prot · GQ0957 · 2003-02-13 00:00:00 — Vi har då kommit till slutsatsenatt det kanske skapar nya problem som är lika storaeller till och med större än de som vi har med nuva-rande ordning.Den metod som används för skogskonton är endel av vår företagsbeskattning, där vi också har denhär typen av undantag. Men när det gäller inkomstbe-skattningen har vi med väldigt stor restriktivitet velatacceptera olika typer undantag.Jag inser att det finns en svårighet på det här om-rådet. Därför är min slutsats att om vi skagöra undantag i inkomstbeskattningen för just idrotts-stjärnor skulle det i sin tur leda till ännu fler problemsom är mer svåra att hantera än de som finns i dagenssituation. Men det är ingenting som hindrar att vifortsätter att diskutera om det kan finnas goda idéerför framtiden.Anf. 110 ():Fru talman! lät det genast positivare. I grundoch botten är nog finansministern lite intresserad avdetta. Jag vet att finansministern är väldigt intresseradav idrott och har förståelse kanske också av den an-ledningen.Det var roligt att höra att ni har börjat titta på ochpröva frågan. Det finns förutsättningar att den kom-mer att prövas ännu fler gånger, vilket jag verkligenser fram emot. Att undantag kan få följdkonsekvenserhar jag full förståelse för.Det som är viktigt att komma ihåg är att det gällerelitidrottare av deras liv, i de allraflesta fall i början av deras liv. Undantag finns natur-ligtvis. Det finns de som kan hålla ,golfare och så vidare. Men tar vi som exempel är det en kort tidav deras liv som de kan tjäna dessa pengar på sinidrott. Sedan måste de skaffa inkomster av någontingannat.Jag håller med om att konstnärer kan vara näradetta. måste man komma ihåg att det gårupp och ned. Det är inte av sitt livsom de ägnar sig åt sin konst. De kanske är kända etttag, sedan går det lite upp och ned, och sedan går detupp igen, och så vidare. Många andra yrkeskårer harlite varierande inkomster. Jag tycker inte att det ärjämförbart med elitidrottarna.Vi vet också att elitidrottare vill väldigt gärna bokvar i . Det var en kvällstidning som för ett årsedan när finansministern och jag hade en debatt omidrottskonto gjorde en förfrågan till elitidrottare. Detvisade sig att de tyckte att det skulle vara jättebra omde fick möjlighet att kunna få ha ett idrottskonto sombeskattades när de tog ut pengarna. Det var till ochmed så att idrottsstjärnor skrev under en gemensamdebattartikel för att de tyckte att det var väldigt in-tressant.Jag skulle vilja höra om finansministern ser detsom negativt att det är många elitidrottare som flyttartill eller andra skatteparadis. Jag vill höra hurhans inställning är.Anf. 111 Finansminister ():Fru talman! Det finns ett antal viktiga principer ivårt skattesystem som handlar om behovet av enhet-lighet och neutralitet och att alla ska känna att debehandlas på likvärdigt sätt. Sedan är det ibland så attdet finns målkonflikter mellan olika skattepolitiskaprinciper. Här är ett sådant exempel.Jag skulle väldigt gärna se att fler kan skriva sig iSverige och därmed betala skatteinkomster. Ingenfinansminister säger nej till mer skatteinkomster. Menom vi tittar på en grupp av idrottsmän vet vi att blandmånga idrottsmän utövar exempelvis en del sin idrotti andra länder. Där är det inte aktuellt med någonsvensk skattskrivning eller någon svensk skatteinbe-talning över huvud taget. Andra har kanske mer vari-erad verksamhet där de delvis befinner sig i Sverigeoch delvis utomlands. Andra kanske bedriver mer-parten av verksamheten i . Det finns olikasituationer där också.Man kan inte heller avgränsa det till att enbartgälla just idrottsutövare. Man måste också se på andragrupper. Som jag diskuterade i mitt svar och somBirgitta säger här kan det handla om olikagrupper av kulturutövare. Det kan vara