prot · GR0925 · 2003-11-11 00:00:00 — De som man tvingades skicka förra perioden räknas liksom inte, inte heller att skatteintäkter och verksamheten hade gått ihop om man inte hade haft det här systemet. ska det helst läggas mer lök på laxen, ont ska bli värre. Ännu mer pengar ska skickas i väg. Därför lägger nu fram förslag om nedläggningar av sjukhus, bortprioritering av vissa sjukdomar, sämre stöd, sämre omsorg, dyrare kollektivtrafik. Jag vet att man inte tänker spara mer på psykvården, och det är ju väldigt bra. Men varenda dag när jag går hit till möter jag svårt utslagna människor som behöver vård, som behöver omsorg. Jag förstår inte varför regeringen och statsrådet är så fullständigt okänsliga för de effekter detta kan få. Om ni inte är bekymrade är det naturligtvis ett viktigt besked. Men jag tycker ändå att regeringen ska svara på om man tänker ta något initiativ för att tillförsäkra att också stockholmare får vård och omsorg om tvingas skicka i väg många miljarder framöver. De ligger på gatan, de ligger utanför , utanför , och pengarna räcker inte till. Vi ska lägga ned landstingssjukhus. Vi ska lägga ned verksamhet. Det är detta det handlar om. Det är ju det som gör att många är upprörda. Något svar borde man ju kunna få här i kammaren också på frågan hur det rör vanliga människor. 46 (): Som har framhållits av flera talare står inför en otroligt besvärlig situation. Jag antar att statsrådet kommer att återkomma till det . Men jag skulle ändå vilja veta hur man ska göra när man blir av med så mycket pengar. Hur ska man göra i ? Ska man höja avgifterna ytterligare för att inte behöva göra den, som tidigare påpekats, mycket oförmånliga skattehöjningen? Det lönar sig uppenbarligen så lite att höja skatten för . frågade vad de borgerliga partiernas förslag kostar när det gäller skatteutjämningen. Det är fullständigt orimligt att fråga om det. Det kan vi inte svara på . Vi måste ha en ordentlig utredning som visar på alternativen. Ett skäl till att det förefaller som om man var så enig i den senaste var ju att man hade väldigt begränsade direktiv att arbeta efter. Det var i stort sett rådande system som man skulle få lappa och laga i. Vad man skulle haft var ju direktiv som var förutsättningslösa och vida, som också skulle innebära att man kanske kunde ta fram en helt ny, radikalt ändrad modell för skatteutjämningen. Sedan kunde man jämföra de två systemen. Det ska bli mycket intressant när remisserna kommer in att se om de som svarar är så positiva till det reviderade förslaget. menar att vi måste ha en renodling av systemet och ett mindre antal ingående faktorer. Vi måste ha demografi, glest boende och socioekonomiska förhållanden. De är de främsta faktorerna som ingår i systemet. Dessutom måste man ta hänsyn till skillnaderna i kostnadsnivå. Det gäller främst att löne- och lokalkostnader beaktas. Inkomst- och kostnadsutjämningen bör ses samlat och inte som i dagens situation ses separat. Det här är tydligt. Det är ett underlag för ett utmärkt direktiv som regeringen borde ta fasta på. 47 (): Jag har medvetet inte gått in på de tekniska konstruktionerna rörande inkomst- och kostnadsutjämningen. Det är en fråga som berör oss som invånare, människor, här i . är på väg att höja skatten med . Man höjde med . Kommunerna runtom i har höjt skatterna med allt från till . Man har gjort det inte bara en gång utan , och man kommer att få göra det igen. Här är världens högsta boendekostnader. I vissa kranskommuner till betalar man i boendeskatt, det vill säga fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, för ett hus som i princip inte kostar någonting i boendeskatt i övriga landet. Det är alla dessa skatter som adderas på varandra som gör att människorna som bor i dessa kommuner snart inte har möjlighet att bo kvar. Jag kommer från en kommun med många höginkomsttagare. Det är helt korrekt som statsrådet sade. Men kommunen har fortfarande en majoritet låg- och medelinkomsttagare. De har inte råd att bo kvar med alla de skatter som läggs på. Vad händer då? Jo, vi ökar segregationen i . Jag talade med om detta när han var finansminister. Han var inte speciellt bekymrad över det. Jag är bekymrad över det. Det är inte bra för att vi får denna uppdelning. