prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Det är, tycker jag,ingen klok politik att säga nej till en bra regel omvakansstatistik bara därför att det finns andra reglersom är dåliga och onödiga.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 119 () replik:Fru talman! sade om reservan-ternas ställningstagande att vi avviker från ämnet.Genom att vi villkorar det här talar vi om olika saker.Så uttryckte sig om reservanter-na. Men i utskottets ställningstagande står:"Det är viktigt att uppgiftsskyldigheten för enskil-da och offentliga arbetsgivare inte blir större än nöd-vändigt och att de inte behöver lämna likartade upp-gifter enligt olika regler. Det bör regeringen beaktavid översynen av lagen . om skyldighet för arbets-givare att anmäla ledig plats till den offentliga arbets-förmedlingen. "Då har vi klarat av att vi inte avvikit från ämnetutan att i det fallet har fel.Jag tycker att det är väldigt märkligt av majorite-tens företrädare att tala om att vi behöver se överregelsystemet, vi behöver minska antalet regler mensamtidigt inte vara beredd att delta i beslut som kon-kret innebär att regelmassan blir mindre och skyldig-heten för arbetsgivare att leverera in uppgifter blirmindre. Att ord och handling ska gå hand i handmåste man kunna leva upp till, , ochdet gör ni inte i det betänkande som ni redovisar.Anf. 120 ():Fru talman! Det visade sig att regeln om vakans-statistik är en regel som infördes för se-dan. Det har också visat sig att den är en mycket bramåttstock på hur man ska kunna undvikaarbetskraftsbrist. Det måste väl ändå vara någontingsom även kan ställa upp på så att den såsmåningom när vakansstatistiken fungerar fullt ut,vilket vi önskar att den ska göra i och med det härförslaget, kan vara en hjälp för både kommuner ochlandsting såväl som privata företag för att lösa perso-nalbrist i framtiden.Anf. 121 ():Fru talman! Vi har konstaterat att det finns ett be-hov av att samla in de här uppgifterna om vakanserna.Det är vi överens om. Men vi har villkorat vårt ställ-ningstagande med att regeln om obligatorisk platsan-mälan måste tas bort, just i syfte att leva upp till detbeslut som har tagit. Visserligen fanns detde som hade invändningar mot att majo-ritet beslöt att ge regeringen det uppdraget.Det här handlar om betydligt större saker än så,vill jag ändå påstå. Ska vi tala om att lyfta fram riks-dagens betydelse i det här sammanget - nu är det hären ganska liten fråga - har vi här en möjlighet att gåfrån ord till handling. Vi har möjlighet att ta ett kon-kret beslut som leder till att regeringen så att säga ärskyldig att effektuera. Det är inte majoriteten bereddatt göra, utan majoriteten fortsätter som vanligt. Nisäger en sak: Vi försöker att segdra och att undan-hålla nödvändiga åtgärder för att förbättra för företa-gare.Det är den principiella slutsats man kan dra avAgneta och majoritetens ställningstagande.Ni har möjlighet att gå från ord till handling. Låt ossdå göra det i stället för att än en gång visa den tve-hågsenhet mot att minska regelverket som de factoändå finns hos majoriteten.Anf. 122 ():Fru talman! Jag delar inte syn-punkter här. Jag har ju sagt i mitt anförande att detpågår ett arbete när det gäller lagen om obligatoriskplatsanmälan. Jag har också sagt att det handlar omtvå olika saker. Vakansstatistiken har man för attmotverka arbetskraftsbristen. Anmälan till arbetsför-medlingarna om lediga platser är en helt annan sak,som handlar om kopplingen mellan den som sökerarbete och de lediga platser som finns.Det pågår ett arbete om hur man ska förenkladetta. Det är man helt enig om att man ska göra. Dettycker jag att vi får nöja oss med . Det kommerett förslag eller omhur de administrativa sakerna ska kunna förenklas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )11 § Avgifter vid betänkande 2002/03:FiU27Avgifter vid (prop. 2002/03:63).Anf. 123 ():Fru talman! Detta betänkande är egentligen enfortsättning på det beslut som redan hartagit beträffande den framtida revisionen, alltså