prot · GR0931 · 2003-11-19 00:00:00 — Jag vill inte förlöjliga detta, men det hade naturligtvis sett bra ut om regeringen hade vetat vad man vill på det här området. Det gör man uppenbarligen inte, så ska kanske stämma ned tonen något när han talar om våra förslag. Jag vill vara seriös och fråga om han inte ser en möjlighet i att det nu finns konkreta avgränsade förslag till en uppgörelse i enlighet med det som arbetsmarknadens parter föreslår, nämligen en skatteväxling för att bli av med de förödande ägarskatter som har drivit mycket riskkapital ur landet. Därmed har man ju sett till att nu i stort sett ägs av . Dubbelbeskattningen av svenskt sparande gör att utländska köpare av svenska lönsamma familjeföretag har rabatt detta jämfört med svenska köpare. Det gäller då exempelvis nästa generation i familjeföretagen. har faktiskt drivits ut. Vore det inte, , möjligt att även här i resonera i lite seriösa ordalag om en sådan här skatteväxling? Där är man är mycket bekymrad över att regeringen i samtalen håller fast vid en reduktion när det gäller avvecklingen av periodiseringsfonderna. Det finns en stor artikel i en ledande morgontidning i om detta. Varför inte konkret diskutera de här sakfrågorna, ? Vore det möjligt att se en sådan här skatteväxling för den socialdemokratiska gruppen i finansutskottet en icke oväsentlig samling i de här sammanhangen? 7 () replik: Det frågeformulär som hänvisar till ligger faktiskt till grund för den breda syn kring vilken vi vill föra ut diskussionen. Det gäller att få ett samförstånd om tillväxtpolitiken och sådant och att fånga in synpunkter från både näringslivet och andra delar när det gäller arbetsmarknadens parter och de fackliga organisationerna. Hur ser man på tillväxten? Vad är det som är viktigt när det gäller att skapa det här? I fråga om och även övriga borgerligas syn på detta handlar tillväxten i princip enbart om sänkta skatter det är vad som ger tillväxt. Jag tror också, , att skatter kan ha betydelse; jag säger alltså inte något annat där. Men jag är övertygad om att det finns en rad andra orsaker som också är oerhört viktiga för att ha ett bra tillväxtklimat. På s. 88 i vårt betänkande, del 1, skriver vi om en undersökning. Konkurrensmöjligheterna i 102 länder har undersökts av ett utländskt institut. Man pekar på att faktiskt ligger på tredje plats i konkurrenshänseende. En rad olika faktorer vägs in. Mot den bakgrunden kan man fråga sig vem det är som ska ta ned sina övertoner, . Jag tycker att jag står på ganska stark grund när jag säger att det trots allt är ganska hyggligt i totalt sett. En bred syn kan aldrig vara fel i sammanhanget. När det sedan gäller skatteväxlingen och hela den delen säger jag ungefär som jag alldeles sade, nämligen att skatter inte är oviktiga. Detta ska också analyseras väldigt noga. Vi lägger fram några förslag i den budget som vi behandlar här . Också i skatterundan kommer det säkert att pekas på detta. Det gäller då bland annat förmögenhet mellan makar och 3:12-reglerna, där man ändå kan se ett visst hinder vid generationsskiften och så vidare att faktiskt ta fasta på. Diskussionen behöver därmed inte på något sätt vara slut, utan den går vidare. Det gäller ju att försöka bena ut vad som är viktigt för att få i gång en bra tillväxt i . 8 () replik: Jag har verkligen ingenting emot att Socialdemokraterna nu i senaste omgången vid makten börjar skicka ut frågeformulär om hur man ska bedriva politik på det kanske allra viktigaste politikområdet för att åstadkomma det som efterlyste: att få ordning på kommuners och landstings ekonomi. Men den enda långsiktiga möjligheten till detta är en bättre tillväxt. som ni regerat har blivit fattigaste land. Jag tycker att det finns anledning att bejaka att frågeformulär skickas ut, men det är inte riktigt det som man förväntar sig av en regering. Vi har länge haft sådana här frågeformulär ute. diskuterade vi dessa saker. I har en egen ambassadör. Men det måste vara en av de minst produktiva tjänsterna inom