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar med sig dessa synpunkter när han lägger fram sitt slutgiltiga förslag. 48 (): Jag konstaterar att statsrådet inte svarade på min fråga om att stärka skattebaserna. Det är väl egentligen symtomatiskt. Jag tror inte att de förändringar regeringen har gjort har varit del i något systematiskt arbete utan det har bara råkat bli så. har arbetat systematiskt med detta. Jag är övertygad om att där är en del av lösningen på problemet. Jag skulle vilja koppla till vad sade om behovet av att reformera systemet. Det får inte vara ett system där tillväxt straffar sig. Tillväxt ska löna sig. Det måste alltid löna sig för en kommun eller ett landsting att få fler invånare. Det måste alltid löna sig för en kommun eller ett landsting att minska arbetslösheten. En del i detta är att en egen skattebas inte kan manipuleras på samma sätt som olika typer av statligt detaljstyrda bidrag kan. Det är en viktig del i reformeringen av systemet. 49 (): Jag hade nästan tänkt att vänta till nästa omgång, men om den kommer framåt midnatt är det nog bättre att jag talar nu! Som har framgått, herr talman, är anhängare av en skatteutjämning. Vi tycker att man ska ha ett statligt system. Det framgår av det program vi har lagt fram . Men det tar tid att konstruera ett sådant, och även inom det nuvarande systemet går det att göra det bättre genom att ta hänsyn till både inkomster och kostnader. Vi har påpekat att det har varit en dramatisk ökning, till exempel för , från ungefär 1,25 miljarder , till 5,5 miljarder. Jag kan inte se att det är en vulgärdebatt att påpeka att det är en så stor ökning som faktiskt svarar mot i stort sett hela underskottet i affärer. Jag tycker inte heller att det är uttryck för en vulgärdebatt när man påminner om att regeringen gav mycket hårda snubbor, och fortsätter att ge hårda snubbor, åt den borgerliga regimen i . Men när den socialdemokratiska regimen i lägger fram förslag som till och med underkänns i länsrätten får vi läsa i tidningen att statsrådet tycker att det går att fortsätta ungefär som förut. tror jag inte att statsrådet verkligen tycker så, men skillnaden i attityd är påfallande. Jag hoppas att den vänliga attityden mot som speglas i de uttalandena också kommer att finnas när regeringen sedan ska lägga fram sitt förslag även om statsrådet inte ger oss särskilt mycket hopp. 50 (): Det är bra att så många talare i debatten har påtalat att tillväxt ska löna sig. Den kritik som vi moderater länge har haft, nämligen att systemet skadar tillväxt var det än förekommer, tycks nu vara allmänt accepterad utom hos förstås Socialdemokraterna. Jag tyckte inlägg var bra. Han visade hur kommuner som ökade sin skattekraft inte har kommit i en bra situation. Han påtalade att tillväxt kostar pengar, men han sade inte så tydligt att man till ingen del har fått behålla den ökade skattekraften. Det är just det som är grundskottet i den nuvarande konstruktionen, nämligen att tillväxt kostar pengar, men får man sedan tillväxt får man inte behålla intäkterna från tillväxten. Det har accentuerats kraftigt när Stockholmskommunerna och har haft tillväxt. Det har förorsakat dessa problem. Utjämningssystemet måste göras om i grunden på dessa punkter. Vi behöver ett utjämningssystem. Statsrådet kör då med den vanliga Danderydsfällan och undrar hur det skulle bli om man skulle låta behålla hela sin skattekraft. Men precis som säger går det att göra om den kommunala skattebasen så att skattekraftsskillnaderna inte blir så stora. Kommuner och landsting ska få behålla sina egna skatteintäkter. De ska få behålla de ökade skatteintäkterna när tillväxten ökar. Ska det vara så oerhört svårt att få till stånd ett fungerande utjämningssystem i ? Det borde