infö-rande av och ytterst de tre riksrevisio-nerna. Det regelverk som omger denna verksamhethar tidigare fattat beslut om vid olika till-fällen.Det här är som sagt en fortsättning på detta. Vi fö-reslår avgifter i en lag för som innebäratt under sitt första verksamhetsår skata ut avgifter för den årliga revisionen av affärsverkoch statliga myndigheter med en hög grad av avgifts-finansiering samt aktiebolag och stiftelser där Riksre-visionen utser revisorer. Vidare föreslås i detta betän-kande en ändring i lagen om revision av statlig verk-samhet med mera som innebär att i princip all årligrevision vid skavara avgiftsbelagd. inkomster frånavgifterna och ersättningar ska samtliga tillförasstatskassan och redovisas under inkomsttitel på så-dant sätt att de passerar både inkomst- och utgiftssi-dan i själva statsbudgeten.Vi föreslår också i detta betänkande att lagen trä-der i kraft . I och med det här beslutetkan vara på plats och starta sitt arbetesom det var tänkt den 1 juli.Anf. 124 ():Fru talman! Det här ärendet har jag haft förmånenatt få följa så att säga från ax till limpa, först i där vi arbetade med detta, sedan iriksdagsstyrelsen och i finansutskottet. När mangör en sådan resa tar man intryck av åsikter ochståndpunkter, och förhoppningsvis blir man klokareav att lyssna.I ett skede hade vi en utredare i det här arbetetsom sade: Nej, det ska inte vara några avgifter. Detvar en mycket betrodd utredningsperson. Det somutredningsmannen sade lät väldigt välunderbyggt.Sedan kom vi på att har vi inga avgifter alls hotas enså viktig verksamhet som tidiga-re hade, viss biståndsverksamhet som genom Sidafinansieras via avgifter. Det fick mig att vilja slå vaktom att ha en möjlighet i systemet att ta ut avgifter.Det är viktigt med biståndsverksamheten. Det fannsockså skäl att ha kvar avgifter på de affärsdrivandeverk och bolag som jobbar i konkurrens. Det ska varalika i fråga om konkurrens, det är sant.Sedan antog riksdagsstyrelsen enhälligt ett förslagom att det skulle finnas avgifter. Så trodde jag att jagvar nöjd och glad.Sedan gick det vidare till regeringen, och rege-ringen gick ut med en promemoria. Så hände det attdet kom in remissvar från ,revisorer och sompåpekade att det här med avgifter nog inte var såvälbetänkt.Då kom en motion från några vänsterpartister somni har läst. Jag kände mig lite obehaglig till mods.Här motionerar partikamrater mot ett beslut som jaghar stått bakom. Det var inte helt behagligt, men så ärdet ibland i , inte helt behagligt. Så skadet vara i partier, det ska inte vara behagligt allagånger, annars blir det stiltje och man stelnar.Jag läste motionen och tänkte: Ja, motionärernahar faktiskt rätt i mycket. Sedan såg jag att motionä-rerna inte hade helt rätt. En del hade regeringen fak-tiskt tänkt på, men en del hade inte ens motionärernatänkt på. Jag ska nu komma till det.Motionärerna begär inte månen, de avvisar inteallt. De säger att kan vi göra såsomriksdagsstyrelsen och regeringen vill, men inför 2004behöver vi tänka efter lite mera. Det är det som minreservation går ut på, att tänka efter lite mera inför2004.Fru talman! Jag yrkar bifall till min reservation,men jag vet att den kommer att förlora i kammaren.Jag tror mig med till visshet gränsande sannolikhetveta att det bara är som kommer attstödja den. kan man säga att det inte gör såmycket, eftersom jag kommer att vinna i längden. Detsade jag i en annan debatt. Men den här gången är jaginte alls så säker på att jag kommer att vinna i läng-den. Jag är rädd för att jag kommer att förlora i läng-den i den här frågan. Det gör mig ännu oroligare. Vikan få väldiga problem 2004.Jag vill backa tillbaka lite . Vad händer i stats-förvaltningen ? Där gjorde majoriteten, vii de samverkande partierna v, s och mp, en besparingpå av förvaltningsanslagen som reduceradedem med 1,2 miljarder. Det är mycket pengar. Dettamåste myndigheterna nu klara av. Den besparingenkommer att gälla . Den gäller inte baraför 2003, utan den bärs ju framåt. Det blir