prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Konstruktionen av systemen får intebara de absurda effekterna att de sjuka både blir fatti-gare och inte friskare - genom att vi har avtalsförsäk-ringar på området slår de också så att de som tjänarlite mer till och med kan bli vinnare när de är kort-tidssjuka medan de som är långtidssjuka får bära helabesparingen.Jag har svårt att förstå den fördelningspolitik därman hanterar socialförsäkringssystem, som dettahandlar om, kopplat till de avtalsförsäkringar somfinns och till arbetsgivarnas ansvar och konstruerarförslag som gör de sjuka fattigare men inte friskare.Det är tvärtemot vad regeringsföreträdare har sagthela tiden. Jag har själv debatterat frågan med BeritAndnor i denna kammare, och jag debatterar gärnamed också. Men jag förstår intehur de sjuka ska bli friskare med regeringens politik.Anf. 39 Vice statsminister ():Herr talman! Återigen: Förslagen är ännu inte för-behandlade internt, så vi kan inte gå in och diskutera idenna kammare.Men det är intressant att få frågan från från . Om jag förstår sakenrätt betyder det att ni inte kommer att föreslå någraförändringar när det gäller situationen för dem som ärsjuka . Jag vet att jag inte kan få svar , mendet är intressant att ställa frågan rakt ut i luften. Jagska med spänning se fram emot ert motförslag dendagen vi lägger fram vårpropositionen.Partibidrag från fackligt anslutnaAnf. 40 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsrådet . Den gäller partibidrag från fackligt anslutapersoner.Det sitter en utredning som ska gå igenom dettaunder . Den ska vara klar i augu-sti-september.Därmed är emellertid inte saken utagerad. Riks-dagen fattade beslut, mot regeringspartietsvilja, om tilläggsdirektiv till utredningen som justfokuserar på partibidrag från fackligt anslutna perso-ner.Min fråga till statsrådet är: När kom-mer dessa tilläggsdirektiv? Det brinner i knutarna.Utredningen ska vara klar september.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Det viktigaste är resultatet av utred-ningen och inte vilka direktiv den har, anser jag.Jag hävdar att de direktiv som utredningen haroch det arbete som den bedriver innefattar det somriksdagen har givit till känna. Den beställning somriksdagen har gjort är redan uppfylld i de direktivsom regeringen utfärdade för sedani just det aktuella fallet.Anf. 42 ():Herr talman! Detta är nonchalans mot riksdagen.Regeringen har inte någon överprövningsrätt förriksdagsbesluten. Jag står här och utövar riksdagenskontrollmakt, och vi kontrollerar regeringen. Det ärså det fungerar i en parlamentarisk demokrati. Rege-ringen har att foga sig efter riksdagsmajoritetensbeslut. Det är inte någonting som ni kan välja ochvraka mellan. Ni kan inte bestämma vilka beslut avdem som fattar som ni ska acceptera ellerinte acceptera.Om statsrådet även i sin andra replik vidhåller in-ställningen i den första så måste vi gå vidare denkonstitutionella vägen. Då aktualiseras detta. I självaverket har statsrådet nu chansen att antingen inbjudatill en KU-anmälan eller ge ett något mer positivt svarän han gjorde i sin första replik.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att vi ska vara så dra-matiska. Jag tror att vi i lugn och ro ska överväga dettillkännagivande som har gjort, i Rege-ringskansliet noga granska de direktiv som är utfär-dade och granska huruvida det verkligen är någotadditionellt i det tillkännagivande som hargjort. Sedan får vi jämföra det med de av regeringenbeslutade direktiven, och så kommer diskussionen attfortsätta. Var så säker på det!Huruvida det blir tilläggsdirektiv som följd av denberedningen återstår att se. Detta är ett tillkännagi-vande som gjorde, såvitt jag kommer ihåg,för blott . Beredning pågår.Det viktigaste för mig är att det som villåstadkomma expedieras av utredningen, tas om handoch utreds.Anf. 44 ():Herr talman! Jag upprepar: Vi utövar kontroll-makten. Regeringen har inte att välja och vraka mel-lan riksdagsbesluten.Med det svar som nu gav är jag tvung-en att gå vidare och överväga en anmälan till konsti-tutionsutskottet. Sedan får vi se hur ärendet hanterasdär. Saken är fullständigt glasklar. Det har fattats ettriksdagsbeslut . vill inte expedi-era detta riksdagsbeslut. Tiden är ganska begränsadinnan utredningen ska vara klar - augusti-september.