statsrådet fundera på. Även om utredningen är bra i vissa avseenden, borde han dra tillbaka förslaget och fixa fram ett bättre förslag som remissinstanserna får yttra sig över. 51 (): Det kan inte vara lätt att vara statsråd med tio debattanter. Jag förstår om alla inte kan få svar. ställde jag en enda fråga om vari rättvisan består att en låginkomsttagare i eller får betala till en direktör i . Jag fick inget svar på den frågan. Statsrådet säger att olika delar av landet ställs mot varandra. Det är inte vi som gör det, utan det är ett system som Socialdemokraterna stöder som ställer olika delar av landet mot varandra. undrade om vi har några pengar i vår budget. Ja, har pengar i sin budget. Vi vill ha ett statligt system. Det var svar på den frågan. Sedan var det frågan om det kommer att ske något eller inte. Jag vet inte om det beror på att det finns en insikt om att tillväxt är bra var den än uppkommer eller om att Socialdemokraterna förmodligen är rädda för att förlora makten i många kommuner runt och i , med största sannolikhet även i , som innebär att man kommer att göra någonting. Jag hoppas att det är insikten om det första, nämligen att tillväxt behövs för var den än uppkommer, som gör att man kommer att ändra systemet. Då kan det bli ett bra och hållbart system. Om man är rädd för att förlora makten kommer det att bli ett tillfälligt system för att rädda sig kvar vid makten . 52 (): Jag reagerar på att statsrådet i sitt anförande, efter det att alla vi andra har sagt att olika delar av landet inte ska ställas mot varandra, lyfter fram att vi skulle säga att det är fråga om mot resten av landet. Det är precis tvärtom. Det är både märkligt och olyckligt i sammanhanget. nämnde något där jag tydligen var lite suddig. Det är klart att jag är medveten om att det är så. Jag kan ge exempel från min hemkommun . Där fick man 23 miljoner i ökade skatteintäkter, och 14 miljoner försvann i andra ändan. I en tillväxtsituation blir det oerhört besvärligt. Tydligen är det så att statsrådet mycket väl kan tänka sig ett statligt system. Om vi då kan få fram ett förslag som inte missgynnar tillväxt borde det här vara lösbart. Det är så, som många har sagt, att tillväxt är bra var i landet den än kommer, och det gynnar var det än är. 53 (): Det enda jag har att tillägga till det inlägg jag gjorde, där jag pratade om var Socialdemokraterna i står i den här frågan, är att jag inte har sagt att ni ska ha en lösning. Jag förstår att det här är en ganska besvärlig materia att hantera, så det har jag inte krävt. Jag frågade: Har ni några pengar avsatta i budget för att ta bort skillnaderna i landet? Det var min fråga. Det var inte en fråga om ni hade en total lösning, för det tror jag inte att man kan ha. Det är ett för komplicerat system för att man skulle kunna hantera alltihop. Det var bara det som jag ville komplettera med. 54 (): Statsrådet säger att det har funnits överdrifter i den här debatten, och det kan vi väl erkänna från många håll. Det har funnits ett oansvar. Från min horisont är det ganska klart att lagstiftning ska följas, oavsett vem det är som har majoritet. Låt oss också erkänna att det har funnits underdrifter. Det har funnits en bristande insikt om tillväxtens betydelse, en bristande insikt om tillväxtens betydelse i den här regionen precis som i andra regioner. Det har också funnits en bristande insikt nu på slutet om att de som saknar tillväxt inte har råd att betala för områden som växer så starkt. Det är ett spännande perspektiv på en debatt som vi har fört, ofta med andra ingångsvärden. Jag tycker att det är viktigt att också markera att det är medborgarnas perspektiv som är det centrala. Vi fastnar lätt i kommun eller landsting, men låt oss se medborgarperspektivet. Låt oss se barnen, de äldre, de vårdbehövande men också de boende de skattebetalare som är en del av medborgarna, som ger oss vårt uppdrag. Det sägs att det ska vara lika i hela landet. Ja, det ska vara lika rätt på de områden där vi säger att det ska vara lika rätt. Men det innebär inte likadant. Här beklagar jag att den socialdemokratiska regeringen gärna lägger till likadant. Det gör att det blir onödigt dyrt och onödigt dåligt. Låt oss stärka skattebaserna. Det är en god modell, som vi har presenterat från sida, för att också underlätta en förändring av utjämningssystemet som gagnar tillväxt och gagnar hela , även . 