lägre nivå-er.Det beslut vi nu ska fatta i innebär att vigör en ny besparing på offentlig statsförvaltning. Nuska hela verksamheten avgiftsfinansieras. Det kanröra sig om . Det är ungefär Riks-revisionens anslagsnivå. Det ska vältras ut på statligförvaltning. Det är ytterligare ett besparingsbetingsom de ska hantera . Det borde de kunnahantera, kan man tycka. Regeringen ska ju återkom-ma med en finansiering, står det lakoniskt på en rad.Det sägs ingenting om hur.Jag har varit lite elak när jag skrev reservationen,fru talman. Jag skrev min reservation ordagrant uti-från utskottets betänkande. Det är samma text. I ut-skottets betänkande på s. 7 står det: "Enligt vad ut-skottet kan konstatera leder anslagsfinan-sieringen av till att statens utgifterunder utgiftstaket blir - allt annat lika -högre jämfört med den beräknade utgiftsnivån vidoförändrad organisation för den statliga revisionen. "Det är alltså 300 miljoner till som ska tas ut frånden statliga förvaltningen under ett befintligt utgift-stak. Hur ska det hanteras? Vi har ju redan gjort tuffabesparingar på den sociala sidan och sänkt ersättning-en från till . Det gjorde vi inte för att vityckte att det var roligt utan för att pengarna sakna-des. kommer det att saknas ytterligare uppemot300 som ska tas från statlig förvalt-ning. Det är ett tufft sparbeting.Fru talman! Till det kan läggas en annan sak. Jagsitter i styrelsen för . Där fick jagreda på att pensionerna blir dyrare än beräknat för denstatliga förvaltningen. Det kan röra sig om 600-700miljoner kronor som ska läggas till det tidiga-re besparingsbetinget på 1,2 miljarder. är vi uppe i2 miljarder. Sedan kommer 300 miljoner till. Viminns vad man sade i sagan: Orkar du den så orkardu den. Men till slut orkar inte förvaltningen mer. Härborde man ha tänkt efter före. Jag har fått ändra migunder resans gång. Jag tycker att fler borde funderapå att ändra sig och erkänna existensen av detta pro-blem i alla fall.Fru talman! Jag yrkar än en gång bifall till min re-servation.Anf. 125 ():Fru talman! En enig riksdag beslutade i december2000 om en sammanhållen revisionsmyndighet, Riks-revisionen. I det beslutet fanns inget sagt om finansie-ringen av granskningsverksamheten.På förslag av riksdagsstyrelsen föreslogs i bud-getpropositionen för att för skulle bemyndiga att dispo-nera avgiftsinkomster för årlig revision. I sina över-väganden angav riksdagsstyrelsen att man av praktis-ka skäl bör tillämpa samma ordning för finansieringav viss årlig revision för Riksrevisionensom för . Det innebär att Riksre-visionen , såsom , tillviss del finansieras med avgifter som myndighetendisponerar.Riksdagsstyrelsen angav också att från och med2004 kommer all årlig revision att föreslås vara av-giftsbelagd och redovisas mot statsbudgetens in-komstsida. beslutade i enlighet med riks-dagsstyrelsens förslag. Någon erinran mot styrelsensöverväganden beträffande avgiftsbeläggningen av denårliga revisionen och dispositionen av avgiftsin-komsterna framställdes inte under riksdagsbehand-lingen.Fru talman! Jag gör denna historiska exposé föratt visa på den enighet som rått i detta ärende. Dagensdebatt påminner mig om talesättet: Sent ska syndarenvakna.Vänsterpartiet och har varit djupinvolverad i arbetet med en riksrevision och har inte -vad jag vet - tidigare anfört några invändningar motett system med avgiftsfinansiering.Nu föreslår att förslaget om att iprincip all årlig revision ska avgiftsbeläggas från ochmed 2004 ska avslås. I stället vill ha enutredning om det föreslagna avgiftssystemet.Trots anförande vill jag säga attvi har tänkt efter före. Jag vill fråga: Vad är detegentligen som har hänt sedan riksdagsbeslutet? Vadär det som har tillkommit eller förändrats? Jag kaninte se några skäl till ett avslag och en utredning.Motionärerna anser att frågan om avgifter vidRiksrevisionen är komplicerad, att den behöver utre-das vidare och därefter, på sedvanligt sätt, remissbe-handlas. I avvaktan på ett förslag baserat på en sådanutredning kan det