prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — vill att mandelar upp posterna, så att det klart framgår vad som ärnormala skatter, kyrkliga avgifter och pensionsavgif-ter. Pensionsavgiften är egentligen ingen skatt utan enavgift som man avsätter för framtida bruk när manblir pensionär. Det är alltså en personlig tillgång. Påsamma sätt ingår de kyrkliga avgifterna numera inte ide normala skatterna.Fru talman! Jag står bakom samtligareservationer, men jag yrkar bifall till reservationerna1 och 2.Anf. 121 PER ():Fru talman! I det här betänkandet om taxering,skattebetalning och folkbokföring kommer de olikaperspektiven, som har nämnts här tidigare, fram iblixtbelysning igen. Statens von oben-perspektivfinns med i allt. Oppositionen gör vad den kan för attlyfta fram skattebetalarens perspektiv. Vi efterlyserförenklade regler, inte minst för småföretagen, ochjag vill yrka bifall till reservation 1.Vad jag inte har sagt är att det inte bör finnas ettstatligt perspektiv, men det statliga perspektivetmåste definitivt balanseras med ett von unten-perspektiv, ett perspektiv underifrån, från skattebeta-larna.Skatter och skattenivåer kränker medborgare. Närde gör det motverkar de grundläggande etiska värden- etiska värden är inte någonting konstigt, utan dekorresponderar med FN:s deklaration om mänskligafri- och rättigheter. När detta sker kan det inte moti-veras av ens de ädlaste mål - det må vara välfärd ochså vidare - utan medlen måste harmoniera med må-len. Det blir annars en förvrängd konsekvensetik elleringen etik alls. Skatter som förhindrar människor attförverkliga grundläggande värden och som till exem-pel driver företag ur är moraliskt illegitima,och de bör kallas så.Det händer att staten via statliga verk driver inskatter som inte har moralisk legitimitet och dess-utom att de gör det på ett sätt som inte heller har denhär legitimiteten. Jag har inte sagt att det alltid ärså. Jag har inte angett någon som helst proportion,men vi har ju hört de tidigare inläggen, och då kan jagförkorta mitt anförande. När detta äger rum har vi etttrovärdighetsproblem, och det trovärdighetsproblemetmåste vi ta på allvar. Det undergräver skattemoralen,och det försvårar för oss alla att nå målet om det godasamhället.Det krävs någon form av mentalitetsförändringsåväl hos lagstiftare som hos skattemyndigheter. Minegen erfarenhet av skattemyndigheten i Västra Göta-land är kort, men utifrån den upplever jag att föränd-ringen är på väg. Det kanske är så över hela riket -jag vet inte. Men det ska inte längre bara handla omatt se skattefusk och skatteundandragande som bris-tande skattemoral. Det är det, men detta kan också hasin orsak i handlingar, det vill säga beslut och lag-stiftning, från statens sida som inte är moraliskt legi-tima. Jag talar om "moraliskt legitima" utifrån denmoraliska kodex som finns i internationella samfundoch som också finns i rättighetskatalogen i Sverigesgrundlag.Det statliga perspektivet kan rättsligt spåra ur omdet inte balanseras av medborgarens perspektiv. Detär alltså en fråga om rättstrygghet och om mänskligafri- och rättigheter, som vi har fått exemplifierat tidi-gare av bland andra ledamot . Det goda sam-hället handlar om alla människors lika värde, rättig-heter och skyldigheter. Och i ett gott samhälle inne-bär det såväl att skapa rättvisa och jämlika förutsätt-ningar för alla som att utjämna skillnader och omför-dela resurser - vi är med på detta - för att människorjust ska ha möjlighet att förverkliga de här grundläg-gande värdena i sina liv och sina livsmål.Det handlar om solidaritet och förvaltarskap föratt man ska kunna förverkliga det goda samhället. Engod skatt och även en god indrivning harmonierarmed grundläggande värden och förhindrar inte män-niskor att förverkliga dem i sina liv.Anf. 122 ():Fru talman! har två reservationer idet här betänkandet. I