hela statsförvaltningen. De rapporter som kommer därifrån ställs ju bara in i bokhyllorna på . Åtgärderna finns utredda. Utöver skatterna finns det många andra åtgärder. Det handlar då om mindre krångel. Småföretagardelegationens förslag ligger fortfarande kvar i byrålådorna på . Det behövs inga frågeformulär. De har redan klarats av. Se i stället till att det kommer fram propositioner som hugger ned den regeldjungel som förkväver landets småföretagare. Jag menar alltså att det är något sent att skicka ut frågeformulär. När krubban är tom och hästarna bits är det lite sent att börja fråga hur man ska så för att få det foder som kan läggas i dessa krubbor. Det är det jag säger. Är ni beredda att resonera också med de borgerliga partierna om en politik som skulle kunna leda till högre tillväxt ? 9 () replik: Hela det anslag som statsministern hade i regeringsförklaringen innebär bland annat att man vill öka samsynen kring detta och få en bredare debatt om en politik som ökar tillväxten, vilket i sin tur gynnar i dess helhet. Det är en öppning för en bred debatt i hela denna del. Det är inte så att vi nu har vaknat i något slags tillväxtrus och helt plötsligt inser detta. Om man är lite påläst på arbetarrörelsens historia ser man att tillväxten redan på tid var en av de viktigaste delarna för att klara en fördelning. Det är det jag menar med det jag säger. Tillväxten är inget mål i sig. Tillväxten är ett medel för att kunna föra en bra politik som gynnar landet och dess invånare. Det är viktigt att påpeka. Detta är inte heller ett sent uppvaknande, utan som jag sade har vi när det gäller tillväxtdelen hävdat oss väl . När det gäller den OECD-lista som pekar på är det intressant att se att där finns två ordentliga dip. Man pekar och 19911994. Då tappade vi i tillväxt. skakar på huvudet, men 19911994 hade faktiskt minustillväxt som övriga hade tillväxt. Jag ska inte dra några stora växlar på vad det finns för samband, men frågan är hur det är med de geniala förslag som slår sig för bröstet och säger att han lägger i denna kammare. De har ju inte precis rosats av , utan de efterlyser en diskussion som ligger utanför de förslagen. De borgerliga har alltså inte träffat rätt här heller. Vi ser hur lätt det är att sätta ned foten fel när det gäller de här frågorna. hade ett skatteförslag som de tyckte var genialiskt. får de i stark kritik från småföretagen, som säger att det inte gynnar dem utan endast gynnar storföretagen. Det kanske är en liten indikation på att det där med tillväxt inte är så lätt. De totala sanningar som var och en tror sig äga kanske inte är de totala sanningarna när de granskas. Därför tycker jag att det är bra med en bred samhällsdebatt. Men det är också bra att vi mellan politiska partier gärna också med borgerliga partier kan föra en diskussion om vad som är en bra tillväxtpolitik så att vi också fattar de rätta besluten. 10 () replik: Låt mig först yrka bifall till reservation 7. Låt mig sedan säga att jag tycker att valde ett lite dåligt tillfälle att ange skattesänkningar som ett stort hot mot efterfrågan och tillväxt. Det uttalandet görs alltså i en situation när Socialdemokraterna genomfört exempellösa höjningar av kommunal- och landstingsskatterna i några av landets viktigaste tillväxtområden. De har därmed gett normala inkomsttagare en köpkraftsindragning som överstiger de värsta krisåren , undandragit efterfrågan och knäckt konjunkturen i några av landets viktigaste tillväxtområden. Samverkan är naturligtvis bra, men det jag försökte poängtera i mitt inledningsanförande var att man också måste fråga sig vem samverkan är bra för. Jag är inte särskilt intresserad av en samverkan som är bra för Socialdemokratiska arbetarepartiet. Jag efterlyser en samverkan som är bra för landet, och en samverkan med två öppet tillväxtfientliga partier som och är inte bra för landet. Det blir en koalition för stagnation eftersom det sätter alla viktiga och önskvärda tillväxtreformer på undantag. Låt mig slutligen också säga att man inte kan påstå att har en stark budget ens i en internationell jämförelse. Hela den budgetsanering som gjordes har ju i praktiken förslösats under den förra mandatperioden, och vi har det är bara att läsa innantill på s. 112 i finansutskottets betänkande ett underliggande statsbudgetsaldo på minus . Det, , är inte exempel på en stark statsbudget. Det är ett tecken på och uttryck för en socialdemokrati som håller på att tappa greppet. 