinriktning men där man egentligen inte haftnågon dokumenterad effekt. Det pågår alltså en om-vandling.Ett problem inom kriminalvården som inte hardiskuterats tillräckligt är de förändrade krav somställs i kriminalvården. Det gäller förbättrat innehåll iverksamheten för bättrad behandling och ett kontakt-mannaskap gentemot den intagne, där man ska göraupp de individuella behandlingsplanerna.Vi har inte en personalkår som är utbildad och an-passad till de nya uppgifterna. Det kommer att krävasen stor process för att förändra yrkesrollen inom kri-minalvården. Vi kommer om får be-stämma att få se en process inom kriminalvården sominnebär att vi får folk med skolbakgrund, högskoleut-bildade människor som har en behandlingskunskapoch som är inriktade på detta arbete. Det är oerhörtsvårt att kräva detta av en människa som varken ärutbildad för det eller som inte ens sökte till en tjänstmed detta innehåll den dag när hon anställdes för attutföra arbetsuppgifterna.Men, fru talman, det handlar inte bara om att göraförändringar inom kriminalvården för att få den att blibättre. Vi måste också föra en diskussion om ifall viverkligen vill ha en utveckling som innebär att vi fåralltfler fångar. Antalet livstidsdömda i var tillexempel 30. börjar antaletnärma sig 130 personer.Hur man än ser på ökningen av våldsbrottslighe-ten i vårt samhälle finner man att ökningen av antaletlivstidsdömda inte har någon koppling till en särskiltstor ökning av den typen av brott. Det handlar ocksåom ett förändrat synsätt. Det har i vårt samhälle förtsen debatt med krav på allt hårdare straff. Det är enlösning som det politiskt är lätt att ta till. Alla kännervi oro för brott, och vi blir ständigt matade med upp-gifter om att brottsligheten har blivit grövre. Men vimåste också vara medvetna om att ju vilåser in människor, desto svårare kommer det att bliatt rehabilitera dem.Vänsterpartiet varnade för denna utveckling redanför väldigt . Strängare straff och hår-dare villkor på anstalterna kommer att leda till ettsvårare klimat och till mer härdade brottslingar. Viriskerar att släppa ut farligare människor än de somtagits in på anstalterna.Vi i anser att man nu också ska tasteget att försöka minska fängelsepopulationen. Där-för föreslår vi att man ska införa elektronisk fotbojaför straff på upp . Vi ser detta som enviktig fråga att lyfta fram. Vi måste förändra antaletfångar och inte bara visa en acceptans mot allt hårda-re straff och allt längre inlåsningar med hårdare per-missionsregler, med glasruta vid besök, med stränga-re kontroll och med hårdare påbackning på straffet förden som inte sköter sig. Den utvecklingen leder inteframåt utan bara bakåt. Vi kan se oss om runtomkringi länder i världen där man har den typen av system.Har de lyckats hejda brottsligheten och klarat attrehabilitera fler?Fru talman! Jag ser att min talartid börjar rinna ut.Jag yrkar bifall till reservationerna 17 och 21 menstår naturligtvis även bakom vår övriga reservation.Jag måste också säga att kriminalvården behövermer resurser. kommer vid förhandling-arna med regeringen att lyfta fram kriminalvården.För mig är det oerhört viktigt att inte bara låta ut-vecklingen gå vidare. Vi kan inte vänta på utredning-en och på att det ska bli bättre utan vi måste möta deproblem som finns i dag.Fru talman! I debatten här i kammaren får manibland höra att polisen inte kan uträtta någonting, attden behöver resurser, att det inte händer någontinginom polisen och att vi nu måste ta tag i problemen.Samtidigt ser vi, som någon sade - jag tror att det varRagnwi Marcelind - den snabbaste ökningen någon-sin på våra anstalter. Jämfört med har vi500 fler i frivården, och på våra anstalter har vi över500 fler på våra anstalter.Vi har ett rättsväsende som uppenbarligen funge-rar bättre och bättre, att döma av de konsekvensersom vi ser på våra anstalter.