prot · GQ09122 · 2003-06-13 00:00:00 — Likt 1994 försöker denna nej-sidaanvända och förvränga argument. Konventet har allsinte sagt att det ska vara gemensamma skatter. Detkommer inte att bli några gemensamma skatter. Dettycker inte jag, och det tror jag inte att tycker. Vi kan väl vara överens om att det finnsen bastant majoritet; det ska inte vara några gemen-samma skatter.Det är svårt att föra den här diskussionen medMiljöpartiet. Det är inte många dagar sedan som viröstade om er inställning - att vi bör sträva efter atthitta vägar att kunna lämna den europeiska unionen.Ni tycker ju inte om samarbete för fred och att rivagränser och barriärer mellan länder och människor föratt både bygga fred och välstånd. Ni gillar inte det.Det är därför ni säger nej till euron.(Applåder)Anf. 16 () replik:Herr talman! Det finns en tydlig punkt i konventetsom handlar om att ge större möjligheter för EU attskapa egna skatter. Jag kan ta fram det och läsa uppdet senare, i mitt huvudanförande.Det är intressant när diskuterar dehär frågorna. Annars när det gäller ekonomi så är detmycket statistik och saklighet, kan man tycka ibland.Det ligger naturligtvis en del i den kritik som handlarom att andra länder runtom i har nått längre ivälstånd än vad har gjort. Men när det gällerEMU och eurofrågan så gäller inte statistiken längre,utan då är det fred och samarbete. Då är det helt andravisioner och idéer och förhoppningar i stället förverklighet som präglar diskussioneröver huvud taget. Varför kan vi inte få en liten ut-läggning om verkligheten - om hur ekonomin i eu-roområdet rasar nedåt, lågkonjunkturen tar strypgrepppå och EMU gör det ännu svårare?EMU-medlemskapet i är redan i dagett stort problem. Den verkligheten tycker jag bordeprägla diskussionen likaväl som diskussionen omsvensk ekonomi och var vi står.Anf. 17 BO () replik:Herr talman! Verkligheten är att man inte kanjämföra äpplen och päron. Det är inte så att euron harskapat problem för euroområdet eller för EU. Detfinns andra grundläggande europeiska problem. Hadedet varit ett gemensamt problem så hade inte Irlandsekonomi - som ni ibland använder som exempel närdet passar - kunnat växa så snabbt. De som företräderIrland säger att de är nöjda mer euron. I vårt grann-land säger de att de är nöjda med euron. Vikommer säkert att få höra från de allra flesta i Finlandatt detta var bra.Skälet till att jag inte talar om de här helt säkrasakerna - ökad handel och bättre ekonomiska förut-sättningar - utan om andra saker är att verklighetenockså är den att det som har sönderslitits såmånga gånger av förödande krig och av terror ochförtryck har blivit tryggare att leva i för oss, för vårabarn och för våra barnbarn. Det är för mig det viktigabakom Europatanken. Ni vill ju lämna EU.(Applåder)Anf. 18 ():Herr talman! Jag tänker tala mycket om föränd-ring. Min utgångspunkt är att behöver storaförändringar. Men det beror förstås på vilken verklig-hetsbild man har. Vi har redan hört här att statsmi-nistern har begärt replik och hävdat att statistikenvisar det ena och det andra. Man måste ju också klaraden typen av seminarieövningar och visa att ens poli-tik - i mitt fall krav på djupgående förändringar -motiveras av att verkligheten rymmer djupa problem.Jag kan ta ett enda exempel. taladeom placering när det gäller sysselsättning.Han sade att den var högst i världen. Men vad mäterden statistiken? Jo, hur många som har jobb. Detmäter inte hur många som är på jobbet. Om manväger in att svenskar som har jobb ofta är frånvarandeså blir bilden en annan. På det sättet kan man gå ige-nom punkt efter punkt och visa att vår verklighetsbildär djupt förankrad med fakta. Men som var inne på här så har bilden ofta sin ut-gångspunkt i andra värderingar än våra politiskamedtävlares.Människor som jag träffar suckar ofta inför faktaoch verkligheten. Måste det vara så här? undrar de.Måste det till exempel vara så, som var uppe här, attSverige som var rikast i har blivit fattigast?Måste det vara så att sjukfrånvaron