den ena behandlas inbetalning-en av kvarskatt. Det är en fråga som vi återkommandehar velat ta upp. Vi skulle vilja att man belyser kon-sekvenserna av de ändrade regler som genomfördes islutet av 90-talet då man förde över ansvaret till denanställda. betalade arbetsgivaren in rest-skatten.Vi har uppmärksammat att andelen som restförshos kronofogden har ökat. Den ökade strax efter reformen, och under de senaste årenhar allmänna mål som handlar om skatteskulder blivitfler hos . hänvisar majo-riteten till att revisorer ska göra ett infor-mationsbesök med anledning av den här frågan, menvi menar att man i och med det inte fråntas ansvaretatt göra en utvärdering.I en annan reservation tar vi upp frågan om legi-timationskontroll vid revisioner. Vi menar att skatte-myndigheten måste få bättre verktyg i kampen motsvartjobben - vi har pratat om svar-tjobb. Det handlar om vikten av att företag gör rätt försig, inte minst av den anledningen att det annarssnedvrider konkurrensen. Det är svårt att vara ettföretag som gör rätt för sig om andra inte gör det. Vipekar bland annat på att man i byggbranschen nyligenhar inlett en samverkan mellan skattemyndigheter,byggentreprenörer och byggfack för att komma tillrätta med svartjobben just i den branschen. Dettakanske kan bilda skola även för vad man kan göra påandra håll, därav vår reservation.Nu tänker jag kommentera några andra reserva-tioner som vi inte står bakom. Det handlar väldigtmycket om förenkling för småföretagen, ni vet dethär mantrat. Jag vet inte hur många som har stått häruppe i talarstolen och framfört det. Jag och andrajobbar inom mitt parti också med småföretagarfrågor.Jag tycker att vi ska föra diskussionen på en lite merrimlig nivå än vad vi har gjort . Man svartmålarväldigt mycket, tycker jag, och jag ska ge några ex-empel.Man skriver så här i reservation nr 1: "Den mur avblanketter, byråkrati och misstänksamhet som fortfa-rande möter den som vill starta ett eget företag måsterivas." Det är tuffa ord - "den mur". Jag kan hållamed om att man behöver göra väldigt mycket, men nitalar om en mur av misstänksamhet. Vilka menar nidå? Vilka är det som visar upp en mur av misstänk-samhet gentemot den som vill starta företag i det härlandet? Är det den enskilde tjänstemannen på skatte-myndigheten? Är det banken eller någon kommunpo-litiker, eller är det andra företagare? Eller är det kan-ske vi politiker i skatteutskottet? Vilka är det egentli-gen? Om ni tycker att småföretagare möts av en murav misstänksamhet hos skatteförvaltningen får vi taupp det när vi åker till i omnågra veckor. Det är en viktig fråga. Kommer manmed ett sådant påstående måste man också följa uppdet på något sätt.I en annan reservation som handlar om F-skattsedel skriver bland annat att nyföre-tagandet hindras allvarligt av det regelverk vi har idag.Under de senaste åren har det kommit in mellan58 000 och 60 000 ansökningar . 1-1½ %,ibland någon tiondel mer, avslås eftersom det bedömssom att man inte kan bedriva näringsverksamhet ellerså finns det andra orsaker till att man inte ska få en F-skattsedel. Är det ett allvarligt hinder för nyföreta-gandet i det här landet? Menar man verkligen det?Har man alldeles glömt bort anledningen till att manen gång införde en F-skattsedel? Det handlade om attdet måste finnas ett konsumentperspektiv. Detta är tillskydd för konsumenten. Det är det som man kallar ettkörkort som den enskilde företagaren får från skatte-myndigheten. Det var ju någon mening med det ock-så.Sedan tar upp frågan om F-skatt vidojämna inkomster . Man menar att om viinte kommer till rätta med den problematiken så häg-rar en lång rad konkurser. Så står det nästan ordagranti reservationen. Men vi har ju en skattebetalningslag.I kap. 11 står det faktiskt så här: Skattemyndighetenfår på begäran av den skattskyldige besluta att F-skattoch särskild