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Detta tillkännagivande har som sagtknappt landat på regeringens bord. Fastän tiden harvarit så knapp sedan gjorde sitt tillkännagi-vande börjar tala om KU-anmälan.Jag vet att det skälver i kammaren så fort man talarom . Men jag tror inte att vi skahasta så mycket. Låt nu regeringen i lugn och ro tittapå det tillkännagivande som har gjort, ochsedan får vi se vad som blir resultatet.Svenska elevers språkkunskaperAnf. 46 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister ungdomar har vid en internationell jäm-förelse goda kunskaper i engelska. Men de är inte likaduktiga i andra främmande språk. Enligt Skolverketsstatistik läser allt färre ett andra främmande språk,och av dem som gör det är det många som hoppar avefter några terminer när det börjar bli jobbigt. Det ärinte bra. Världen blir mer och mer internationaliserad,och eftersom är med i EU är det viktigt medkunskaper i tyska, franska och spanska. Vi missarförmodligen en hel del exportmöjligheter för att viinte har så många i vårt land som behärskar tyska,franska och spanska. Utan kunskaper i andra språk änengelska finns det också risk att vi går miste om im-pulser från andra länder och kulturer som vi behöverför att hävda oss i en alltmer globaliserad värld.Därför vill jag fråga ministern: Hur ska de svens-ka gymnasieeleverna inspireras till att i större ut-sträckning läsa tyska, franska, spanska och andrafrämmande språk?Anf. 47 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning om vikten av språk. Engelskan är naturligtvisalldeles grundläggande. Vi kan känna oss mycketstolta över att tillhör de bästa i världen blandde icke engelskspråkiga länderna i att ta till sig eng-elskan som språk.Det är riktigt att vi ser en förändring i ungdomarsattityd när det gäller övriga språk. Tyskan faller ochspanskan stiger i kraftigt i popularitet och franskanligger ganska oförändrad. Det är någonting som sker iintresset hos gymnasieeleverna.Jag menar att vi ska uppmärksamma språkensställning när vi reformerar gymnasieskolan. Det ärviktigt för alla gymnasieelever. När vi ser över antag-ningsreglerna till högskolan ska vi också uppmärk-samma språkens ställning. Där har vi två goda tillfäl-len att slå ett slag för språk för ungdomar, och detgäller inte bara engelska utan också andra viktigaspråk.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag tror att detär väldigt viktigt att man ser över antagningsreglerna.I dag är det ju faktiskt så att ett MVG i matlagningkan ha större betydelse än ett VG i tyska. Vi har alltsåi dag ett betygssystem som uppmuntrar till att väljataktiskt och då välja bort språken. Det är viktigt rättar till det här systemfelet och ändrar antag-ningsreglerna till högskolan.Redan de gamla romarna sade ju: Non scholae sedvitae discimus, vi lär inte för skolan utan vi lär förlivet.Den devisen gäller än i dag.Anf. 49 Utbildningsminister ():Herr talman! Det språk som ci-terade här har verkligen minskat i aktualitet ute påvåra gymnasieskolor.Det är riktigt att vi behöver se över antagnings-reglerna och gymnasieskolan. Både dessa processerär i full gång. Regeringen antog alldeles di-rektiv till en utredning som tittar över högskolansantagningsregler med ett par viktiga syften. Dethandlar om att stimulera att man också fördjupar sig ikrävande ämnen i gymnasieskolan, såsom språk, ochatt stärka unga människors ställning när det gällerantagningen till högskolan så att vi får fler som gans-ka snart efter gymnasieskolan får chansen att kommain på högskolan.AbortlagstiftningenAnf. 