prot · GR0913 · 2003-10-15 00:00:00 — Det ser också till att man flyttar ned makten över verksamheten till de verkliga experterna, till den enskilda skolan och dem det där berör. Vi vill också öronmärka en fjärdedel av resurserna så att de elever som behöver särskilt stöd också kan få det. Det är viktigt att de elever som har särskilda behov också får dem tillgodosedda. Vi vill ha en skola av hög kvalitet där kunskap verkligen står i centrum. Och handlar det inte enbart om resurser. Det handlar också om vad man gör med resurserna, alltså vilken politik som förs. ligger i topp när det gäller hur mycket man spenderar på utbildning som andel av BNP. Det är naturligtvis en mycket riktig prioritering, men det är alarmerande att vi enbart uppnår medelmåttiga resultat i alla internationella jämförelser. Man kan ju säga att både skattebetalare och elever på detta sätt blir snuvade på konfekten. Slutsatsen måste vara att det är fel på hur resurserna används, alltså på hur politiken på skolområdet ser ut. Den flummiga socialdemokratiska skolpolitiken, där man vill ta bort förkunskapskraven, slår väldigt hårt mot eleverna. Man lanserade de här idéerna under beteckningen Västeråsmodellen. Med pompa och ståt förde man fram detta på i och sade att detta var någonting som man också skulle införa i resten av landet. var på besök i . Då sade han: är ett exempel på en modell som vi vill sprida. Det finns fler ställen, men i har man kommit längst. fick vi tidningen i våra brevfack. Där ser man hur Västeråsmodellen, detta stolta socialdemokratiska flaggskepp fullständigt går till botten. Kommunalrådet har nyktrat till och säger att det är en bluff. Man tror att man är snäll mot eleverna, men egentligen gör man dem en björntjänst. Så går beslutsamhetens friska hy i eftertankens kranka blekhet över. Så sade , och det låg nog mycket klokt i det. Vi har en reform av gymnasieskolan på gång. Man arbetar med den på . Ska man hitta några lyckade delar i den här reformen är det nog dags för de skolpolitiska strutsarna att dra upp huvudet ur sanden och titta verkligheten i ögonen. 153 (m) replik: Först vill jag gärna säga att jag är i det närmaste chockerad över den dåliga närvaron i kammaren. Det här en fråga som handlar om framtid, barns och ungdomars framtid. Det är en fråga där samtliga partier i valrörelse efter valrörelse har lovat guld och gröna skogar. Vi har mediokra resultat, som Axel Darvik påpekar, och det är mycket allvarligt. Vi har en situation där barn och ungdomar i många kommuner i huvudsak inte når upp ens till de grundläggande målen när det gäller att läsa, skriva och räkna. Vi har en situation där mer än hälften av dem som tas in till den högre utbildningen måste komplettera och kommer via komvux. och gymnasiet är fullständigt under isen. Det finns många olika skäl till detta. Jag är väldigt glad över att nu till och med går i bräschen för och talar om den nationella skolpengen i meningen att vi måste få en likvärdig nivå på skolsatsningar i alla kommuner och till alla elever. Men det finns väldigt mycket mer att göra. Jag hoppas att inte bara utan också fler kommer med på vagnen snart. börjar det bli alltför stora klyftor mellan de insatser som görs för utbildning runtom i . 154 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag kan bara hålla med . Man undrar om regeringspartiet fortfarande har någon respekt för som en viktig arena för en demokratisk debatt. Det verkar inte så nu när vi diskuterar framtidsfrågorna. Var är företrädarna för majoritetspartiet? Varför finns de inte här och för en öppen debatt om denna viktiga fråga? berörde också de ökade klyftorna. Det är mycket tydligt. visar att klyftorna har ökat ännu mer sedan den tidigare rapporten. Maximibeloppet har ökat som minimibeloppet har minskat . Utvecklingen är oerhört alarmerande. Därför borde vi ha någon här från regeringspartiet som kunde svara på en del frågor. 