A-skatt ska betalas endast om den skattskyldiges näringsverk-samhet pågår endast en del av kalenderåret.Vi har en lagstiftning till skydd för företag somkanske har den typen av säsongsmässiga inkomstersom jag förstår att hänvisar till i sin reser-vation.Jag säger precis som jag har sagt förut: Jag tyckeratt det är viktigt att vi underlättar för att mindre före-tag ska kunna växa eller för att människor ska kunnastarta nya företag. Men jag tycker att ni målar upp enbild av att allting är nattsvart. Ni säger att vi ska tabort vissa regler och att vi ska förenkla regler. Såenkelt är det faktiskt inte. Det kan vara så att en regelsom är komplicerad gynnar den enskilda företagaren.Om man ska fylla i blanketten om expansionsmedelfinns det en anledning till att man gör det. Det är föratt småföretagaren inte ska komma sämre ut i skatte-hänseende än det stora företaget. Det måste finnas enhederlighet i debatten.Ni för fram att höjden av nyföretagande är när vikan dela ut F-skattsedlar till alla nyfödda. Det blirnästan löjligt: en F-skattsedel i stället för en födel-seattest. Det blir inte bra. Jag efterlyser en seriösdebatt där vi kan vaska fram verkliga bra förslag föratt få en bättre företagsamhet i det här landet och intehålla på med floskler.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 10.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! När det gäller den ojämna inkomstenunder året hänvisar till de fall dåman har visstidsverksamhet och vet att man jobbar sioch så mycket och si och så mycket un-der hösten. Vi pratar om de fall då man har en ojämninkomst och inte i förväg vet hur mycketman kommer att tjäna under de olika månaderna. Vimenar att man måste kunna tjäna in pengarna innanman ska behöva betala skatt.Marie, jag har inte målat ut allt som nattsvart. Jaghar sagt att vissa saker har hänt. Det har skett förenk-lingar och förbättringar när man ska ansöka om F-skatt. Men det är fortfarande samma kriterier somgäller för att du ska få den: Du måste ha fler kunder,utföra arbetet hos dig själv och inte hos kunden. Dettahindrar många kvinnor från att kunna starta och drivaegna företag, sjuksköterskor till exempel inom vår-den.Anf. 124 () replik:Fru talman! verkar röra ihopsaker och ting. Om det är så att en företagare är osä-ker på vilken nettoinkomsten blir under kommande årfår hon eller han lämna in en preliminärdeklaration.En preliminär deklaration är preliminär till sin naturliksom den skatt som man betalar . Den ärockså preliminär till sin natur. Om det skulle visa sigatt osäkerheten blir ännu större eller omdet visar sig att man kanske inte får den inkomst manhar tänkt sig ändrar man och lämnar in en ny prelimi-närdeklaration. Som komplement till det finns ju denregeln i skattebetalningslagen som jag citerade förutfrån den stora talarstolen.Jag förstår inte vad vill ha utöver det-ta. Det låter väldigt rörigt när försöka förklara detta för mig. Då verkar det somom inte själva riktigt vet vad de vill. Detviktigaste för är att tala om att vi har ettvansinnigt dåligt företagsklimat i det här landet.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Jag vill inte påstå att vi har ett van-sinnigt dåligt företagsklimat. Men vi har sagt att vivill ha ett bättre företagsklimat. När det gäller denojämna skatteinbetalningen är det självklart så gör en preliminärdeklaration. Då får man enuppgift om att man ska betala si och så mycket peng-ar . Om man då har ojämna inkomstervarje månad och inte vet - jag har själv upplevt det -och kanske inte tjänar någonting dåmåste man ändå betala in sin skatt. Vi vänder ossemot principen att man ska betala skatt innan man harfått pengarna i handen. Att man i detta fall kan göraen ny preliminärdeklaration skulle kanske innebäraatt man skulle göra en preliminärdeklaration varjemånad.Vi vill att man ska se över systemet och se hurman ska kunna göra det enklare att ha ojämna in-komster och betala skatt efter de inkomster man har.Momsen betalas ju in efter de momsinkomster somman har haft. Men man betalar samma summa skattvarje månad.