50 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillvice statsminister med anledningav den abortdebatt som har intensifierats den senasteveckan. Bakgrunden till det torde vara att vi i soci-alutskottet har behandlat motioner med anledning avatt man har krävt att utländska kvinnor som inte bor iSverige ska få komma hit och få abort. Bakgrundentill att vi har avstyrkt motionerna är att det pågår ettarbete på Socialdepartementet.Vi ska naturligtvis arbeta för att kvinnor i allaländer har rätt till fri abort, men vi bör också funderaöver hur vi bäst agerar i vårt eget land för att det skabli möjligt. Opinionen i deras eget land kan till exem-pel minska eller öka beroende på hur vi agerar i Sve-rige. Vi behöver också bedöma förutsättningarna förden svenska hälso- och sjukvården.Jag vill fråga vice statsministern: Vad är det förarbete som pågår inom regeringen för att görade här övervägandena, och vilka överväganden är detsom faktiskt görs nu?Anf. 51 Vice statsminister ():Herr talman! Jag tror att den här frågan har varituppe åtminstone två gånger i den muntliga frågestun-den. Det visar att det är en het och angelägen fråga.Lagen säger att om en kvinna är svensk medborgareeller bosatt här i riket eller om , avsärskilda skäl, ger sitt tillstånd får man utföra abort påkvinnan. Det är det här sista som är debatterat. Vadhänder till exempel med invandrarkvinnor och flyk-tingkvinnor som inte har blivit svenska medborgare?Enligt lagen kan de inte få abort på samma sätt somkvinnliga svenska medborgare kan få.Jag har tidigare svarat att det pågår ett arbete. So-cialministern har bestämt sig för att han vill utredadet här för att om möjligt få en ändring till stånd. Jagdelar uppfattningen att vi ska kämpa för att alla kvin-nor i hela världen som så önskar ska kunna få abort.Då måste man kanske titta på vad som händer om viskulle ändra lagen i så att kvinnor kan kom-ma hit och enbart göra abort utan att vara flyktingareller liknande. En utredning kommer att tillsättasinom kort.Anf. 52 ():Herr talman! Det är glädjande. Jag vill skicka medregeringen att det också är angeläget att vi övervägerhur det blir med de kvinnor som inte kan betala försig. Den diskussion som har varit aktuell nu har juhandlat om de kvinnor som har möjlighet att åka hitoch betala. Det påverkar inte de kvinnor som har småekonomiska möjligheter och som får stanna kvar isina respektive hemländer med ett fortsatt abortför-bud. Vi måste också överväga effekterna för densvenska sjukvården.Anf. 53 Vice statsminister ():Herr talman! Jag tackar så mycket för det med-skicket. Det är en del i detta som gör det hela såkomplicerat. Det gör att man inte bara kan ändralagen, utan man måste analysera det lite djupare.Jag vill också tillägga att anger isina allmänna råd hur man ska hantera just situationerdär flyktingkvinnor utan svenskt medborgarskapbehöver abort. Då får man göra en ansökan. Efter vadvi har fått fram har ingen nekats abort i den situatio-nen. Skillnaden är att man måste ansöka om det hosSocialstyrelsen jämfört med svenska kvinnor som rättigheten enligt lagen.Alkohol- och droganvändningenAnf. 54 ():Herr talman! Jag har en fråga till folkhälsominis-tern. har vi i vårt samhälle en ökande och gans-ka alarmerande kostnad för sjukskrivningar. Det sägsatt svenskarna blir allt sjukare. Analysen av varförman blir sjukare och hur vi ska förändra vårt samhällehar kanske inte kommit riktigt lika långt. En del i dethär är ju också den ökande alkohol- och droganvänd-ningen. Vi har kunnat se ganska alarmerande rappor-ter om hur inte minst alkoholanvändningen har ökatoch hur den går ned i åldrarna.Jag har träffat många som jobbar med barn ochungdomar som säger att kommer många barn iväldigt låga åldrar och är påverkade av alkohol. Dethär är naturligtvis lite grann beroende på den liberali-sering som regeringen också har medverkat till närdet gäller alkohol. Men det är också frågan om enattityd till droger. Jag vill veta hur regeringens attitydtill droganvändningen ser ut.