författare,målare och andra kulturarbetargrupper. Det finnsockså andra grupper på andra samhällsområden ut-över kultur och idrott där det kan vara fråga om oer-hört ojämna inkomster, även om det kanske är in-komster över än vad en del idrottsut-övare har . De flesta idrottsutöva-re fortsätter med något annat yrke och skaffar signågon annan form av inkomst även efter det att de harlämnat den aktiva idrottsperioden. Det måste ocksåtas i beaktande.Vi tittar på de idéer som finns i andra länder ochde idéer som dyker upp i debatterna hemma, som jagsade i mitt första inlägg. Men vår slutsats är att ettstrikt genomförande av tanken om idrottskontonskulle i sin tur medföra en mängd nya gränsdrag-ningsproblem och nya undantagsproblem som skulleskapa mer svårigheter för skattesystemet är de nuva-rande. får man leva med en olägenhet för attinte få ännu fler olägenheter. Det är där vi är just nu idet här sammanhanget.Anf. 112 ():Fru talman! Jag brukar leva efter mottot att det ärdroppen som urholkar stenen. Jag börjar känna enliten grop i stenen, så jag ger nog inte upp.Det är olika frågor man jobbar med i riksdagen.En del frågor märker inte människor att man jobbarmed. Men det finns ingen fråga jag arbetat med somhar fått så mycket uppmärksamhet från människorruntom i landet. De säger: Fortsätt att driva frågan,den är jätteviktig.Det är inte bara idrottsmän som har sagt det utanvanliga med vanliga låga löner. De säger:Det är jätteviktigt för oss. Vi måste få fortsätta attkänna att de har möjlighet att bo i , eftersomvi är så stolta över dem.När man funderar på att fortsätta att jobba meddetta: Titta exempelvis på och . De harlöst bekymret som vi har i . Det är ett litettips.Anf. 113 Finansminister ():Fru talman! Varje finansminister som erbjuds nyainkomster är naturligtvis oerhört intresserad. Jag äralltså intresserad av alla uppslag som kan ge Sverigemer skatteinkomster. Vi ska, som jag sade, ocksåfortsätta att titta på om det finns möjligheter att hittanågon idé som kan undanröja de svårigheter som viser med modellen med idrottskonton. Jag säger intenej till nya skatteinkomster, om vi bara kan hitta enrimlig lösning.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:156 omsexuella trakasserier inom FörsvarsmaktenAnf. 114 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åtgär-der jag avser vidta för att ändra attityder inom För-svarsmakten angående sexuella trakasserier och vilkaåtgärder jag avser vidta för att arbetet med att före-bygga och motverka sexuella trakasserier bedrivs påett mer professionellt och effektivt sätt.Regeringen har varit tydlig i sina ambitioner attverka för ökad jämställdhet inom alla politikområden,inte minst vad gäller förbättrad arbetsmiljö för kvin-nor inom försvaret. Regeringen kommer också attfortsätta arbeta aktivt med denna fråga. Försvars-makten har fått regeringens uppdrag att genomföra deförändringar i myndighetens personalförsörjningssy-stem som redovisats i propositionen Fortsatt förnyel-se av totalförsvaret (2001/02:10). En av de punktersom särskilt lyfts fram i uppdraget är behovet av attförebygga trakasserier. Dessutom ingår det i myndig-hetens arbete att beakta försvarsutskottets ställnings-taganden i personalfrågor enligt betänkande2001/02:FöU7. Försvarsmakten kommer att återrap-portera resultatet av sitt arbete till regeringen senastden i år.Jag anser att ansvaret för trakasserier ligger hosden som trakasserar, inte hos den det drabbar. Det ären syn som även överbefälhavaren delar. Däremot ärdet självklart att både chefer och medarbetare har ettgemensamt ansvar för att frågor som till exempeltrakasserier uppmärksammas. Jag har erfarit att detinom Försvarsmakten läggs ned stor möda för attuppmärksamma dessa frågor och hur de ska hanteras.Ett förbandschefsmöte ägnades