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det är nästan synd att behöva sägadet, men sade ju själv förut attdetta på något sätt var slasken utav slaskens motioner.Det kanske är det som visar sig. Jag måste säga attden reservation som hänvisar till är mereller mindre obegriplig. Det kanske är därför som denhar hamnat i detta betänkande som själv uppenbarligen tycker är ett väldigt tvek-samt betänkande.Anne-Marie har inte möjlighet attsvara mig. Nästa gång vi har denna typ av debattskulle jag gärna vilja ha svar angående den mur avmisstänksamhet som alla som försöker bedriva före-tag i landet möts utav. Vari består den? Vilka uttryck tar den sig?(forts. 17 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeMJU12 Ändringar i foderlagen, mmKammaren biföll utskottets förslag.SkU7 Allmänna motioner om inkomstbeskattningPunkt 1 (Skatteskala, grundavdrag, m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp)4. res. 3 (kd)5. res. 4 (v)Förberedande votering 1:31 för res. 322 för res. 4246 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:42 för res. 230 för res. 3228 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:49 för res. 141 för res. 2211 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Karin Granbom (fp) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:160 för utskottet48 för res. 194 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 17 c, 16 mpFör res. 1: 48 mAvstod: 42 fp, 30 kd, 22 vFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 3 (Beskattningen av barnpension)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:283 för utskottet16 för res. 51 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 48 m, 41 fp, 30 kd, 21 v, 16 cFör res. 5: 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 17 s, 7 m, 7 fp, 3 kd, 8 v, 6 c, 1 mpPunkt 12 (Hushållstjänster)1. utskottet2. 8 (fp, m, kd, c)Votering:165 för utskottet137 för res. 847 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 22 v, 16 mpFör res. 8: 48 m, 42 fp, 30 kd, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 22 (Idrottskonto)1. utskottet2. 13 (fp, kd, c)Votering:164 för utskottet90 för res. 1347 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 1 m, 22 v, 14 mpFör res. 13: 1 m, 42 fp, 30 kd, 17 cAvstod: 46 m, 1 mpFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU8 Allmänna motioner om företags- och kapi-talbeskattningPunkt 1 (Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:165 för utskottet137 för res. 147 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 22 v, 16 mpFör res. 1: 48 m, 42 fp, 30 kd, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 4 (Tonnageskatt)1. utskottet2. 4 (kd, c, mp)Votering:189 för utskottet113 för res. 447 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 2 m, 36 fp, 22 v, 2 mpFör res. 4: 46 m, 6 fp, 30 kd, 17 c, 14 mpFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 7 (Fåmansföretag)1. utskottet2. 8 (v)Votering:149 för utskottet23 för res. 8129 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 4 m, 2 kd, 16 mpFör res. 8: 1 fp, 22 vAvstod: 44 m, 40 fp, 28 kd, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 7 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpLouise () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Annelie Enochson (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 16 (Generationsskiften i familjeföretag)1. utskottet2. 