55 (): Detta är i och för sig en diskussion som tar sin utgångspunkt i den kritiska situationen i , men det är mycket viktigt, som flera har varit inne på, att det inte handlar om att kräver någon särbehandling. Det handlar om att man har ett neutralt skatteutjämningssystem, som också beaktar de speciella omständigheter som finns i en storstadsregion. De problem som skatteutjämningssystemet leder till för finns också på många andra håll. Vi har många regionala tillväxtmotorer runtom i landet som också får grus i sitt maskineri på grund av det sätt som skatteutjämningssystemet är utformat på. I kommer skatten att höjas med totalt . Ovanpå läggs de kommunala skattehöjningarna, som till stora delar är föranledda av utjämningssystemet. Då säger att det förekommer väldiga överdrifter i den här debatten. Ja, men detta är ju ett faktum. , partivän och finansborgarråd i , har ju själv varnat för vilka konsekvenser som utjämningssystemet får med kommande skattehöjningar på uppåt för del. Det är ett system som skenar, genom att det krävs fortlöpande skattehöjningar för att täcka de ständigt ökande inbetalningarna till systemet. Jag kommer själv från en kommun som inte räknas som en av de typiska höginkomsttagarkommunerna i , nämligen . Om utjämningssystemet skulle vara en egen nämnd skulle den för Solnas del vara den största kommunala nämnden, större än äldrenämnden och större än hela barn- och utbildningssektorn. Utjämningssystemet beskrivs ofta som ett nollsummespel. I det rent kamerala perspektivet är det naturligtvis så. Men är det en tankefälla, eftersom ett utjämningssystem som ser till att vara tillväxtfrämjande och värnar de välståndsbildande krafterna också kan bidra till att man får ett plus ett att bli tre och på det sättet underlättar den tillväxt och den ekonomiska utveckling som vi i hela landet är i så stort behov av. Dagens utjämningssystem ser ju snarare till att ett plus ett blir mindre än två. har lagt fram förslag som syftar till att på ett tydligare sätt se till att kostnadsutjämningen inom dagens system tar hänsyn till de speciella faktorer som finns i de delar av landet som har högre lönekostnader och högre lokalkostnader. Men målet måste vara att man har ett sammanhållet system i statlig regi, där man har inkomst- och kostnadsutjämningen som ett samlat system med statlig finansiering. Där har regeringen tyvärr missat flera chanser att genom direktiv till den utredning som har avslutat sitt arbete ge möjlighet till ett arbete för att ta fram en sådan modell. 56 Statsrådet (): Utredningen hade ganska vida direktiv. Den lade också fram ett förslag som innebär väldigt stora förändringar i den nuvarande inkomst- och kostnadsutjämningen. Utredningen föreslår att man gör en statlig inkomstutjämning, där staten garanterar en skattekraft på för alla kommuner och landsting i hela landet. Sedan föreslår den förändringar i kostnadsutjämningen. Det är viktigt att inse att kostnadsutjämningen är en central del av den kommunala självstyrelsen. Alternativet handlar om att gå tillbaka till specialdestinerade statsbidrag, i stället för att använda nuvarande generella statsbidrag, där staten ger bidrag till varje enskild kommun. I utredningen fanns det en mycket bred uppslutning bakom kostnadsutjämningen. Även ställde upp bakom den. Däremot fanns det delade meningar om vad som skulle ingå i kostnadsutjämningen. Det är i den frågan som jag säger att jag gärna lyssnar till debatten, som ska löpa innan regeringen ska lägga fram en proposition på bord . Jag hoppas att vi i slutändan, efter att debatten har fått rulla ett tag med lite mer sans och måtta än