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Vi ser mycket allvarligt på den ut-veckling som har skett både på alkohol- och narkoti-kasidan. Vi ser en ökning av totalkonsumtionen avalkohol med . Det har varit ensärskilt snabb ökning på ungdomssidan.Vi säger att vi har en allmän måttlighetslinje närdet gäller alkoholen, men vissa områden av livet skavara alkoholfria. Vi pekar ut fyra områden. Det ärgraviditeter för kvinnorna, trafiken, arbetsplatsernaoch barndomen och uppväxten. Dessa områden ska vii så stor utsträckning som möjligt försöka freda frånalkohol.Nu har vi ett omfattande förebyggande arbete pågång inom ramen för den handlingsplan som riksda-gen antog . Där beslutade manockså att skjuta till under entreårsperiod för att bygga ut det förebyggande arbetetcentralt med information men också lokalt med blandannat en lång rad drogsamordnare i våra kommuner.Där finns ett viktigt arbete på gång.Anf. 56 ():Herr talman! Det är viktigt att det sker, men mankan fundera över vilka man når. Den mest utsattagruppen är ju barn som lever i missbrukarhem. Därhar man lätt att ta efter föräldrarna. Den gruppen nåskanske inte lika lätt av den information som regering-en har lagt ut. Därför skulle jag vilja höra vad rege-ringen tänker göra just när det gäller barngruppen.Har man tänkt att fortsätta den satsning på barn imissbrukarhem som och regeringenbeslutade om? Det var också ett kortsiktigt projektdär kommunerna har haft svårt att följa med när detgäller ekonomiska möjligheter.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! De satsningarna finns inom ramenför de pengar som fördelas av länsstyrelserna, och detär merparten av de pengar som satsades när den alko-holpolitiska handlingsplanen antogs. Det arbetetkommer naturligtvis att fortsätta.Jag kan bidra med ett inslag från verkligheten.Jag var i på ett möte påungdomsgården där. Det anordnades av den nya drog-förebyggare som precis hade blivit anställd för depengar som vi har varit med att sätta till. Det var ettföräldramöte där man också träffade ungdomar somär just i åldern , där man står och väger ivalet av vilken väg man ska gå.Jag tror att debatten generellt sett håller på attvända i bort från den enkla låt-gå-attityden,där man säger att man släpper allting fritt, mot en meransvarstagande alkoholpolitik. Jag tror att det finns enbred uppslutning hos svenska folket för att det är denhållningen vi ska ha från statsmakternas sida.Riktade statsbidrag för personalförstärkningarAnf. 58 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister angående riktade statsbidrag förpersonalförstärkningar.Det är tydligen så att dessa statsbidrag endast kananvändas för personalförstärkningar inom kommuner.När SCB kontrollerar hur de används räknas personalper kommun.I en del glesbygdskommuner som till exempelStaffanstorp finns inga gymnasieskolor, men mansamverkar med . Men det går inte attge del av det statsbidrag som delastill eftersom det då inte syns i statistikenoch kommunen blir av med bidraget.Regelverket fungerar av någon anledning förkommuner i kommunalförbund, men inte för kom-muner som bara har samverkansavtal.Min fråga till är för det första: Ärdu medveten om dessa problem? För det andra: Vadtänker du göra för att även eleverna i de kommunersom inte ingår i kommunalförbund utan enbart harsamverkansavtal får del av dessa riktade statsbidrag?Anf. 59 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är medveten om frågeställning-en.Syftet med det statliga bidrag som vi nu ger tillnästan alla kommuner är att man ska få möjlighet attanställa fler lärare och andra specialister i skolan. Detgäller både grundskola och gymnasieskola.Regelverket är sådant att man får ett extra statligtbara om man faktiskt anställer mer personal för depengar man fått. Det är själva grundidén.Det exempel som tar upp visar attdet finns samverkan mellan olika kommuner när detgäller gymnasieskolan. Den kommun som har gym-nasieskola och satsar på att utöka personalen får judel av statsbidraget. Skulle vi införa specialregler församverkande kommuner skulle vi kunna få väldigtkrångliga situationer där vi måste följa