åtfrågan genom erfarenhetsutbyte och diskussionermellan utredare och drabbad personal för att få framytterligare kunskaper i frågan. Försvarsmakten harsedan den 1 januari 2003 en ny jämställdhetsplan därtvå viktiga frågor förtjänar att framhållas, nämligenatt särskilda åtgärder vidtas för att öka rekryteringenav kvinnor till officersyrket och åtgärder vidtas ävenför att underlätta föräldraskap för officerarna, någotsom gagnar såväl kvinnliga officerare som manliga.Den undersökning som visar att trakasserier före-kommer i en oacceptabel omfattning och som inter-pellanten åberopar är . På uppdrag av För-svarsmakten har Försvarshögskolan gjort en uppföl-jande undersökning av den förra. Undersökningen harnyligen slutförts, men den har ännu inte redovisats.Avslutningsvis vill jag tillägga att regeringen den1 införde en ändring i förordningen(1995:238) om totalförsvarsplikt. Där föreskrivsbland annat att Försvarsmakten ska vidta åtgärder föratt förebygga och förhindra att de som tjänstgör medstöd av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ut-sätts för sexuella trakasserier och trakasserier pågrund av sexuell läggning.Som jag nämnde i inledningen kommer arbetetmot diskriminering och för jämställdhet även fram-gent att vara en viktig fråga för regeringen. Mot bak-grund av vad jag har redovisat och med de generellaföreskrifter som gäller statliga myndigheter vad avsertrakasserier och diskriminering ser jag inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret, även om jag inte är riktigt nöjd med det. För migförefaller det mycket märkligt att det har hänt så liteinom Försvarsmakten och att inte andelen kvinnor harökat trots att det finns många unga kvinnor som aktivtönskar delta i landets försvar. Alltfler kvinnor villgöra värnplikt, men av dem som vill får mindre änhälften chansen.Jag är övertygad om att om den nya jämställd-hetsplanens goda ambitioner ska nås så måste andelenkvinnor som tas in i värnplikt ökas radikalt. Denfrämsta orsaken till att så få kvinnor får chansen är detester och urvalsförfaranden som används vid mönst-ringen. De är anpassade till män och till ett gammal-dags försvar, där muskelstyrka ansågs vara en av deavgörande egenskaperna hos den svenska soldaten.Det är bara att konstatera att den pågående omda-ningen av det svenska försvaret till en högteknologiskorganisation inte har slagit igenom i synen på vilkakvalifikationer som är viktigast för dem som skabemanna organisationen.I dag är andelen kvinnor alarmerande låg i detsvenska försvaret. 433 kvinnor tjänstgjorde förra åretsom officerare. En i sam-manhanget relevant jämförelse är naturligtvis att sepå förhållandena inom polisen, som också historisktsett har varit ett utpräglat mansyrke. varandelen kvinnor inom polisen - och det äralltså kvinnor som aktivt utövade polisyrket. Skillna-den mellan förhållandena inom Försvarsmakten ochpolisen går naturligtvis inte att förklara med att polis-yrket skulle vara mindre fysiskt krävande. Vid ensådan jämförelse är det nästan tvärtom - tycker jag ialla fall.Detta visar att det går att förändra könsfördelning-en inom en hel yrkesgrupp bara med ett medvetetlångsiktigt arbete. För oss i är det viktigtatt har ett jämställt försvar. Ett av hindren påvägen till ett jämställt försvar är bristen på en köns-neutral mönstring. Ett annat är det som min interpel-lation egentligen handlar om, det vill säga den attitydsom visas mot sexuella trakasserier. Det är oaccepta-belt att man i officiella brev till chefer inomorganisationen har glidande och ursäktande förklar-ingar till händelser som företagshälsovården har dömti de hårdaste ordalag.Detta är en situation som jag anser att försvarsmi-nistern borde reagera på det allvarligaste emot. Detborde finnas en insikt om att det inte räcker medvackra ord i handlingsplanen. Det handlar om att denhögsta ledningen villkorslöst måste föregå med gottexempel. Det får aldrig finnas utrymme för tolkningaråt något håll.