förslag om avgifter som regeringenlagt för enligt motionärerna till-lämpas vidare. Vad som ska ske därefter ska utredas.Så tyckte revisorer och Riksdagensombudsmän, och så tycker Vänsterpartiet.Förslaget som vi nu diskuterar utarbetades inomFinansdepartementet utifrån de principer för finansie-ringen av som riksdagsstyrelsenangett och som under behandlingen avpropositionen och budgetpropositio-nen ställt sig bakom. Utifrån detta ansågregeringen att förslagen i promemorian kunde läggastill grund för lagstiftning i ärendet.I lagrådsremissen som därefter utarbetades redo-visades motiven för riksdagsstyrelsens ställningsta-gande. På samma sätt utvecklades de formella förut-sättningarna för en myndighet under attutfärda föreskrifter. I lagrådsremissen föreslogs vida-re att bestämmelser om avgifter vid Riksrevisionenskulle tas in i en särskild lag. Lagrådet accepteradedetta , men för tiden därefter ansåg Lagrådetatt bestämmelserna om avgifter ska sammanförasmed övriga bestämmelser om revision i lagen omrevision av statlig verksamhet. Med vissa redaktio-nella ändringar godtog Lagrådet förslaget i övrigt.Fru talman! Jag säger som brukarsäga: Vad göras skall är allaredan gjort. Jag kan intese att detta ärende inte är berett tillräckligt mycketoch yrkar därför bifall till förslaget i finansutskottetsbetänkande och avslag på motionen.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag fick en fråga om vad som har häntsedan riksdagsstyrelsen fattade sitt beslut. Det somhar hänt är att regeringen har utarbetat en promemo-ria. Den har gått ut på remiss, och det har kommit inremisskritik. Själva idén med att ha remisser är ska läsa dem och ta intryck av dem. Om styrel-sen redan har beslutat sig trots att frågan går ut påremiss och beredning och man inte tar något intryckav remisserna, är det ju idé att lägga ned remissin-stanserna. Men det tycker inte någon av de här tvådebattörerna. Det är vad som har hänt.En del av remisskritiken har regeringen faktisktbemött i propositionen, och det finns också med ibetänkandet. Det finns en del saker där.Det är bra med utskottsbehandlingar. Det ger tidför eftertanke och begrundan. Och det har jag fått.Tack vare remisserna och motionärerna har jag fåtttid att tänka. Jag har kommit fram till att detta betyderen effektiv besparing på statsförvaltningen. I värstafall blir den på . Jag tror inte attalla riktigt har besinnat det. Det är 300 miljoner kro-nor som ska finansieras under satt utgiftstak. Detskrev utskottet också i sitt betänkande, och det skrevjag i min reservation. Det är detta som har hänt. Jagvill ha ett svar på hur vi ska hantera den besparingenunder utgiftstaket.Jag har en lösning. Jag kommer att begära ett in-lägg sedan så att jag kan ställa den frågan, men nuhandlar ju repliken om annat. Jag vill ställa frågan tillandra, och det kan jag inte göra nu av respekt förkammarens regler.Min fråga är: Är ni socialdemokrater beredda attjustera utgiftstaket uppåt med trehundra miljonerkronor? I så fall har vi inget stort problem. Det ärfråga om en genuin teknisk förändring eftersom detmotsvaras av inkomster som är exakt lika stora. Dethandlar alltså inte om något tricksande. Därför bordevi kunna säga att om vi kunde göra det där andra såkan vi nog också göra det här.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag och är helt över-ens om det viktiga med remissförfarandet. Det är ettunikt sätt som vi har i . Naturligtvis har rege-ringen också tagit intryck av remissinstanserna, menjag tycker för den skull inte att detta behöver utredasytterligare.De synpunkter som motionärerna har tagit upphandlar om konstitutionella aspekter, fördyringar ochbesparingar. Jag håller med om att det blir fördyring-ar för revisionsobjekten. Avgiftsbeläggningen ska jugälla i princip all årlig revision. På så sätt kommer detnya avgiftssystemet att, till skillnad mot dagens god-tyckliga kriterier för när myndigheterna ska betala förrevisioner, ge alla revisionsobjekt lika kostnadsvillkorvid extern revision.Förslaget omfattar fler. Därmed får de myndighe-ter som inte betalar revisionsavgift kostnadsök-ningar. Om detta ska regeringen alltså återkomma,som sade, i budgetpropositionen.Förslaget om avgiftsbeläggning innebär också attavgiften för den årliga revisionen kommer att fördelaspå de objekt som kan påverka revisionens omfattning,och alltså ge revisionsobjekten ett tydligt incitamentatt förbättra sin ekonomiska förvaltning. På så sätt ärdetta förslag påverkbart.