vad den har handlat om, kan komma fram till ett förslag som skapar en bred parlamentarisk enighet. Jag ska inte diskutera mer om här . Jag får återkomma till debatten . Det är lite konstigt att stå här i någon sorts förpostfäktning. Jag vill bara säga att det finns en väldig skillnad mellan de borgerliga partierna, som också har åskådliggjorts i dagens debatt. , och ställer upp bakom att vi ska ha någorlunda likvärdiga förutsättningar i alla delar av landet för att klara välfärdsuttaget. är i varje fall om jag får tolka beredda att släppa fram en utveckling som leder till dramatiska skillnader i kommunala skattesatser runtom i . Därmed skulle kunna ha en kommunalskatt på medan det i krävs en kommunalskatt på . Jag tycker att det är lite beklämmande att höra det budskapet från . Det är ett budskap som är så långt från solidaritet och rättvisa som man någonsin kan tänka sig. 57 (m): Det är synd att man måste påpeka att vi inte alls är emot ett utjämningssystem men vi vill att det ska vara statligt. Det är faktiskt inte att motsätta sig ett utjämningssystem. Däremot är det nog riktigt att vi moderater inte tror lika mycket på social ingenjörskonst som Socialdemokraterna och även en del andra partier gör. Det visar sig ju att den väldigt ofta misslyckas. Men det är inte det som den här debatten gäller utan den måste faktiskt handla om det som vi är här för, nämligen att representera människor av kött och blod som är oerhört bekymrade över vad som händer i den här regionen. När de slår upp gratistidningen och när de går till jobbet ser de att utvecklingen går baklänges. De vet att sjukhuset ska stängas och att det ska bli dyrare att åka buss, och de undrar hur det ska gå ihop för dem. Jag tycker att det då är rimligt att ställa en fråga till statsrådet om regeringen tänker göra någonting för att lindra ett av de största ekonomiska bekymren för kommun och landsting. Jag har förstått att detta ska remissbehandlas och så vidare och att man sedan kommer att få något besked. Jag har velat lyfta fram och belysa vad jag tycker, och jag ska stanna med det. Jag tycker att engagemanget i inläggen i den här debatten har visat att det var väldigt bra att jag inte drog tillbaka min interpellation. Det räcker nog inte med en särskild debatt i den här frågan, för det finns så många infallsvinklar och en sådan problematik som måste hanteras, om vi ska kunna säkra tilltron till det demokratiska systemet och till solidaritet och gemenskapskänsla i det här landet. Därför är jag glad över den här debatten. 58 (): Statsrådet beskriver vissa förändringar som görs i kostnadsutjämningssystemet och att det nu kommer fram vissa synpunkter på hur de förändringarna görs. Men problemet är att de förändringar som görs inte tar hänsyn till de speciella faktorer som finns i tillväxtregioner. Det är därför som förslaget får så extrema konsekvenser för till exempel . Man beaktar inte i tillräcklig utsträckning de verkliga lokal- och lönekostnader som ofta är förknippade med tillväxtregioner. Regeringen har här tyvärr bäddat för den proteststorm som kommer genom att man band upp kommittén med så hårt styrda direktiv. lade fram konkreta förslag om att man skulle bredda direktiven så att man skulle få möjlighet att göra en förutsättningslös översyn av hela utjämningssystemet och även pröva möjligheterna att slå ihop inkomstutjämnings- och kostnadsutjämningssystemen. slår man ihop inkomstutjämningen med statsbidragssystemet, men man har missat chansen att också integrera kostnadsutjämningen i ett samlat system. Regeringen har tyvärr bäddat för den här situationen, men vi får med stor spänning se fram emot den fortsatta behandlingen och inte minst mot morgondagens debatt. 59 Statsrådet (): Jag vill bara göra den avslutande anmärkningen att utredningen hade väldigt vida mandat att se över alla faktorer i kostnadsutjämningen. Det handlar ju om strukturella kostnadsskillnader som är påverkbara. Utredningen hade dessa möjligheter, men den föreslog också mycket stora förändringar i kostnadsutjämningen. representant i utredningen lade inte fram något förslag om att man skulle ta hänsyn till lönekostnaderna. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § Svar på interpellation 2003/04:58 om Skandiaaffären och affärer med hyresrätter 60 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att verka för ett förslag till angående ett reviderat hyressättningssystem och när ett sådant förslag i så fall kommer. Inledningsvis vill jag framhålla att jag inte delar uppfattning att regeringens bostadspolitik ger upphov till olaglig handel med hyreslägenheter och köer på bostadsmarknaden. När det gäller olaglig handel med hyreskontrakt är jag givetvis medveten om att en sådan handel förekommer. Men den nuvarande hyreslagstiftningen innehåller bestämmelser som ska motverka detta. Det är exempelvis förbjudet att kräva ersättning av någon för att överlåta hyresrätten till en bostadslägenhet. Bestämmelsen är straffsanktionerad. Den som tagit emot otillåten ersättning är skyldig att betala tillbaka den. Kriminalisering är bara ett av flera instrument som finns för att komma till rätta med den olagliga lägenhetshandeln. Av grundläggande betydelse är att bostadsbyggandet ökar. Med fler tillgängliga bostadslägenheter minskar intresset av att skaffa sig en lägenhet på den svarta marknaden. En rad åtgärder har vidtagits för att öka bostadsbyggandet. Bland annat har införts en särskild investeringsstimulans i syfte att främja byggande av hyreslägenheter och studentbostäder. finns det ett investeringsbidrag för byggnation av hyreslägenheter i orter med bostadsbrist. Vidare har antagit ett förslag om tredimensionell fastighetsindelning, som bland annat syftar till att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande i tätorterna. Regeringen har också tillsatt en kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen. Hyressättningssystemet är också av intresse i detta sammanhang. Den nuvarande bristen på hyreslägenheter förklaras nämligen ibland med svårigheter att uppnå lönsamhet vid nybyggnation. Frågan har uppmärksammats av , Fastighetsägarna och , som har träffat en överenskommelse om en reformerad bostadshyressättning. Enligt överenskommelsen bör hyror som ligger på en skälig nivå med hänsyn till produktionskostnaden accepteras för nybyggda hus. Regeringen har med anledning av organisationernas överenskommelse tillsatt en utredning med uppgift att överväga om det bör införas särskilda hyressättningsregler för lägenheter i nybyggda hus. Utredningen ska också se över förutsättningarna för att i det befintliga lägenhetsbeståndet bättre anpassa hyrorna efter bruksvärdet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till om det finns anledning att göra ändringar i hyressättningssystemet. 61 (): Bakgrunden till interpellationen är de senaste veckornas händelser, inte minst de lägenhetsaffärer som uppdagats i samband med Skandiaaffären. Men det handlar inte bara om Skandiaaffären, utan dessa symtom har funnits på bostadsmarknaden redan tidigare. Jag vill gärna citera vad , LO:s andre vice ordförande, sade i en Ekointervju angående att också hon fått en hyreslägenhet: Det kan jag säga ärligt att jag tänkte att det kan bli en sådan diskussion. Jag var självisk och såg till min egen bekvämlighet och slippa pendla som jag gjort . Jag tyckte att skälen till att jag ville flytta till vägde tyngre men jag insåg att det kunde bli en diskussion. Men jag tyckte uppenbarligen att det var värt risken. Detta sade hon . Vad är det då som retat upp svenska folket inte minst i den här regionen? Det är att man upplever att det går till just på så sätt, att det finns gräddfiler för att vissa ska få hyresrätter och att det finns en omfattande svarthandel av lägenheter och en omfattande andra-, tredje- och fjärdehandsuthyrning av hyresrätter. Då blir frågan: Vari ligger problemet? /99 anförde bostadsutskottet i ett betänkande att man ansåg att bruksvärdesregelns tillämpning och utformning måste uppmärksammas.