11 () replik: När jag i mitt inledningsanförande pekade på som exempel, och som jag även sade till , menade jag att om vi har en situation där vi måste stimulera ekonomin och tillväxten är lösningen på problemet inte enbart skattesänkningar. Det måste också följas av andra saker, och det var det jag pekade på. Jag kan gå till mötes och hålla med om att om det sker alltför starka kommunal- och landstingsskattehöjningar undandrar det naturligtvis köpkraft. Det är en del av problembilden i den kommunala sektorn. Sedan kan man diskutera var gränsen går. När det gäller balanskravet i kommuner och landsting skulle jag vilja säga att det kan vara ett bekymmer när man enskilda år får anmälningar till kammarrätten. Detta kan ju aldrig vara meningen med balanskravet. Det måste ses över, vilket också gör . Men jag tycker att man ska fundera ett steg vidare och se om inte kommuner och landsting också behöver ett budgetsystem som underlättar för de lokala politikerna att föra en offensiv finanspolitik där man under goda år bufferterar medel för att ha när det kommer sämre år. På så sätt hamnar man inte i ett underskott när skattekraften viker något. Om vi ser på skattekraften har vi en konjunktur som inte har vikt sig så våldsamt mycket men ändå medför stora problem. Det är något som man måste fundera över. Jag samverkar inte heller med moderater för att jag vill stärka deras parti. Det har jag inget intresse av eftersom vi är politiska motståndare. I stället har jag alltid utgått från att en samverkan ska gagna det svenska samhället och dess medborgare. Det trodde jag att vi var överens om, , utan att vi behöver påpeka det. Budgeten är i balans javisst. Vi har 2-procentsmålet, överskott över en konjunkturcykel, och i finansplanen och budgeten kan man också läsa att den linjen håller. Vi klarar den delen. Vi har en dip , men vi kommer att kunna se till att vi får en starkare ekonomi som kan balanseras. Vi håller alltså 2-procentsmålet över tiden. 12 () replik: Jag är vald till för att i första hand diskutera problemen i inte problemen i , hur angelägna de senare än kan tänkas vara. Vi är överens om att enbart skattesänkningar inte är en lösning på alla problem. Det är mig veterligen ingen under debatten som gett uttryck för den ståndpunkten. Icke heller jag har gett uttryck för den, och jag har den inte. När det gäller kommunernas situation har vi nu det läget att när konjunkturen försämras tenderar kommunerna att ytterligare höja kommunalskatterna och därmed lägga ny sten på bördan. Vi öppnar för en diskussion om balanskravets utformning och om de kommunala budgetsystemen. Men jag tror att vi då öppet måste erkänna att vi står inför ett vägval att antingen låta det kommunala självstyret få leva vidare eller att fortsätta och föra över beslutsfattande från kommunerna till staten på det sätt som skett under gångna år. Vi har sett en snabb erodering av det kommunala självstyret. Det är en utveckling som oroar oss moderater. Jag tror att en av förutsättningarna för att våra kommunalmän runtom i landet valda av medborgarna lokalt ska kunna ta ansvar är att de ges instrumenten för att ta det ansvaret. Och för att de lokalt ska kunna ta detta ansvar behövs kanske färre manipulationer med de kommunala budgetsystemen och att och hans parti håller fingrarna borta. 