155 (m) replik: Det känns naturligtvis inte så bra att förlänga debatten eftersom jag inte har någon oppositionell åsikt i förhållande till Axel Darvik i detta. Men låt mig ändå säga en sak, så att det blir sagt. Insatser för att räta upp den svenska grund- och gymnasieskolan handlar om att skapa förutsättningar för tillväxt. Vi har en statsminister som stod här för någon vecka sedan och talade om att tillväxt minsann var någonting som vi nu skulle jobba väldigt mycket för att åstadkomma. Hur i hela friden ska det gå till när vi har ett ineffektivt utbildningssystem? Det är alldeles uppenbart att det förekommer pedagogiskt kvackande som inte fungerar. Uppföljning och utvärdering görs inte på ett sådant sätt att man rätar upp det som inte är tillräckligt bra. Jag tror att vi har mycket att göra gemensamt för att se till att den här tillväxtfrågan lyfts fram och för att svenska folket ska få upplysning om vilket ointresse regeringspartiet visar den verksamhet som sker i våra grund- och gymnasieskolor. 156 (): Jag måste också instämma i funderingen över var alla intresserade skolpolitiker finns. Det är några stycken här i kammaren, men de är inte många. Det finns inga företrädare för regeringspartiet vad jag kan se, och det är väldigt allvarligt att man visar ett så litet intresse. Jag hade i den här debatten tänkt ta upp lite grann om den högre utbildningen, och jag gör väl det, även om det kanske inte blir så mycket av debatt. Målsättningen att minst hälften av en årskull ska studera vid högskola eller universitet är viktig för att fler individer ska få möjlighet att utveckla sig själva och för samhällets tillväxt och utveckling. Men det handlar naturligtvis också om att öppna högskolan bättre även för dem som har passerat 25-årsdagen. Det finns många som senare i livet vill komplettera sina kunskaper genom högre studier. har den högre utbildningen byggts ut med mer än 100 000 platser. En rad nya högskolor och universitet har skapats runtom i landet. Det är en positiv utveckling. har det också kommit ett nytt alternativ, distansutbildning via Nätuniversitetet. Jag tror att också det är en viktig satsning för framtiden. Tack vare Nätuniversitetet, där 34 lärosäten runtom i landet samarbetar, kan även människor som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta få tillgång till högre studier varhelst han eller hon bor i vårt land. studerar faktiskt redan 50 000 personer i Nätuniversitetets regi via lärcentrum runtom i kommunerna. Här finns utan tvivel en stor utvecklingspotential för framtiden. Men då gäller det också att underlätta för distansstudenterna, socialt och ekonomiskt. Man kan fråga sig: Hur blir det med distansstudenternas inflytande vid universitet och högskolor, tekniskt stöd från lärosätena, inte minst bredband? Och hur blir det med SJ:s reserabatter, som ju numera inte inbegriper deltidsstudenterna? Tas de här frågorna upp i den studiesociala utredning som ska presentera sina slutsatser ? frågar man sig. De nya högskolorna och universiteten har alltså gett fler möjlighet att studera vidare, och därför är de viktiga redskap för att motverka den regionala klyvningen av . En någorlunda lika tillgång till högre utbildning är en mycket viktig rättvisefråga. Jag har själv kunnat följa utvecklingen av i med dess nya och vackra campus, vilken snart tillsammans med i , och blir vårt nästa universitet. Där måste man nu konsolidera sig efter en kanske alltför snabb utbyggnadsperiod. Expansionen av den högre utbildningen har alltså gått snabbt, ibland kanske alltför snabbt. gäller det att förbättra kvaliteten och ge de olika lärosätena möjlighet att stärkas och skapa en egen profil. Högskolor och universitet behöver nu tid för att kunna besätta lärartjänsterna, höja sin forskningsandel och finna utrymme för det pedagogiska utvecklingsarbetet. Likaså är det viktigt att öka lärosätenas självbestämmande. Ett problem som jag har lyft fram är bristen på lärare. Det krävs insatser, en samlad strategi, för hur rekryteringen av högskolelärare ska kunna ökas. Det gäller för övrigt även för andra lärare. Det kommer att bli stora