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tackar för det svar som vi har fått.En nyckelmening i svaret är den allra sista, där detstår: med de generella föreskrifter som gäller statligamyndigheter vad avser trakasserier och diskrimine-ring ser jag inga skäl att vidta några ytterligareåtgärder.Fru talman! Jag tycker att vi kanske ska återgå tillatt något nämna vad det egentligen handlar om. och myndigheter i all ära - men jag skullevilja beskriva den krassa verkligheten med någrakorta utdrag ur Värnpliktsnytt.En artikel i - detvar - inleds med att man återger vadtre unga tjejer har sagt. De säger: Vi kallas fälthora -90. Sedan kommer underrubriken: Tjejerna mobbasav lumparkompisarna. I artikeln får man sedan vetahur deras vardag ser ut, med ständiga trakasserierbåde från befäl och lumparkompisar. är det iform av könsord eller sexuella uppmaningar, iblandsom ordervägran eller som undanhållande av infor-mation som så klart har resulterat i misstag från tje-jernas sida.I andra artiklar har man rapporterat om en extremtmanschauvinistisk mentalitet med bland annat inhyr-da strippor, befäl som späckar sina meningar medkönsord och andra liknande fall av trakasserier frånsåväl befäl som värnpliktiga. Detta kan jag aldrigacceptera vare sig som politiker eller som människa.Det här är verkligheten, fru talman. sedankom en serie artiklar i , och jag påståratt det är ungefär likadant i dag.Sexuella trakasserier i Försvarsmakten är som iövriga samhället naturligtvis helt oacceptabelt. Jagtror att grunden till bland annat sexuella trakasserierär att kvinnan är ojämställd redan från början. Vi harmanlig värnplikt i - vi har ingen allmänvärnplikt.Folkpartiet har drivit just frågan omlika rättigheter och lika skyldigheter även i försvaret.Det skulle innebära att vi skulle ha en kvinnlig värn-plikt, en så kallad allmän värnplikt.Fru talman! Jag tror inte att vi får någon jäm-ställdhet i försvaret innan vi har åtgärdat det här. Detsitter i väggarna. Det är en gammal manlig verksam-het, en manlig struktur. Männen kallas in och utbildasav män i en extremt manlig värld.Jag tror inte heller att regeringens eller Försvars-maktens ansträngningar att få fler kvinnor och flickorintresserade av Försvarsmakten och vårt försvarkommer att ge något som helst resultat innan vi jäm-ställer flickor med pojkar. Det går inte att komma inoch bli betraktad som en som har tagit enmans utbildningsplats därför att man har sökt frivil-ligt.För , det vill säga 1999, hade vien hearing i försvarsutskottet här i . Där varbland annat dåvarande ÖB och försvarsministernmed. Jag tycker att det är dags att ha en uppföljningpå denna hearing och diskutera det åtgärdsprogramsom Försvarsmakten då lanserade som det man villegenomföra. Det har gått . Det är dags attfölja upp detta. Jag skulle gärna vilja höra den nuva-rande försvarsministerns inställning till att medverkatill en sådan.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tackar för svaret som försvarsmi-nistern har gett. Jag tycker också att det är bra att HeliBerg lyfter upp den här frågan i kammaren. Jag ställ-de en skriftlig fråga till försvarsministern i precissamma ämne för någon vecka sedan. Det var egentli-gen precis samma svar. Man har sparat lite tid påFörsvarsdepartementet genom att kopiera det svarsom jag fick.Det här är en viktig fråga, och det är vi alla somdeltar i den här debatten överens om. Målet måstevara att sexuella trakasserier försvinner både i sam-hället och i Försvarsmakten. Jag tror att det kommeratt krävas en mängd åtgärder på flera plan för attlyckas med detta.Det krävs en förändrad attityd hos dem som