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag ska börja med det senare, för därblir det feltänkt. Ett revisionsobjekt ska inte ha möj-lighet att påverka revisionens omfattning. Det är enfeltanke. Själva poängen med att revisionsobjektetinte ska kunna påverka inriktningen av revisionen ärju det grundläggande. Det där är alltså feltänkt. In-riktningen ska inte kunna påverkas. Om så sker hardet hänt något väldigt udda.Det är reservationen jag argumenterar för, intemotionen. Jag är lite listig av mig. Jag skriver intebara av reservationer och motioner rätt upp och ned,utan jag lägger till. Jag menar att det finns goda skälatt noggrant överväga denna kritik, och sedan citerarjag motionen. Därefter går jag vidare och citerarutskottet när det skriver att anslagsfinansieringen skakunna leda till att "statens utgifter . blir - allt annatlika - högre jämfört med den beräknade utgiftsni-vån". Och det slår mot taket.Därför skriver jag i min reservation: "Inte hellerär det klargjort om de ökade inkomsterna kommer attleda till en teknisk uppjustering av utrymmet underutgiftstaket." Den fråga jag ställer till min meddebat-tör är: Kommer taket att räknas upp? Det kan ju inteen riksdagsledamot lova. Jag kan inte lova det.Man kan säga vad man vill. sade: Politik äratt vilja. Min fråga är om vi två, som står här ochdebatterar , vill räkna upp taket. Man kan svara"ja", "nej" eller "jag har inte riktigt bestämt mig".Alla svaren är hedervärda. Ett svar är bra, nämligen:"Ja, jag är beredd att verka för det. "Sedan kanske vi får svårt att vinna över Ring-holm, men det måste vi göra. be-höver den vinsten. Man har inte råd med fler bespa-ringar. Om vi vinner har vi också utrymme att höja,och därmed återställa, sjukförsäkringen. Men dåmåste vi räkna upp taket.Jag kommer att begära ordet igen och ställa fråganäven till andra.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag och är helt över-ens om att varje skattekrona ska användas på rätt sättoch inte förslösas. Därför är det också viktigt attmyndigheter förbättrar sin ekonomiska förvaltning.Det menar jag är möjligt. Revisioner syftar ju till att -om man får anmärkningar - ge råd, stöd och tips såatt man kan bli bättre i sin ekonomiska förvaltning.Det menar jag att man kan med det förslag som vidiskuterar i dag.Anf. 130 ():Fru talman! Jag har redan tidigare antytt frågan.De borgerliga ledamöter som sitter i kammaren har,om de är lite lyhörda, kunnat förbereda sitt svar.Vi i den samverkande majoriteten anklagas iblandför att tricksa med utgiftstaket. Jag menar att denkritiken med större rätta kan riktas mot den borgerligaoppositionen. Den här gången tycker jag dock att denborgerliga oppositionen kan enas med i varje fallVänsterpartiet om att säga att detta är saldoneutralt.300 miljoner i ökade utgifter för de statliga myndig-heterna går in på statens inkomstsida men kommerinte till . har Riksrevisionenutgifter på ungefär 300 miljoner kronor.Är det då inte rimligt att det motiverar en beräk-ningsteknisk justering av utgiftstaket? Vore det attbudgettricksa? Det är ännu oklart om jag får igenomdetta med . Kanske går det med stöd frånvissa socialdemokrater i . Kommer denborgerliga oppositionen i så fall att anklaga oss för atttricksa med utgiftstaket? Den frågan bör besvaras. Jagväntar på svaret.