13 () replik: Kommunalt självstyre är viktigt, och jag står också bakom det. Men det är en i sig ganska problematisk fråga eftersom det just nu finns två rörelser i landet kring detta. Den ena innebär att kommunerna vill bestämma mer lokalt som invånarna vill att det ska vara lika överallt. Detta går inte alltid riktigt ihop. Om man inte får den service man vill ha ska man ha möjlighet att överklaga detta. Därmed hamnar vi så att säga i nationella regler som ger vissa rättigheter. Hur detta ska hanteras tror jag är en diskussion som inte något parti ännu tagit sig igenom. tittade lite grann på det i sin utredning. Där finns det en problematik. Det finns en diskussion som är oerhört viktig. Det gäller skatteutjämningssystemet, som nämndes här tidigare. Skulle det tas bort, som föreslår, har vi inget kommunalt självstyre kvar i många kommuner. Vi kan titta på småkommunerna i inland. De är helt beroende av att det sker en utjämning. De skulle drabbas av en sådan ekonomisk katastrof att de inte skulle kunna fungera. Då är det kommunala självstyret borta . Man kan alltid diskutera hur detta utjämningssystem ska vara utformat i sig. Men det är ändå viktigt. Visst är vi valda till riksdag, . Men jag har också försökt peka på att är en del av den europeiska gemenskapen. Vi är väldigt beroende av vad som händer i länder runtomkring oss. Det kan vi aldrig bortse ifrån. Det är viktigt att beröra vad som händer där. Därför är jag lite oroad, som jag också sade tidigare, när det gäller den ekonomiska stabilitetspakten. Kommer man att kunna klara den med de stora medlemsländer som har bekymmer? Här sätts kommissionen ordentligt på prov. Skulle man misslyckas i diskussionen kan vi ha en ganska trist ekonomisk utveckling. Är det okej för vissa länder att slarva med sin ekonomi, varför ska då andra vara skötsamma? Det är väldigt viktigt. Här har vi också en viktig roll som svenskar att vara med och se till att vi följer de regler som vi gemensamt beslutat. Det var av den anledningen jag pekade på ganska mycket. 14 () replik: Jag är inte helt avundsjuk på , som måste försöka företräda regeringen i avsaknad av närvaro från regeringen. Men vi får försöka göra det bästa av den situationen. Regeringspolitiken präglas i alltför hög grad av att man vill hålla fast vid det gamla och håller tummarna för yttre omständigheter. Det går igen i inlägg. Det är mycket tal om den internationella konjunkturen, och , och att relatera sig till andra länder, som man säger att det går så väldigt dåligt för. Det är mycket skyllande på tidigare regimer i lokala landsting, och så vidare. Jag ska säga som brukar säga: Det blir ändå aldrig som det var förr, för det var det inte ens då. refererar till stora skattesänkningar . Det var och Socialdemokraterna som gjorde en stor skattereform. Det har väl inte glömt? Den var bra. Det var inte därför som det blev fritt fall i statsfinanserna under den kraftiga lågkonjunkturen . Man säger att vi kommer med gammal skåpmat. Det beror på att ni inte har någonting i ert skåp. Ni gör otroligt lite. kommer det något om fåmansbolagsreglerna, och ska det ta innan det får fullt genomslag. Det är klart att vi måste hålla fast vid våra bra förslag tills de genomförs. Vi kan inte ständigt hitta på nya att lägga på. har i praktiken gett bifall till ett borgerligt förslag som vi har drivit , nämligen en stor socialförsäkringsreform. Det tycker jag är bra och modigt. Jag hoppas verkligen att det kan bli något vettigt av det . Men då kan man inte sitta och säga att vi inte har något att komma med, för det har vi. Vi har också i många andra delar väldigt många bra förslag. Det handlar inte alls bara om skattesänkningar, men de är viktiga. Det handlar om att genomföra reformer på ett stort antal områden. Kill your i stället för att stå här och drömma om hur det var . Jag skulle vilja ställa en mycket konkret fråga till . Er marginal i budgeten är mindre än 1 miljard, 0,2 . Det kan vara mycket om man är ute och kör bil, men i budgetsammanhang är det väldigt lite med en sådan marginal. Jag skulle vilja veta vad , regeringen och finansutskottets majoritet nu planerar för åtgärder till nästa tilläggsbudget för att komma till rätta med utgiftstaken. 