fördubblas på femår? Måste det vara så att sjukvård och äldrevård gårpå knäna? Måste det vara så att skolan har kvalitets-problem? Måste det vara så att det är kaos i polisen?Måste det vara så att arbetslösheten ökar och att utan-förskapet växer?Uttrycket att gå in i väggen har blivit vanligt. Pånågot sätt har jag en känsla av att som nationi flera avseenden har gått in i väggen. Vi har hamnat ien återvändsgränd av socialdemokratisktmaktinnehav.Det måste inte vara så här. En förändringsagenda,som drivs av en målmedveten regering med utgångs-punkten att alla, verkligen alla, behövs och att ska-pande och ansvarstagande ska uppmuntras, skullekunna förändra väldigt mycket. Att få euron somvaluta också i är en sådan förändring sombehövs. Precis som har sagts här ökar en gemensamvaluta handeln, och ökad handeln ger högre välståndoch tryggare jobb.Jag ska gärna ta upp den handske som PeterEriksson kastade här och tala just om verkligheten närdet gäller kravet att ska ha den gemensammavalutan. Ett av de märkligaste argumenten från nej-sidan är att det har gått så bra för med kro-nan. Men var har ni varit ? Varvar ni under kostnadskriserna ? Var var ni1982 när en socialdemokratisk regering gjorde enjättedevalvering? Var var ni 1990-1991 när räntekri-serna stod som spön i backen? Var var ni 1992 närRiksbanken, under en borgerlig regering, tvingadesge upp kronförsvaret och det blev en jättedevalve-ring? Om ni syftar , är detfaktiskt så att det är anpassningen till euroreglerna,för att svenska folket om det så vill ska kunna gå medi valutaunionen, som i hög grad har bidragit till att vihar haft ett par ganska framgångsrika år.Både och har an-vänt just uttrycket "förändra växelkursen". En huvud-synpunkt från nej-sidan är att det är så viktigt att denmöjligheten finns kvar. Men med det tidsperspektivsom jag har haft här är det ju just den smitvägen, att istället för att ta itu med de grundläggande problemenkamouflera dem genom att ändra växelkursen, somrelativt sett har gjort oss fattigare. Det är till exempeldet som i hög grad är förklaringen till Danmarksframgångar. Även om man formellt inte har införteuron, har man bundit sin valuta först till D-markenoch till euron. Man har kämpat på med kartoffel-kurer och vad det nu har hetat och hållit den knyt-ningen. Därmed har man blivit rikare, medan vi harhaft den här devalveringspolitiken som , enligt nej-sidan, är räddningen . Men den rädd-ningen har ju varit till fördärv i det förflutna.Det är väldigt viktigt att vi på ja-sidan inte ger in-tryck av ett införande av euron i sig räcker för att lösaSveriges problem. Det behövs en rad andra föränd-ringar för att det ska gå bättre för . Blandannat måste tillväxtens förutsättningar förbättras. inte företagsamma människor rimliga villkor. Jaghar sagt det förr, men den här siffran är så oerhörtupprörande att jag gärna vill upprepa den. De senastetre åren har 17 företagare givit upp. Antaletföretagare har sjunkit ganska drastiskt i , ochdet är ett tecken på att tillväxtens förutsättningar ochföretagarklimatet inte är tillräckligt bra. Ett antalskadliga skatter måste sänkas, en del rentav avskaf-fas. Krångliga regler kan förenklas om man verkligenvill och om man inte har som utgångspunkt att allaföretagare är bedragare. ska kunna ha sina huvudkontor i nu har vi upplevt den värsta varselvåren iSverige . Det måste kännas som ett knyt-nävsslag i magen att få det där papperet från ett arbetesom man kanske har haft där man får vetaatt man är varslad om uppsägning. Men alla varselutlöses ju inte. En mycket avgörande fråga införframtiden är: Är vi redo att förändra förutsättningarnaså att så många varsel som möjligt inte behöver utlö-sas? Jag menar att regeringen har gjort ytterst lite pådet här området. Regeringen verkar ha tappat greppet.Regeringen sitter i en rävsax mellan verkligheten,intresseorganisationen som finansierade regering-ens valkampanj, i alla fall det socialdemokratiskapartiets valkampanj, och stödpartierna. Den här räv-saxen kommer man inte