jobb-ar i Försvarsmakten. Det krävs en förändrad attitydhos män i samhället totalt. En sak som jag tror på,precis som , är att få in fler kvinnor iförsvaret. Då kommer attityderna lättare att förändras.Det blir ett mer naturligt samarbete mellan kvinnoroch män på mer jämställda villkor. Jag tror inte attdet bara skulle motverka sexuella trakasserier, utandet skulle också stärka kompetensen inom Försvars-makten. Som det är utnyttjar Försvarsmaktenbara av landets kompetens.Att attityderna är något sneda inom Försvars-makten visar en undersökning som Värnpliktsrådetgjorde. De bad ställa frågor till de värnpliktigaår 2001 om hur attityderna till kvinnor och till homo-och bisexuella var inom försvaret. Det visade att detbland de värnpliktiga inom Försvarsmakten fanns oro och misstänksamhet att kvinnor diskrimine-ras. Fyra av tio värnpliktiga tror att kvinnligavärnpliktiga diskrimineras oftare än andra värnplikti-ga. tror att öppet homo- och bisexuella diskri-mineras oftare än övriga värnpliktiga. Detta fyller påde exempel som tog upp tidigare. Detvisar att det är något som inte står rätt till i Försvars-makten.Jag tror att en av lösningarna kan vara könsneutralmönstringsplikt. Min fråga till försvarsministern är:Delar försvarsministern den här synen? Är försvars-ministern beredd att verka för en könsneutral mönst-ringsplikt?Anf. 118 ():Fru talman! samtalade jag med engammal god vän. Vi kom in på hennes barn och blandannat hennes äldsta dotter som i vår efter avslutadgymnasieutbildning funderar på att göra värnpliktinom flottan. Jag tror att det vore utomordentligt bradels för henne, dels, med kännedom om vad hon ärför person, för flottan. Jag tror att det är bra att kvin-nor kommer in i försvaret.I samband med att den här interpellationen komupp tittade jag på de policydokument som finns frånförsvaret när det gäller hur man ska hantera sexuellatrakasserier och trakasserier på grund av kön. Omman läser detta ser allting bra ut. Man har en välfungerande policy. Det verkar som om man har tänkttill. Tränger man bakom detta ser det annorlunda ut.Försvaret är fortfarande en extremt manlig miljö i storutsträckning präglad av manliga värderingar. Närman tar del av dokument från Försvarsmakten om hurman hanterar frågor om trakasserier på grund av köneller sexuella trakasserier visar det sig att sammastrukturer som vi hittar i samhället i övrigt återfinns iFörsvarsmaktens sätt att rent konkret hantera ochbehandla de här frågorna.Man kan se hur kvinnor skuldbeläggs. De är endel av de trakasserier som förekommer. Det är inteens fel att två träter. Det förekommer formuleringarsom antyder att detta är av den arten att det enskiltinte behöver uppfattas som en form av sexuella tra-kasserier. Detta är att se det utifrån och uppifrån, inteur offrets perspektiv.Så länge den här typen av attityder, värderingaroch strukturer finns kvar inom Försvarsmakten kom-mer sexuella trakasserier och trakasserier på grund avkön att finnas kvar. Så länge det är på det här sättetkommer också andelen kvinnor som gör värnplikt ochandelen kvinnor som väljer att fortsätta att vara offi-cerare vara förskräckande låg. De befinner sig i enmiljö och en situation där de inte i tillräcklig ut-sträckning upplever att de har stöd från sina överord-nade. De upplever kanske inte heller i tillräcklig ut-sträckning att de har stöd från oss politiker. Det ärviktigt att vi som politiker och de som leder För-svarsmakten är entydiga och glasklara inte bara iofficiella skrivelser utan också när det gäller hur mande facto handlägger och diskuterar de rent konkretafall av sexuella trakasserier som förekommer i För-svarsmakten.Om man tittar på hur det rent konkreta arbetet harbedrivits finns det fortfarande lång väg att gå. Jagtycker att det vore bra om ministern kunde