pensionsavgångar, inte minst framöver. Att en lärarbrist har uppstått är inte så konstigt när man betänker att antalet studenter i högskolan har ökat , medan antalet lärare bara ökat . Den enskilde studenten måste vara utgångspunkten för utbildningspolitiken. Ska den sociala och geografiska snedrekryteringen, som är allvarlig, minskas är detta nödvändigt. Det gäller inte minst att minska skuldbördan för studenter och att se över studiemedelssystemet och det som hör samman med det. talar vi alla i den här om vikten av att föra en politik som ger tillväxt och utveckling. Det är alldeles utmärkt, men det får inte stanna vid ord. En sak borde man kunna vara överens om, att en höjd utbildningsnivå stärker näringslivet och ökar produktiviteten. Att satsa offensivt på utbildning och forskning är därför att investera . 157 (m) replik: Fler i högre utbildning är naturligtvis viktigt, och bakgrunden till den expansion som skett är ju att haft en eftersatt högre utbildning. Det var i förhållande till hur det ser ut i omvärlden alldeles för få som hade en högre akademisk utbildning. Till slut kom också in på att det med den mycket snabba expansion som har skett nog ändå är dags att titta lite på kvaliteten. Det är nog viktigare för studenterna att vi försäkrar oss om att den utbildning som ges vid högskolor håller den kvalitet som krävs i jämförelse med omvärlden än att vi sätter pengar på att se över studiemedelssystemet. För den hemska sanningen är den att en och annan student säkert kommer att upptäcka att studielånen inte riktigt är värda pengarna eftersom utbildningen inte har gett den kvalificerade nivå som krävs för konkurrens på arbetsmarknaden och i en internationell omvärld. Jag vill fråga på vilket sätt kommer att bidra till ett ökat kvalitetsarbete inom den högre utbildningen. 158 () replik: Jag tror, , att vi är ganska överens om det här. Som vi sagt här har expansionen varit väldigt snabb, och gäller det att satsa framåt och ge universitet och högskolor möjligheter att stärka den egna kvaliteten, inte minst att rekrytera lärare för att på det viset kunna förbättra utbildningen, så att studenterna verkligen upplever att studiemedlen är värda sitt pris. Jag tror inte heller att det behöver råda någon motsatsställning, åtminstone när ekonomin tillåter det, mot att se över studiemedelssystemet, så att det underlättar för fler att ta del av den högre utbildningen. 159 (m) replik: Jag vågar nästan påstå att det inte är någon, i vart fall om vi inte pratar om mycket vuxna personer, som måste avstå från högre utbildning av ekonomiska skäl, även om studiemedlen inte är vidlyftiga. Däremot är det många som fråntas möjligheterna att genomgå högre utbildning därför att de har otillräckliga grundkunskaper. De har inte fått den kvalitet på undervisning i grundskola och gymnasium som är alldeles nödvändig för framgångsrika akademiska studier. Hela systemet måste hänga ihop. Jag vill nog gärna betona att det i första hand är där som man ska rätta till bristerna. De ekonomiska incitamenten är också viktiga, men jag tror inte att studielåneproblematiken är den avgörande faktorn. Därvidlag skiljer vi oss kanske lite från . 160 () replik: Jag ska bara säga att man självfallet måste förbättra grundskole- och gymnasieutbildningen, så att de som går ut från gymnasiet i högre grad än är kvalificerade att börja med högre studier och inte först behöver gå i komvux och så vidare. Också på den punkten tror jag att det finns en stor enighet. Jag tror också att Västeråsexemplet visar att man måste lösa problemen i innan eleverna börjar i gymnasiet, och ställa krav på förkunskaper. Jag tror att vi kan finna lösningar på detta. Vad gäller studiemedlen ser jag inte någon motsatsställning utan jag tror att vi ska se över också dem framöver. Men det är klart att det kommer att krävas resurser för att förändra situationen i det avseendet. 