upp om detblivit dubbel ersättning till någon kommun som an-ställt mer personal.Det är bättre att behålla ett enkelt regelverk och setill att alla som satsar på mer personal får det statligabidraget. Den kommun som samverkar i gymnasie-skolan har säkert behov av att också satsa sina resur-ser på sin grundskola för att utöka antalet lärare ochandra specialister.Anf. 60 ():Herr talman! Jag hade hoppats att det enbarthandlade slarv och klantighet i denna fråga och inteen vilja att missgynna glesbygden.Elever från kommuner som inte har gymnasiumgår i skola någonstans, och det kostar någonstans.Nu har jag fått svaret att är med-veten om det och ändå låter det fortsätta. Det ger miginte mer hopp om att kommuner som enbart har sam-verkansavtal också kommer att få del av pengarnaeftersom deras elever ändå går i något gymnasium.Jag tackar för svaret i alla fall.Anf. 61 Utbildningsminister ():Herr talman! Regelverket är i grunden mycket en-kelt. Alla kommuner som satsar på att anställa flerlärare och andra specialister får del av det statligabidraget.I blir det inget problem fördär har man inga extra satsningar. Det är också en typav regelverk som man skulle kunna använda sig av.Jag föredrar ett enkelt och tydligt regelverk för attse till att barn och ungdomar både i grund- och gym-nasieskolan får den hjälp och det stöd som de behö-ver.Christiania i KöpenhamnAnf. 62 ():Herr talman! Min fråga går till statsrådet hans tid som riksdagsledamot drev han ak-tivt frågan att fristaden i Köpenhamnskulle stängas. Min enkla fråga blir: Driver statsrådetsamma fråga i regeringen?Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Ja, det gör jag. Jag jagade regeringeni den frågan för att jag ville ha fram den svenskaståndpunkten. Det handlar inte om att stänga Christi-ania, utan vi är ute efter att narkotikaförsäljningen skaupphöra.Vi ska inte komma med några uppfattningar omhur folk vill bo och leva, utan det handlar om att fåstopp på försäljningen av efter mitt tillträde tog jag uppfrågan med den danska socialministern . Jag passade också på att berömma henne fördet jobb som man då hade gjort från dansk sida medmer omfattande razzior, stängning av ett antalhashklubbar i och en förändrad attityd iden här diskussionen.Jag noterade att man också är beredd att från dendanska statens sida gå in med pengar för att rusta uppområdet. Det är nu en stor diskussion om detta iDanmark.Anf. 64 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag önskar statsrådetlycka till i sitt arbete.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! De som säljer narkotika i Christianiahade inför detta hotat med att strejka i . Detär väl en av de mest välkomna strejker vi har sett.Den får gärna vara hur länge som helst för min del.Integrationen i ÖresundsregionenAnf. 66 ():Herr talman! Jag har en fråga till bor nära en bro som via annonser har börjattala till oss. Den är oroad för att integrationen översundet inte fortskrider med den hastighet som manskulle ha kunnat hoppas. Bron uppmanar mest depersoner som bor på de olika sidorna av sundet attarbeta för detta. Jag tror att bron är för blyg för attfråga ministrar om det hela, därför tänkte jag göra detå dess vägnar.Jag undrar hur förhandlingarna med går.Kommer vi vidare mot en förenkling av systemet och,framför allt, kan ministern prioritera de människorsom råkar extra illa ut på grund av att vi har två olikaskattesystem? Det gäller dem som råkar arbeta påbägge sidor bron. Det är näst intill omöjligt att göradet för man fastnar i både det danska och det svenskaskattesystemet.Det är ganska många människor som helt enkeltinte väljer att flytta till på grund av det härproblemet.Anf. 67 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig inleda med att säga till Ma-rie att integrationen över gårmycket bra. Den går framåt. Under det senaste åretkan vi notera att pendlandet över bron har ökat högstanmärkningsvärt. Det gäller både biltrafiken ochtågresandet.Jag tror att den inriktning som Öresundsbrokon-sortiet