ur. Det leder till handlings-förlamning där alldeles för lite blir gjort. Vi behöveren politik för trygga jobb, och trygghet kräver oftaförändring.En stor del av den förändringen måste handla omatt bryta utanförskapet. Vi har en invandrings- ochflyktingpolitik som gör det mycket svårt att komma ini . Men de som trots allt lyckas ta sig över denyttre muren vittnar ofta om att de då möter en ännuhögre mur, nämligen den mur som man måste ta sigöver för att komma in i det svenska samhället, in ispråkgemenskap och arbetsgemenskap. Det måste viförändra. Arbetslöshet och segregation lämnar männi-skor som kan och vill bidra till utveckling iutanförskap och passivt bidragsberoende.Kostnaderna för ohälsan fortsätter att öka. Intäk-terna från friska människor som går till jobbet mins-kar. behöver en förändring så att friska ommöjligt slipper bli sjuka, så att sjuka får den vård debehöver för att bli friska och så att friska inte ska gåsjukskrivna. Vi har föreslagit ett brett spektrum avåtgärder. Pressen i arbetslivet måste mötas med ökadegenmakt över sådant som arbetstider och kompe-tensutveckling, mer jämställdhet, modernare ar-betsorganisation och fler arbetsgivare att välja mel-lan. Bristen på vård och rehabilitering måste mötasmed större resurser, delvis genom att brandväggenmellan vårdpengar och försäkringspengar bryts upp.Fel och överutnyttjande måste mötas med skärptaregler.Men även på det här området är Socialdemokra-terna handlingsförlamade och handfallna. När förslagväl kommer är det så uppenbart att de formulerats ipanik. Den tredje arbetsgivarveckan för sjukkostnaderär ju ett sådant förslag. Hur dåligt det är illustreras avatt hotell- och restaurangföretagare, där gamla partivän är vd, hargått ut till sina medlemmar och föreslagit att de skakräva utdrag från av dem somsöker jobb eftersom det blir för dyrt om man råkaranställa någon som är sjuk mycket. Då är det inte så,som brukar säga, att det är dåligaföretag som drabbas av de här reglerna, utan det är jumänniskor som har problem på arbetsmarknaden somkommer att drabbas. Och vi behöver också människormed en och annan skavank på arbetsmarknaden, ochvem har förresten inte det? Det kommer inte att fun-gera om bara de mest produktiva arbetar och restenlever på bidrag. är på väg åt det hållet medalla arbetslösa i betongförorterna och alla långtids-sjukskrivna. Detta är en politik som är ekonomisktorimlig, men framför allt förkastlig om vi vill byggaett samhälle av solidaritet och gemenskap där alla kankänna att de behövs.Jag vill också säga några ord om förändring iskolan. Som ni vet - det har jag talat om mångagånger - ligger det nu ett förslag om vissa föränd-ringar i gymnasieskolan. Då är det väldigt viktigt attgöra klart att förändringar naturligtvis ska innebäraett uppbrott från gamla felaktiga föreställningar, ochdet finns många sådana på skolområdet, till exempelatt det är fel att ställa krav, att det är fel med betyg,att det är fel med ordning och reda och så vidare.Förslagen från är just ett antalförslag som går vidare i felaktig riktning.Vi tog ju det mycket ovanliga steget och lämnadeGymnasiekommittén. Det berodde på att vi fick klartför oss för att regeringen redan hade bestämt att manskulle gå vidare med förslaget att slopa krav på för-kunskaper för att börja gymnasiet.Några har ställt frågan varför vi tog det här steget.Er vill jag rekommendera att läsa remissvaren på denhär utredningen, vilka nu har kommit in. Många avdem är förödande. Läs gärna re-missvar! Där finns en formulering om metoden ska släppas in i gymnasiet och medan man gårdär komplettera de brister som har gjort att man harblivit underkänd på högstadiet: Detta kräver mycketstudiemotiverade elever. Problemet är jubara att denna metod har tillkommit för de elever somhar mest problem.Alltså: För att klara den socialdemokratiska sko-lan måste man vara superbegåvad. Vi tycker att sko-lan ska finnas också för resten av eleverna.Det är också viktigt att förändras så attmänniskor kan känna större trygghet till liv, lem ochegendom. Det måste ske en satsning på rättstrygghetoch vardagstrygghet mot brott. Närpolisreformen varrätt tänkt, men sanningen är att det i hög grad harblivit fjärrpoliser av den reformen.Mitt tema har varit att behöver stora för-ändringar. För att sammanfatta behöver vi förändringför tillväxt, förändring för trygga jobb, förändring förfungerande och värdig vård, förändring för att brytautanförskap, förändring för en bättre skola och för-ändring för trygghet mot brott. Det är huvudpunkter ivår förändringsagenda.