15 (fp, m, kd, c)Votering:165 för utskottet137 för res. 1547 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 22 v, 16 mpFör res. 15: 48 m, 42 fp, 30 kd, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU10 Allmänna motioner om mervärdesskattPunkt 1 (Skattesatser, e-handel, m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:212 för utskottet48 för res. 142 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 1 fp, 30 kd, 22 v, 16 c, 16 mpFör res. 1: 48 mAvstod: 41 fp, 1 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpUlf () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 2 (Vissa varu- och tjänsteomsättningar)1. utskottet2. 3 (fp)3. res. 5 (c)Förberedande votering:45 för res. 319 för res. 5237 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:208 för utskottet42 för res. 351 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 43 m, 22 v, 16 mpFör res. 3: 42 fpAvstod: 4 m, 30 kd, 17 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 3 (Miljömärkta produkter)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:257 för utskottet16 för res. 729 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 48 m, 42 fp, 1 kd, 22 v, 17 cFör res. 7: 16 mpAvstod: 29 kdFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 9 (Byggmoms)1. utskottet2. 12 (kd)Votering:213 för utskottet30 för res. 1259 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 48 m, 22 v, 16 mpFör res. 12: 30 kdAvstod: 42 fp, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpPunkt 14 (Stöld och rån)1. utskottet2. 17 (c)Votering:284 för utskottet18 för res. 1747 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 48 m, 42 fp, 30 kd, 22 v,16 mpFör res. 17: 1 s, 17 cFrånvarande: 17 s, 7 m, 6 fp, 3 kd, 8 v, 5 c, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.17 § (forts. från 15 §) Allmänna motioner omtaxering, skattebetalning och folkbokföring (forts.SkU12)Anf. 127 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 3.I det här sammanhanget vill jag tala om F-skattsedel ur ett jämställdhetsperspektiv. Vad är F-skattsedel bra för? Det är viktigt för en företagare attha F-skattsedel - särskilt för en tjänsteföretagare. Omman har en sådan befriar man kunden från ett ansvaratt behöva betala skatt och arbetsgivaravgifter för denersättning som kunden betalar för en tjänst. Utan F-skattsedel kommer man lätt till korta i en konkurrens-situation. Det är särskilt viktigt på landsbygden efter-som en stor del av befolkningen är företagare, mångagånger småföretagare.Det låter vackert när den röd-gröna majoriteten iriksdagen använder tjusiga begrepp som feminismoch lika rättigheter för kvinnor, men när det kommertill kritan klingar orden väldigt ihåligt. Det är gam-maldags vänsterretorik. Tyvärr blir den viktigare änlika villkor för kvinnor. Löneskillnaderna i är oacceptabelt stora. En förklaring ligger i före-tagandet; kvinnor startar och driver företag i mindreutsträckning. Exempelvis var av företa-gen som startades ledda av kvinnor.Under den borgerliga regeringen, när MaudOlofsson jobbade som tjänsteman i Arbetsmarknads-departementet, lyckades vi med hjälp av olika åtgär-der, bland annat mikrolån - passar särskilt bra förkvinnligt företagande - öka andelen kvinnliga företa-gare från till dagens . Sedan hardet legat kvar där. Det är synd. Vartannat nytt företagborde startas av kvinnor.Det är dagens regler som slår orättvist. Till exem-pel betraktas en läkare lagtekniskt som utförare av ettsjälvständigt arbete och kan starta egen verksamhetmedan en sjuksköterska som gör samma sak hindras.Det har slagits fast av bland annat Länsrätten i , som sade att en sjuksköterskas arbeteinte är tillräckligt självständigt. Ansökan från ensjuksköterska i att få F-skattsedel avslogs.I praktiken innebär detta att många kvinnor somskulle vilja starta företag, använda sitt kunnande ieget företagande, diskrimineras. De får inte den möj-ligheten. Jag vägrar att acceptera att vi har en köns-diskriminerande politik. När läkarprofessionen, tillskillnad från sjuksköterskeyrket, antas vara självstän-digt uppenbarar sig en attityd som inte bara är