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Tack så mycket, , förklarläggandena i det föregående inlägget. Jag blirbara lite fundersam när tycker att vi harett fungerande rättsväsende när polisen lyckas ökaantalet intagna på våra anstalter. Rättsväsendet skulleenligt mitt synsätt fungera bättre om vi kunde arbetabrottsförebyggande, så att vi slapp ha de här männi-skorna på våra anstalter.Alice sade i sitt anförande att hon delarvår uppfattning att det är nödvändigt med förändring-ar i kriminalvården och att hon ser fram emot denutredning som ska komma. Min första fråga är: VillAlice vänta med att sätta in åtgärder tillsdenna utredning utredning har kommit, eller inserAlice att det faktiskt behövs åt-gärder?Alice sade också att om Vänsterpartietfick bestämma skulle vi på våra anstalter ha anställdamed högskoleutbildning vilka skulle kunna ta sig ande mycket krävande programverksamheterna. Det ärfaktiskt så, , att vi på våra anstalter harväldigt många högt utbildade människor, människorsom dock har schemalagd arbetstid och som inte kanfrigöras för att arbeta i de programverksamheter somde skulle vara bäst lämpade för.Det här är en fråga som jag år har tagitupp i kriminalvårdsdebatten. Är villigatt arbeta för att förändra det här systemet, så att vikan lyfta ut dessa mycket duktiga och kompetentaanställda som kan arbeta med programverksemhet?Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är självklart att maninom kriminalvården ska se till att de personer somhar den bästa utbildningen och de bästa förutsättning-arna också ska arbeta med programverksamheten. Detär ett misslyckande från kriminalvårdens sida omman inte med den personalresurs som man har klararatt fördela arbetsuppgifterna på ett sådant sätt.Jag talade vidare om vad som skulle bli följdenom får bestämma. Det handlar ocksåom anställningstrygghet. Människor som anställts harrätt att behålla sitt arbete även om det fått ett föränd-rat innehåll. Det kommer att vara en svår och långprocess att förändra yrkesrollen inom kriminalvården,men min och framtidsvision är attkriminalvårdare ska vara ett av de finaste och vikti-gaste jobb som vi har. För det ska krävas en bra ut-bildning, och man ska även få en bra lön. En lyckadrehabilitering av de intagna skulle vara samhällseko-nomiskt lönsam. Vi vill se en sådan utveckling inomkriminalvården.Vi har vidare från avgivit reserva-tioner i det här betänkandet, och vi har under tidigareår väckt motioner om vilka förändringar som vi anseratt man skulle kunna göra inom kriminalvården redani dag.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa ytterligare ettpar frågor till , bland annat om denaversion som har mot glasrutor.60 % av våra förstagångsförbrytare som döms tillupp till fängelse återfaller i brott. Många avdem har drogproblem. Ett sätt att komma åt dettaproblem för dessa människorär att se till att det inte kommer in narkotika på fäng-elset, att de inte får tillgång till narkotika. Kan AliceÅström tänka sig att ändra uppfattning? Hon har hörtmånga av dem som sitter inne säga att det hade varitskönt att ha en glasruta vid besök. Dels kan de intehotas vid besök för att andra ska ha leveransen, delskan inte sådana situationer uppstå som de inte kanstyra på grund av rädsla. Skulle det föranleda AliceÅström att tänka om i frågan?Sedan var det frågan om de individuella hand-lingsplanerna. sade att vi har pratatmycket om detta, och vi ser när vi är ute i landet attde inte fungerar. Men det är inte bara när vi är utesom vi ser att de inte fungerar, utan BRÅ har kommitmed en rapport där det framgår att inte ens i hälftenav fallen som ingick i undersökningen fanns en plane-ring som motsvarade kraven. Hur ska vi kunna reha-bilitera människor, , när vi gång på gångser att det som vi har beslutat om och som vi tycker ärviktiga, nödvändiga åtgärder för att få en fungerandekriminalvård inte verkställs i verkligheten? Kan detvara så att vi behöver sätta in mer resurser i utbild-ning för att man ska inse att man måste ta till vara demöjligheter som finns för att hjälpa den intagne att blifri från sin kriminella livsstil?Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag delar definitivt åsikten att det be-hövs mer resurser för att se till att vidareutbilda per-sonalen så att de kan genomföra det de är ålagda attgöra. Den detta framför allt drabbar är den intagne,som inte får den chans till rehabilitering som vi allagemensamt anser ska finnas. Det behövs resurser, ochdet behöver göras förändringar inom kriminalvården.Där är vi helt överens.Fru talman! Vi kommer till frågan om glasruta.Jag har också mött dem som säger att det skulle varaskönt med glasruta. Precis som tidi-gare räknade upp finns det tillfällen där många skulletycka att den vore bra. Jag har mött precis lika mångasom(säger att det vore ett misslyckande att inte kunnatillåta människor att över huvud taget ha fysisk kon-takt.