(Applåder)Anf. 19 Statsminister ()replik:Herr talman! På en punkt delar jag vad sade i sitt anförande, och det gör jag medeftertryck. Det är att vi i vårt land har haften utveckling som har varit bättre än i många andraländer. hade vi en eländig period, ochdå menar jag inte bara den period när vi hade en bor-gerlig regering. Också fanns det brister ivårt sätt att uppträda. Vi hade en dålig ekonomiskutveckling. Men har det gått bra för Sveri-ge.Jag lägger faktiskt hela förklaringen till att det harblivit så på att vi har fört en politik som har varit iöverensstämmelse med de krav som de så kalladekonvergenskriterierna ställer upp. Det är det regel-verk som är fastställt i för hur man ska drivaen offentlig ekonomi: Bort med underskotten! Lånainte till välfärden! Få ned räntorna! Se till så att inflationen hålls tillbaka och setill att därmed människor som bara har lön och pen-sion att leva på får mer för sina pengar! Skuldsätt intelandet!Detta är principerna i den europeiska ekonomiskapolitiken, de principer som höll sig till engång i tiden , när det gick som bäst för vårtland. Det är det vi har återupprättat under 90-taletmed stöd av den europeiska unionen. Det betyddemedlemskapet för oss. är vi färdiga att ta nästasteg, att utnyttja den nyvunna styrkan och även att tahem fördelarna med en gemensam valuta, att få skyddmot spekulanter och valutahandlare och kunna ut-veckla vårt samhälle ytterligare.Jag tycker att vi ska vara noga med att kommaihåg den historien, för de som är emot EMU varockså emot att vi förde den här politiken. De harmycket att förklara från denna talarstol - dock ickeLars , som jag tycker jag gjorde en brainsats på den punkten. I övrigt fanns det ett och annatatt önska, måste jag säga.(Applåder)Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag är glad att mitt anförande föran-ledde statsministern att säga de där sakerna, för det ärviktigt att vi nu inför folkomröstningskampanjenverkligen påminner om att det konstiga ord som vitvingades lära oss , konvergenskriterierna -ett av dessa orimliga EU-ord - i praktiken fick enväldigt positiv effekt för genom att vi käm-pade med det för att svenska folket nu ska ha möjlig-heten att, om man vill det, gå med i euroområdet.Vi hade en stor eurodebatt i riksda-gen, och jag säger särskilt till att jagär mycket klar över att bör byta både valutaoch regering. Jag tycker ändå att statsministern kundeanvända en del av sin repliktid här till att påminna omatt det inte räcker med att byta valuta. Problemenunder krontiden har inte bara berott på att vi har haftkronan utan också på att vi utnyttjade den smitvägsom den egna valutan innebar.På motsvarande sätt är det ju så att euron inte lö-ser alla problem. Vi måste komplettera euroanslut-ningen med en bra tillväxtpolitik. Vad har statsmi-nistern att säga på den punkten?Anf. 21 Statsminister ()replik:Herr talman! Vi bytte regering och fick enbra och framgångsrik politik därefter. ska vi ocksåbyta valuta. Jag tycker att vi gör det i den ordningen,inte i den omvända.Jag saknade ett inslag i i övrigt ele-ganta anförande. Behövs det inte också en förändringvad gäller främlingsfientligheten, ?Jag påminner om den debatt som vi hade efter valetoch den valrörelse som drev, vilken ju varen blinkning med högerögat mot de främlingsfientligakrafterna. ser vi resultatet i de opinionsmätningarsom kommer, där är det parti som harstörst andel i ökningen av främlingsfientliga väljare.Av dem som strömmade till efter