verk-lighetsfrämmande utan också mycket grovt missgyn-nar kvinnors möjligheter till företagande.Vårdförbundet har överklagat domen till Kam-marrätten i . Förhoppningsvis kommer denabsurda tolkningen att revideras. Vi tycker inte att viska vänta på ett positivt utslag från kammarrättenutan vi i tycker att vi ska agera i riksda-gen. Det handlar om att det ska bli enklare att få F-skattsedel. raljerade i sitt anförandeom idé om att vid födseln få en latent -observera latent - F-skattsedel som man sedan kan"väcka" längre fram i livet när man blir myndig ochvill starta ett företag.Vad är det för konstigt med detta egentligen? Var-för ska vara att vi ska bli löntagare? Jag tyck-er, fru talman, att vi behöver en annan syn på företa-gare och företag i . Det ska vara naturligt attstarta och driva företag. är det inte så. Vi har etthelt utbildningssystem, vi har en samhällsstruktur,som förutsätter att företagare är något man blir i bristpå anställning. Utvecklingen i mitt hemlän Sörmlandunder 90-talet är tydligt: Företagandet ökade när detvar dåliga tider på arbetsmarknaden och minskade närdet var bättre tider på arbetsmarknaden. Det är syndatt jag lever i ett län, att vi lever i ett land, där företa-gande är undantaget.Den rödgröna majoriteten i dagens riksdag för enpolitik som väldigt mycket handlar om retorik, mennär det kommer till konkreta åtgärder viker man nedsig. Det tycker jag är synd.Återigen yrkar jag bifall till reservation 3, somhandlar om F-skattsedel, och reservation 1.Anf. 128 ():Fru talman! En av kvällstidningarna användehäromveckan rubriken till enartikel där den nya inkomstdeklarationen presenteras.Nya blanketter, fler förtryckta uppgifter och redanfärdigräknade avdrag innebär att det nu går att god-känna sin deklaration per telefon. Det tar ungefär tvåminuter. Behöver man lägga till eller ändra uppgifterkan man i stället välja att deklarera via nätet. Dekla-rationsförfarandet är mycket enklareför alla, givetvis också näringsidkare.De borgerliga politiska företrädarna säger sig be-skriva småföretagarnas situation. Men det finns enrisk att dessa företrädare blir fångar i den egna retori-ken. I värsta fall kan utsagorna bli självuppfyllandeprofetior. Det tål därmed att fundera över om inte deborgerliga över regler och förordningarpåverkar företagandet negativt i högre grad än vadverklighetens administrativa krav gör.Visst finns det regler, förordningar och blanketteri en företagares värld, och visst ska moms och andraskatter redovisas, och det i rätt tid. Jag vill på intetsätt påstå att allt är problemfritt, men jag håller intemed om att ingenting eller väldigt lite skulle ha för-ändrats i positiv riktning. Egentligen hade det varit påsin plats att vi alla hade glatt oss åt att ett mycketsvårt regelförenklingsarbete trots allt går framåt tillfromma för företagandet och företagarna och tillfromma för vårt land. En positiv och samarbetsvilligstämning partierna emellan i dessa viktiga tillväxtfrå-gor skulle säkert betyda mycket för enskilda nä-ringsidkare.Diskussionen om varför det finns regler och kravär intressant, och den är viktig. Som konsument tyck-er jag att det är bra att kon-trollerar de hygieniska förhållandena på lunchrestau-rangen. Det känns väldigt viktigt att brandmyndighe-ten har kontrollerat och godkänt lokalen. När jag gåroch handlar i affären tycker jag att det är bra att vetaatt vågen väger rätt så att jag faktiskt får med mighem den mängd varor som jag har betalat för.Vad jag vill säga med detta är att alla regler påintet sätt behöver vara av ondo, i alla fall inte för alla.Att ringa in och rensa i så kallade onödiga regler ärdärför inte helt lätt. Det är inte heller gjort i en hand-vändning att förenkla de regelverk som verkligenbehövs. Det krävs samarbete och långtgående kon-sekvensanalyser.Under år 2001 undersökte 20 000 småfö-retag med 0-49 anställda.