har haft när det gäller prissättningen på resan-det över bron har haft stor effekt.Det pågår också en mycket utvecklande integra-tion i denna region.Så sent som i förra veckan träffade jag närings-livsföreträdare för att diskutera hur vi kan arbetavidare med att förbättra förutsättningarna för integra-tionen.Skattefrågan är ju känd för ledamötersedan tidigare. Förhandlingarna pågår mellan och . Ambitionen är att så snart sommöjligt hitta en lösning.Det är inte fråga om någon harmonisering, utandet handlar om att underlätta situationen för dem somrör sig över gränserna.Anf. 68 ():Herr talman! Jag är medveten om att integrationenfaktiskt går bättre än vad man skulle kunna förväntasig med tanke på den senfärdighet som finns på bäggesidorna av sundet när det gäller att regeringsmaktenska komma fram till regler som gör det lätt att arbetaoch bo på olika sidor sundet.Jag har många bekanta som lever i just den härsituationen och vet att den inte är lätt. Jag känner tillexempel flera personer som har valt att inte flytta tillSverige på grund av att de har eget företag i hemmetoch arbetar på den danska sidan. Det funge-rar helt enkelt inte. En vanlig människa klarar intealla de konstiga regler som gäller i den här regionen.Anf. 69 Statsrådet ():Herr talman! Integrationen går framåt. Det görshela tiden märkbara framsteg inom en rad olika sam-hällsområden. Låt mig bara peka på att inflyttningentill har ökat högst avse-värt. 1 900 personer har flyttat in över Skånegränsen.Som jag tidigare ökar också pendlandet över bron.Integrationsarbetet ska självklart gå vidare och ut-vecklas, men jag vill säga att bilden är mycket merpositiv än vad här ger uttryck för.Mäns våld mot kvinnorAnf. 70 ():Herr talman! Jag har en fråga till angående mäns våld mot kvinnor.Många gånger skuldbelägger vi kvinnan och sä-ger: Varför går hon inte ifrån mannen? när frågan skavara: Varför slår mannen sin kvinna?Ansvaret ska ytterst ligga på den som slår.Jag har tidigare frågat just ommäns våld mot kvinnor och fått svaret att det handlarom att höja kunskapsnivån på det här området. Minfråga till ministern är: På vilket sätt kommer minis-tern att verka för att kunskapsnivån på det här områ-det höjs och för att klarlägga att ansvaret ligger påden som slår?Anf. 71 Vice statsminister ():Herr talman! Vi har till-baka bedrivit ett arbete i Nationellt råd för kvinnofrid.Syftet med det arbetet har varit precis det som efter-frågades, nämligen att höja kunskapsnivån när detgäller mäns våld mot kvinnor. Vi har gått fram genomatt studera olika grupper av kvinnor som blir miss-handlade: äldre kvinnor, gravida kvinnor, invand-rarkvinnor, kvinnor med funktionshinder och så vida-re.Resultatet har också för oss varit uppseendeväck-ande och skrämmande. Vi har också lärt oss väldigtmycket, nämligen att det inom samtliga dessa grupperförsiggår ett våld från mäns sida riktat mot kvinnor påett sätt som vi inte hade trott.Projektet råd för kvinnofrid ska upphö-ra , men vi har uttalat att vi ska se till attdetta projekt ska få en mer fast form och övergå tillett nationellt center, som ska kunna fungera som ettforsknings- och kompetenscenter för dessa frågor.Anf. 72 ():Herr talman! Jag tycker att man många gångerglömmer bort barnen i de här sammanhangen. Detfinns en undersökning som visar att av barnen ifamiljer med misshandelsförhållanden har upplevt,har sett eller har kännedom om att det förekommervåld i familjen. Jag har ett önskemål som jag hoppasatt delar med mig, nämligen att viska kunna införa en nollvision på området våld motkvinnor. Jag hoppas också att flera delar detta öns-kemål med mig.Anf. 73 Vice statsminister ():Herr talman! På den sista frågan självklart obe-tingat ja. Jag delar också uppfattningen att vi inte harsett barnen i misshandelsfamiljerna. Vi har ocksåutarbetat en rapport om barn i sådana sammanhang.Också på detta område var förhållandena skrämman-de, särskilt med tanke på hur valhänt och oförmögetvi tar oss an dessa barn när man upptäcker vad somförsiggår.