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )12§ FN och vissa multilaterala frågorFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU8FN och vissa multilaterala frågor (skr. 2002/03:83).Anf. 131 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 1. Vi står givetvis bakom våra två övrigareservationer, men för tids vinnande yrkar jag enbartpå reservation 1.Låt mig först slå fast att FN skulle kunna spela enbetydligt större roll för att främja demokrati ochmänskliga rättigheter i världen. Även FN:s fredsbeva-rande roll skulle kunna stärkas.FN måste fokusera på de uppgifter som de bästkan lösa. FN:s byråkrati överträffar ofta de värstaslutsatserna av Parkinsons lag. Ett smidigare FNskulle framför allt gynna utvecklingsländerna. Orga-nisationer som UNHCR, och vissa andra or-gan måste förbättra samordningen vid humanitärainsatser. Att WHO, , bordeges en betydligt starkare roll i smittbekämpning harlätt kunnat illustreras genom utbrottet av SARS-epidemin.Fru talman! Utan tillräckligt med pengar förslårinte de högstämda talen om FN:s roll till annat änvälmenande prat. Medlemsstaterna måste ställa till-räckliga resurser till FN:s förfogande. ned-dragning av försvarsanslagen och oförmåga att kunnaställa upp med tillräcklig internationell trupp är i dettasammanhang generande.Enligt vår mening är det hög tid att FN prioriterarden mest konfliktdrabbade kontinenten, nämligenAfrika. Här gäller det att först bygga fred och sedanfort skapa konfliktförebyggande strukturer. Afrikamåste få en säkerhetsordning som förhindraranfallskrig och krig genom ombud.I betänkandet förs ett resonemang om att det vorebra om EU kunde ställa upp med en snabbinsatsstyrkadirekt vid beslut i säkerhetsrådet. Detta vore i sig enalldeles utmärkt ordning. Jag vill dock ta tillfället iakt och erinra om att om EU ska klara ett sådant åta-gande måste medlemsländerna i unionen ta sina skyl-digheter att kunna leverera rätt utbildad och rätt ut-rustad militär personal på allvar. Om åtagandet skabli annat än vackra ord måste medlemsländerna slutaupp med slakten på sina försvarsresurser.Fru talman! I utskottets majoritetstext hävdas attSverige agerar aktivt för att förändra och stärka FN.Detta är säkert majoritetens viljeinriktning. Men omni i majoriteten verkligen menar allvar, och inte baravill ha stolta till intet förpliktigande deklarationer,finns nu chansen. Passa på att ta den chansen i daggenom att stödja den moderata reservationen nr 1,som syftar till en verklig förändring av FN.Fru talman! Vetorätten, eller snarare hotet omveto, har alltför ofta hindrat säkerhetsrådets möjlig-heter att bli den viktigaste mötesplatsen för interna-tionell diplomati. Inte minst oansvarigaagerande under utgör en tydlig illust-ration till hur hotet om veto gör säkerhetsrådet till enpapperstiger. Andra exempel är , Kosovooch . När det gäller folkmordet i Rwandavar säkerhetsrådet helt passivt. Det föreföll som omhela världen tittade åt ett annat håll.Efter det avhållna mötet med FN:s kom-mission för de mänskliga rättigheterna jublade KubasFidel över vad han kallade en ny moraliskseger för revolutionen. Fler segrar av den typen inomFörenta nationerna och vi kommer alla att bli förlora-re.Genèvemötet lyckades inte heller fördöma Muga-bes flagranta och förödande människorättsövergrepp.Sudan har å sin sida uppfattat sig ha stöd av Förentanationerna eftersom man ej heller mäktade anta enresolution mot godtyckliga avrättningar, tortyr ochomskärelser av flickor i landet.Det brådskar alltså med att modernisera Förentanationerna. Vi kan inte låta förtryckarideologier somkommunism och fundamentalistisk islamism, eller förden delen vampyrstater och kleptokratier utan annanideologi än att berika makthavarna, fortsätta attblockera FN-systemet.Fru talman! En reformering av sommöjliggör att dess principer lättare kan efterföljasmåste genomföras. Det ska ske omgående. Annarstappar säkerhetsrådet helt varje möjlighet till ett tro-värdigt agerande.Att framhäva de mänskliga rättigheternas univer-salitet måste vara en hörnsten i svensk utrikespolitik.Svenskt bistånd ska inte utgå till statsmakter somgrovt och systematiskt kränker mänskliga rättigheteroch förtrycker sina medborgare.Fru talman! är det för ett gemensamt age-rande.