161 HANS (): Utbildning är viktig för ett län som liksom mitt hemlän har behov av en ökad och förbättrad tillväxt. Därför tänker jag säga några ord om högskolan i . Andelen högskolestuderande i har tack vare högskolan i ökat, men ökningen utgick från en låg nivå, och det behövs en fortsatt ökning. Vi ligger fortfarande under riksgenomsnittet när det gäller antalet högskolestuderande. har naturligtvis en uppgift i att förbereda de studerande så att de kan gå vidare till högre utbildning. Jag tänker dock ta upp högskolans situation och behovet av att högskolan i får bli ett universitet. När det gäller forskarutbildning ligger regionen dåligt till. går vidare till forskarutbildning, vilket kan jämföras med riksgenomsnittet på . Det behövs fler forskarutbildade personer i arbetslivet i . Historiskt sett har största handikapp varit att länsborna, jämfört med riket i övrigt, haft låg utbildningsnivå. Detta är sannolikt en av förklaringarna till att länet tvingats redovisa hög arbetslöshet, befolkningsminskning och förhållandevis låg nyetablering av företag. Extra allvarligt har det varit att länet haft den lägsta andelen högskolestuderande i landet. Utbudet av högskoleutbildning har varit lägre än på andra håll. Ungdomar har därför lämnat, och lämnar fortfarande, länet för att utbilda sig. Ogynnsam åldersstruktur, med stor andel äldre, i flera kommuner är illavarslande för framtiden. Företagen i länet har påfallande låg andel högre utbildade bland sina anställda. har byggts ut, men inte tillräckligt. Högskolans utbud är i relation till folkmängden mindre än i andra län. Bristen är både kvantitativ och kvalitativ genom att högskolan har få professorer och begränsade forskningsresurser. Läget är visserligen bättre än då det inte fanns en enda professur, men det väsentliga är naturligtvis läget i jämförelse med andra län. Just forskningen anges som avgörande för om den högre utbildningen ska kunna fungera som tillväxtmotor i en region. De som jobbar på högskolan i har som mål att vårt läns högskola ska bli universitet. Jag stöder deras målsättning. Det finns små län utan universitet, men är stort till ytan och har långt större befolkning än flera andra län. Det finns många goda argument för ställningstagandet att Gävles högskola ska få universitetsstatus. Kvaliteten på grundutbildningarna skulle höjas och det skulle bli lättare att rekrytera akademiska lärare. Ett eget universitet i skulle öka regionens självkänsla och genom sina lärare, studenter och idéer bidra till regionens utveckling och näringslivets förnyelse. Genom ett eget universitet i skulle regionens ungdomar få samma möjligheter till högre utbildning även forskarutbildning som i landet i övrigt. i skulle bidra till att öka rekryteringen till forskarutbildning och därmed till försörjningen med forskarutbildad arbetskraft i regionen och i landet. har många rötter och de går i många olika riktningar. Det gamla lärarseminariet, och är några. Utvecklingen har gått mot en allt större bredd och mot ett allt större djup. tillhör Gävles högskola de medelstora högskolorna i landet. Högskolan har en mycket livskraftig forskning inom många olika fält som samhällsbyggnad, elektronik, arbetslivs- och företagsutveckling. övergick från till högskolan i vilket innebar en ökning av forskarvolymen. Samarbetet med samhälle och näringsliv fungerar bra det blomstrar. högskolas möjligheter att utvecklas till universitet är goda. Man har ett antal nischområden av stor styrka och ligger i en region med stort behov av utveckling. Man har studenter och lärare av hög klass. Dessutom har högskolestyrelsen ansökt om vetenskapsområden i teknik. Därmed har högskolan i tagit det första steget mot att bli universitet. I ansökan betonas att högskolan i har goda möjligheter att expandera. Högskolans forskningskapacitet och handledarresurser är en nationell tillgång som kommer att kunna nyttjas bättre med en universitetsstatus eller, till en början, med vetenskapsområdet Teknik. Med ett vetenskapsområde i teknik har högskolan rätt att examinera forskarstudenter. finns 100 forskarstudenter vid högskolan, men dessa är formellt inskrivna vid andra