15 () replik: Det första jag direkt kan hålla med om är citatet från . Det är precis så det är. Det var inte ens förr som man tror att det var. Det är någonting som man stöter på ganska när man träffar pensionärsgrupper. De talar ofta om det rosade 50-talet. Men det mesta berodde väl på att man oftast var bättre själv då men inte riktigt kommer ihåg hur det var i sak. Vi håller inte fast vid det gamla. Vi har en väldigt öppen syn till att är i en stark förändring. Vi är också öppna för att se att man måste laga efter läge och gärna i offensiv handling för att kunna möta det. Det är därför vi bland annat har startat tillväxtsamtalen. Vi ser att det finns ett behov av en ny tillväxtpolitik i som stimulerar tillväxt. Det är precis som och sade. Det är en viktig del att klara den offentliga sektorn med kommuner och landsting och ha mer pengar för att kunna hantera det. Man kan göra så mycket mer i sjukvården nu än vad man kunde . Det är viktigt. Jag tror att det var som inledningsvis frågade vad statsministern menade med det han sade. berörde också det. Jag ska inte runda den frågan på något vis. Vi vill öppna en diskussion och föra ett bredare samtal kring socialförsäkringssystemet eftersom vi ser att det är hårt ansträngt. Det kommer att bli mer hårt ansträngt . När det gällde pensionssystemet kunde vi ta ett gemensamt grepp och göra ett system som håller för framtiden. Det vore bra om vi också kan sätta oss ned och föra en diskussion om hur socialförsäkringssystemet ska se ut för att stå pall för de påfrestningar som finns inte minst på grund av den demografiska utvecklingen. Vad som ska ingå i det och alla detaljer har jag inte någon aning om. Det får framtiden utvisa i de samtal som kommer. Men jag tycker ändå att anslaget är positivt. 16 () replik: Detta är ett exempel på att det kan vara så att regeringen har något att ta till sig, och inte bara något utan rätt mycket, av våra förslag. En socialförsäkringsreform är något som vi har drivit . Jag skulle vilja gå tillbaka till detta med att det inte var så ens då. talade tidigare här om vilka fantastiska överskott vi har haft tidigare. Sanningen är den att det bara var något enstaka år som statsbudgeten över huvud taget hade ett överskott när man rensar för att staten flyttar om bland sina egna tillgångar. Rensar man för att staten flyttar om bland sina egna pengar är det strukturella underskottet som ligger framför oss nu betydligt större än vad som redovisats. Det är mycket allvarligt. Tar man inte tag i det nu skjuter man problemen framför sig på ett väldigt otrivsamt sätt gentemot de människor som ska komma senare efter oss. Därför vill jag återgå till det förslag vi har. Vi behöver ta ett betydligt stadigare tag i själva budgetlagen. Den är jätteviktig i sig. Men det har börjat krackelera alldeles för mycket. Vi håller nu på att bygga upp stora problem som gör att det kommer väldigt surt efter. Det kan vi gemensamt lära oss av 80-talet. De problem som man då byggde upp var det oerhört smärtsamt att ta sig ur. Vi ska inte bygga upp dem igen. Vad har ni kortsiktigt för idéer om hur ni ska lösa utgiftstaket , eftersom ni inte har någon marginal? Varför skulle vi inte kunna gemensamt långsiktigt ta tag i att få en bättre stadga i statsbudgeten? 17 () replik: Jag kan inledningsvis säga att ett av de områden som måste åtgärdas i kommande budgetar är budgeteringsmarginalen. Jag kan vara den förste att säga att budgetmarginalen är för låg i den budget som ligger för att det ska vara bra. har vi sett att i den konjunktursväng som varit har det frestat på utgiftssidan, och framför allt har man tappat på intäktssidan. Vi har tidigare haft en särskild diskussion om det med . Han sade att det var en viktig del att ha. Alla har någonting att lära av varandra, , och ävenså regeringen. Det kan jag vara den förste att säga. Man ska alltid vara lyhörd för idéer och synpunkter som kommer utifrån. Annars brukar det aldrig sluta väl. När det gäller skattefrågan är det klart att jag minns den underbara natten och uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och . Det var den som låg till grund för skattereformen. Men det var inte precis det jag pekade på när vi talade om skatter. Tittar jag på borgerlighetens skatteförslag så vill ni mycket mer. Många fler ska ha mycket mer pengar, men är skattesänkningsförslagen gigantiska. Jag har när jag läser det väldigt svårt att se hur det kommer att kunna gå ihop i slutänden, och det står också i vårt betänkande. Man är oroad för att den offentliga verksamheten behöver resurser. är lösningen att man sänker skatter ganska kraftigt. Det kan man föra en viss diskussion om, och där finns fog för en kritik. Kanske också borgerligheten har något att lära sig av andra. Fungerar det i praktiken om den politiken skulle sättas i sjön? Den innebär att stora utförsäljningar ska finansiera en budget . Det går inte ihop. Det är inget bra läge att sälja statlig verksamhet i den konjunktur som råder. Där finns det någonting som också kan ta till sig, om vi nu ska vara öppna mot varandra och lära av varandra. 18 () replik: Allra först vill jag uttala min uppskattning över att också öppnar för diskussioner om försäkringssystemen. Vi har föreslagit en gemensam arbetslivsförsäkring där man jobbar ihop det som handlar om arbetslöshet, arbetsskada och sjukdom eftersom det handlar om människor i arbetslivet. Det är självklart att vi gärna vill ha reformdiskussioner på det området. Jag ser detta som mycket positivt. Vi har hört många socialdemokratiska debattörer diskutera situationen i . Den är förstås dålig, och det finns mycket att fundera över där. Men man kan på samma sätt fundera över det socialdemokratiskt styrda , som ligger i samma obalans när det gäller strukturreformer och har samma problem. Ändå ligger faktiskt långt över i välfärdsligan. Det vore bra om vi kunde fördjupa diskussionerna om statistiken och hur detta slår för medborgarna. Det är anledningen till att vi har föreslagit en barnbilaga i budgeten. vill majoriteten inte vara med om det, men det kanske är ett sätt att strukturera och att hitta en bra diskussion om vad som händer de mest utsatta i samhället när tillväxten inte är tillräckligt hög. En annan fråga handlar om det statliga balanskravet. Rensat från engångsindragningar till statsbudgeten är det underliggande budgetsaldot minus 40, minus 62, minus 61, minus 31 och minus . Vore det inte vettigt att försöka lägga samma restriktioner på staten som vi har för kommunerna med det kommunala balanskravet? Min sista fråga är: Hur ser finansutskottets ordförande på förhållandet att företagare med samma inkomst som motsvarande arbetstagare får lägre ersättning när de här hemma med sjukt barn eller vill vara föräldralediga? 19 () replik: Det var många svåra frågor på en gång. Jag tar barnbilagan först. Vi löper inte linan ut, men vi skriver väldigt vänligt. Det tror jag också att säger om just den delen. Vi för också ett ordentligt resonemang i betänkandet om det statliga balanskravet. Man kan ju inte välja balansform utifrån vad som är mest fördelaktigt nu ur oppositionens synpunkt för att kunna föra en offensiv oppositionspolitik. Man måste också se det över åren. Om man skulle gå över till ett balanskrav för staten så skulle det naturligtvis ställa högre krav på statsbudgeten just . Men i takt med tiden, när vi ser att pensionssystemet närmar sig en nollgräns, så kommer nuvarande system med de offentliga finanserna också att ställa betydligt högre krav på att även statens budget är i balans. Det kommer att stärka den delen mer än om vi skulle gå över till att ha ett balanskrav för staten. skulle det bli en försvagning när det gäller att se till att man har de offentliga finanserna under kontroll även statens del. Jag tycker att man ganska lätt kan avfärda den delen om man ser över tiden. Det som gäller småföretag har diskuterats mycket i arbetsmarknadsutskottet. Jag tror att man ändå måste se en viss skillnad mellan när man är sig själv och företagare och när man är anställd. Det är inte riktigt samma sak.