valethade uppfattningen att vi tagit emot för mångaflyktingar som sökt asyl till . Är det någontingsom är stolt över? Har det en kopp-ling till valrörelsen, och vad drar han för slutsatser avdetta?Jag säger inte det här därför att jag är nöjd medbeteendet från den väljarkår som jag eller andra harhär i kammaren. Vi delar problemen, men Folkpartiethar ju haft det här som profilfråga och drev en valrö-relse som gick stick i stäv mot detta. Kommentera detfrån talarstolen! Jag tror att ganska många väntar påden kommentaren.Anf. 22 () replik:Herr talman! är missnöjd med sinväljarkår. Den består till betydligt större del än Folk-partiets väljarkår av personer som anser att Sverigehar tagit emot för många flyktingar. Men det är kan-ske ändå viktigast att vara missnöjd med sin politik.Borde inte Socialdemokraterna fundera på hur detkommer sig att under den regeringsperiod som GöranPersson hyllade bröts kurvan där främlingsfientlig-heten minskade? har denna sedan två, till-baka börjat öka igen. Det var ju den utvecklingen somi hög grad bidrog till att vi tog debatten med de främ-lingsfientliga och lanserade ett väl genomarbetatintegrationsprogram. Det är segregationen i vårt sam-hälle som göder främlingsfientlighet och främlings-rädsla, som mycket väl speglas i den statistik som vitalade om.Om hela svenska folket hade den sammansättningsom valmanskår har hade det här inteblivit någon nyhet , för bland folkpartis-ter är andelen ungefär den som förelåg när det varsom bäst i . Det är alltså ett antal partiledare idenna kammare som bör vara mer bekymrade än jag,om man ska följa råd att vara bekym-rad över de väljare som man har. Jag är bekymradöver verkligheten.Jag tror också att den debatt som har förts omspråktest förändrades lite i går. Då skrev en av Sveri-ges mest intressanta kulturpersonligheter, som nyli-gen har blivit svensk medborgare, just om behovet avatt få språktest. Hon, som är en välkänd författare,anser att det är ett viktigt krav för att främja integra-tion. Vem kan efter det påstå att det skulle ligga ettspår av främlingsfientlighet i det kravet?(Applåder)Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag tänker fortsätta i . presenterades mätningen över hurflyktingmotståndet utvecklas i olika partier. Denmätningen speglar också nationalismen i landet. Jagtycker, precis som statsministern, att det var en ska-kande läsning.I de partier som av ja-sägarna anklagas för att varanationalistiska eller isolationistiska, som Bo Lund-gren gjorde , det vill säga ochMiljöpartiet, sjunker motståndet, medan det i samtligaja-sägarpartier ökar kraftigt. Även om siffran sjunkerför är siffran alldeles för hög. Denkraftigaste ökningen bland partierna ses hos Folkpar-tiet. Jag skulle vilja veta hur förkla-rar det faktum att flyktingmotståndet i hans eget partiefter en valrörelse som har innehållit frågor omspråktest och vi-ställer-krav-paroller har ökat från25 % till . En fråga som är relevant i det härsammanhanget är hur det här kommer att påverkaFolkpartiets flyktingpolitik. Hur tänker ni handskasmed den interna nationalismen, det vill säga internafolksjälviskheten?Anf. 24 () replik:Herr talman! Det bästa i det sadevar att hon är bekymrad över andelen främlingsskep-tiska i hennes eget parti. Det är den rimliga reflexio-nen, nämligen varför andelen i som tycker attvi har tagit emot för många flyktingar ökar.Det här är en uppfattning som delas av flera soci-aldemokratiska kommunalråd. i Mal-mö har sagt att de inte kan ta emot fler till Malmö.Göran i har sagt likadant. Manhar sagt likadant på flera andra håll. De säger intedetta för att de är rasister - absolut inte. Det är deinte. Jag känner dem båda två. De säger det för att deser verkligheten i sina utsatta förorter.Jag tycker ändå att de drar fel slutsats, men vi kaninte blunda för verkligheten. Den misslyckade integ-rationspolitik som och hög grad är ansvariga för har lett fram till dessaproblem som vi ser så påtagligt, med arbetslöshet,med bristande språkkunskaper, med bidragsberoende,med utanförskap.Den rimliga attityden från sidaskulle vara ödmjukhet inför det politiska misslyckan-de man är ansvarig för.Låt oss gärna diskutera alla förslag i sak. Jag an-ser att vi i har rätt på alla punkter som vihar föreslagit i vårt integrationsprogram. Jag tyckteatt det skrev i går i Dagens Nyhe-ter var mycket intressant. Jag ska citera henne om jaghinner! Men hon var i alla fall för att det skullevara språkkrav för medborgarskap för invandrare.