lärosäten. Med egen forskarutbildning skulle högskolan i kunna utnyttja sina resurser bättre. utnyttjas inte högskolans professorer till fullo i sin handledarkapacitet. En egen forskarutbildning skulle därför stärka den tekniska forskarutbildningen även på nationell nivå. Utan en bra högre utbildning i länet får företag och offentliga verksamheter i svårt att rekrytera kvalificerade medarbetare även . Det betyder inte bara mindre möjligheter till nyföretagande utan också större risker för att företag flyttar från länet. Om vi inte höjer utbildningsnivån ännu mer i länet riskerar vi att få leva med den olyckliga kombinationen av arbetslöshet och brist på kvalificerad personal. Satsningar på vårt läns högskola är därför nödvändiga och själva nyckeln till framgång i detta sammanhang. Det är därför viktigt att högskolan i tilldelas vetenskapsområdet Teknik i första hand och får universitetsstatus. 162 (): Det känns både högtidligt och ödmjukt att stå här som en av de osynliga representanterna för regeringspartiet. Jag tar det delvis som en komplimang att jag inte syntes när jag satt i bänken. Jag brukar inte råka ut för just den typen av kommentarer. Jag tar till mig den med glädje! Jag har begärt ordet i den allmänpolitiska debatten för att prata om någonting som är en av mina hjärtefrågor som har engagerat mig mycket, även om jag nu inte är någon fullfjädrad utbildningspolitiker. Jag lovar att jag ska hålla i de få hårstrån jag har kvar på huvudet utifrån de eventuella repliker som ni kan känna er sugna att ta. I dagens nummer av tidningen kan man läsa att är främsta kunskapsregion. Det känns oerhört glädjande. Studien jämför regionerna i utifrån bland annat utbildningsnivå. Man konstaterar att därvidlag ligger väl framme. Utbildningsnivån i en region har också stor betydelse för den regionala och nationella tillväxten. För att säkra position och tillväxtpotential är det viktigt att slå vakt om den högre utbildningen också i . Insatserna för kompetensutvecklingen måste bidra till att företag finner det lämpligt att lokalisera kunskapsintensiv verksamhet till och i stället för någon annan region i . Flera indikatorer visar att högskoleresurser är underdimensionerade. har av rikets befolkning men av utbildningsresurserna. Jämför man med andra universitetslän har ungefär hälften så många årsplatser i förhållande till sin befolkning. Det leder till att sökandetrycket på den högre utbildningen är betydligt större i än i andra delar av landet och av förstahandsvalen kan tillgodoses i . Det innebär omvänt att av dem som studerar i inte läser det de helst vill. Effekten blir att övergångsfrekvensen från gymnasium till högskola blir lägre än rikssnittet. Andelen ungdomar i som går vidare till högskolan är bland de lägsta i landet . Regionen bör mot bakgrund av detta få tillskott av högskoleplatser så att den relativa tillgången till platser är minst lika stor som i andra högskolelän i och konkurrerande regioner utomlands. Tillgängligheten till högre studier skiljer sig också väsentligt mellan olika delar av . Utbyggnaden i bör därför i första hand ske i de regiondelar som saknar högskoleplatser eller som behöver fler platser. Ett steg i den riktningen är att förlägga en väsentlig del av expansionen till . har sedan tillkomsten 1995 byggts upp enligt de riktlinjer som fastställdes. I detta har också legat en medveten strävan att från början bygga upp en universitetskultur, för att kunna nå universitetsstatus. har också inlämnat en sådan ansökan till regeringen. Det är angeläget att högskolans ansökan behandlas positivt, bland annat mot bakgrund av att högskolan nu brottas med ekonomiska problem som bland annat hänger samman med att universitetsstatusen dröjt. De problemen kan och bör lösas. En utökning av antalet studieplatser på och en utveckling av högskolan till universitet skulle innebära en viktig satsning och förbättrade tillväxtmöjligheter i . 163 (m) replik: Det är alldeles riktigt att är en kunskapsregion. Det är roligt att det kan konstateras. Men vi riskerar att få problem framöver eftersom flyttlassen nu har vänt. Vi har, som påpekar, på tok för få högskoleplatser i regionen. Det är svårare för Stockholmsungdomar att komma in på den utbildning man önskar. Det vi önskar är att , som sitter närmare köttgrytorna, skulle ta upp den gamla fråga som vi har drivit länge från borgerligt håll om fler högskoleplatser till , så att regeringen äntligen får ändan ur vagnen och ser till att vi får en rimlig fördelning av antalet högskoleplatser. Om man hade följt det råd som vi länge har gett, att man ska lyssna mer på studenternas önskemål, så skulle vi ha haft fler platser här . Som vanligt gör Socialdemokraterna så att de börjar med att diskutera var platserna ska förläggas innan man ens har fått tag i dem, om man nu får dem. Jag skulle vilja prioritera fler platser innan vi diskuterar förläggningen. 164 () replik: Jag antar gärna den utmaningen och känner att jag redan är på god väg, åtminstone genom de egna initiativ jag har haft möjlighet att ta under den allmänna motionstiden. Vi är tolv socialdemokratiska riksdagsledamöter från och som har motionerat om specifikt och om högskoleutbyggnaden i hela regionen i en tillväxtmotion. Jag ser med tillförsikt an den vidare diskussionen och hoppas och tror att droppen kommer att urholka stenen och vi kommer att se positiva effekter. 165 (m) replik: Jag tror att man åtminstone för en av motionerna skulle kunna få ett stort gehör på samtliga Stockholmsbänkar. Det är viktigt att vi här kan jobba för fler högskoleplatser. Det är möjligt att det är droppen som urholkar stenen, men jag skulle vilja se på det hela lite mer positivt. Det är dags att vi får större acceptans för att är en motor i . Om fungerar dåligt får det effekter i stora delar av landet. Det som händer i , den brist på framtidstro som präglar mycket av regionen, är ett stort problem som vi här i kammaren måste ta på allvar. Jag ser fram emot att få ta del av den motion som tolv socialdemokrater har väckt. Man får hoppas att ni också lockar med några av era kamrater så att det snabbt kan förverkligas. 166 () replik: Det hoppas jag också, och jag välkomnar att vi är fler som deltar i diskussionen om nödvändigheten av att genom skaffar sig goda tillväxtmöjligheter för hela landet. Vi är många som behöver delta i den diskussionen. 167 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag skulle till att börja med vilja fråga om han som majoritetsrepresentant är nöjd med uppslutningen i kammaren kring en av kanske viktigaste framtidsfrågor, nämligen de om utbildning och skola. Med all respekt för debattantens inlägg så cirkulerade väldigt mycket kring just som tillväxtort och så vidare. Jag kan upplysa om att hjulen för tillfället snurrar snabbast i , och där skapas också tillväxt. När vi nu har en representant för regeringspartiet närvarande skulle jag vilja passa på att fråga hur ser på förslaget från utbildningsministern, vilket också stött, att man vill avskaffa förkunskapskraven. Det visar sig slå extra hårt mot de svaga eleverna. 168 () replik: För det första ska jag säga att jag är glad över att jag själv är med och deltar i debatten, och det är trevligt att Axel Darvik och andra också gör det. Däremot tänker jag inte recensera andras insatser eller eventuella brist på insatser. Det får de göra själva eller får andra hjälpa till med. Men nog är det roligt när många deltar i diskussionen, så mycket kan jag väl säga. För det andra vill jag gärna lite grann kommentera det som Axel Darvik tar upp om tillväxtfrågorna. Även om detta inte är en tillväxtdebatt är det bra med tillväxt var än den uppstår. Det är emellertid ett stort problem om tillväxten viker i den största storstadsregion vi har i . Det borde vi kunna vara överens om. 169 AXEL DARVIK (fp) replik: Absolut, det är väldigt viktigt. När det gäller just tillväxten har den väl tyvärr inte prioriterats av Socialdemokraterna. Vi ser hur man till exempel tappar bort många av de möjligheter som man kanske skulle ha haft.