(Applåder)Anf. 25 () replik:Herr talman! Det är märkligt, , attdu över huvud taget inte reflekterar över om det niframförde i valrörelsen, nämligen språktest för med-borgarskap och vi-ställer-krav-paroller, skulle ha haftnågon påverkan som har dragit till sig det andra var-nade för, det vill säga flyktingmotståndare.Ert sätt att analysera frågan om språktest är attlägga problemet på fel ställe. Det är inte fråga om atttusentals människor går omkring och inte vill lära sigsvenska utan det är fråga om dålig utbildning. När nihade makten i försämrades sfi.Det här skulle också innebära att rösträtten tasifrån dem som inte blir godkända i det test ni har.Eller hur? Rösträtten till EMU-valet följer reglernaför kommunalval, det vill säga att man ska ha varitfolkbokförd i och vara . Hurställer ni er i diskussionen kring vilka som ska harösträtt i EMU-valet? Jag har hört ryktas om att Folk-partiet ska ha drivit frågan om att det bara skulle varasvenska medborgare som ska ha rätt att rösta där.(Applåder)Anf. 26 () replik:Herr talman! ska jag citera skrev följande i i går: "Till enbörjan hade jag varit lättad över att jag inte avkrävtsnågot språktest. saknar jag det. Jag tror att en statsom inte kräver ett minimum av språkkunskaper avsina medborgare löper risken att skapa getton. "Det är den här diskussionen vi måste ha. Det låterpå dem som kritiserar det kravet som om allt var fridoch fröjd i när det gäller integration, menutgångspunkten är att vi har jätteproblem. Vad gör nisom har den politiska makten åt dessa problem?Mycket lite. Arbetslösheten är hög, och språkkunska-perna brister. Om detta kan åtgärdas genom bättre sfi,varför har ni inte genomfört bättre sfi för länge se-dan?Vi har en syn på medborgarskap. Den finns imånga länder. Flera av de länderna har lyckats bättrei integrationspolitiken än . Den bygger på attmedborgarskap ska betyda någonting. Det ska varanågonting viktigt som människor ska eftersträva.Tycker att det är fel med de krav somnu ställs på människor som vill bli medborgare, att detill exempel inte ska vara brottslingar? Är det alltidfel att ställa krav? Vi har en annan uppfattning. Vitycker att det är naturligt. På samma sätt som vi stäl-ler krav på svenskar kan vi också ställa krav på nyasvenskar. För oss vore motsatsen snarare diskrimine-ring.(Applåder)Anf. 27 () replik:Herr talman! Det var intressant, ,att få höra en utläggning om varför svensk ekonomihar gått dåligt och att det hänger ihop med att vi haren svensk krona i landet. Det var nog första gångenjag hörde den analysen, måste jag erkänna. Jag harhört många teorier, särskilt från de borgerliga partier-na i , men jag har hört att detberor på att det är svenska kronor i landet.Det här är en märklig slutsats, om vi tänker efter.Det fanns när det gickrätt hyggligt i svensk ekonomi. Sedan gick det underen period lite sämre. Vi hade svenska kronor då ock-så. har det gått lite bättre ett tag, och vi har haftsvenska kronor det har gått bättre.Hur du får ihop detta får du utveckla lite grannsenare, men jag måste erkänna att jag har svårt atthänga med.Frågan om vi ska gå med i ett annat systemär intressant på många sätt. Vad vi gör - vilket någrahar varit inne på tidigare - är att vi avhänder ossviktiga verktyg för att kunna påverka ekonomin. Enmarknadsekonomi - kapitalism, om man så vill - harinneboende problem. Den går inte spikrakt uppåt helatiden. går den upp, och ibland går den ned. Skavi hjälpa till och få lite stabilitet i detta behöver vi enpolitik som kan vara med och styra och jämna ut litegrann.