vara äntydligare på den här punkten.Anf. 119 Försvarsminister ():Fru talman! Allra först vill jag säga att jag ocksåtycker att detta är en viktig fråga. Men det handlar liteom den ordning man har när man som statsråd ochregering har lämnat över frågor till myndigheternaoch bett dem rapportera tillbaka. Då måste man ocksåtitta på de underlag som kommer in.Men av det jag har inhämtat från Försvarsmaktentycker jag att denna myndighet, på ett sätt som jagtror överträffar vad flera andra myndigheter gör,arbetar mycket aktivt för att öka jämställdheten ochskapa förutsättningar för att kvinnor ska känna sigvälkomna och finna sin plats i försvaret.Det sker en hel del på rekryteringsområdet. Baragenom att driva ett aktivt informationsarbete har manfått väsentligt fler att anmäla sig till mönstring i år.Pliktverket gör nu en studie för att se om de krav manställer är könsneutrala eller inte, . En del avde fysiska baskraven ska också utmönstras till förmånför träningskrav därför att man inser att de nog intealla gånger har varit bra. Man fortsätter med dengranskningen.I den jämställdhetsplan som myndigheten har an-tagit finns det en punktlista på olika krav. En av deviktiga delarna är att man också vill prioritera kvinnorvid utbildning till officerare, och det kommer ocksåatt ske. Det är naturligtvis betydelsefullt att befäletoch den gruppen som leder verksamheten i störreutsträckning består av både män och kvinnor.Det här arbetet pågår. Det sker också viktiga ut-bildningsinsatser. Jag tror faktiskt att den typen avinsatser i försvaret också har accelererat. Jag vetingen annan myndighet som har bestämt sig för att haen . När man får veta att trakasseri-er förekommer går den väldigt noga igenom vad somhar skett för att reda ut vad det var som gick snett ochsedan använda det i personalutvecklingen för attkunna lära sig någonting av de konkreta fallen.Jag tycker att listan i jämställdhetsplanen serganska bra ut. Men sedan kommer det naturligtvis attta ett tag innan allting blir fullständigt implementerat.Ni har alldeles rätt i att det är en manlig struktur. Allatraditioner för umgänge och kontakt i försvaret harunder präglats av att det är män som finns iverksamheten. Det kommer att ta tid att hitta bra visoroch sånger som handlar om kvinnliga officerare ochsom inte är förlöjligande utan förhärligande.I den delen kommer det naturligtvis att ta tid attändra traditioner. Det är viktigt att ledningen är full-ständigt tydlig i att trakasserier icke får förekommaoch att man har ett aktivt program som innebär inbegriper detta.Av vad jag hört verkar det lovande, men detkommer naturligtvis alltid att kunna redovisas miss-tag och felaktigheter. Då får väl haverikommissionenträda i kraft.Anf. 120 ():Fru talman! Det låter mycket bra med de åtgärdersom försvarsministern redovisar.I sitt första inlägg påpekade försvarsministern attmina siffror var gamla. Det är jag medveten om. Dethar gått undersökningen gjordes.Jag är ny i försvarspolitiken - jag kom in i höstas.Jag har rest en del i Försvarssverige under den förstavintern. Glädjande nog har jag mött en stor vilja tillförändring och en stor insikt om att det finns en heldel att göra innan vi har nått ett jämställt försvar.Tyvärr har jag också mött desillusionerade ungakvinnliga officerare. Så länge jag möter dessa kvinnorkommer jag inte att ge mig. Detta arbete måste pågåoavbrutet.Jag har några andra bilder om vad som har hänt iförsvaret under denna höst och vinter.Det är faktiskt fler än jag som har reagerat på rå-dande förhållanden. Jag har bland annat läst ett brevsom har sänts från flygvapnets stridslednings- ochluftbevakningsskola i . Där har samtlig per-sonal - civil och militär - reagerat på en skrivelsesom har skickats från högre ort inom försvaret.Det brev som de har reagerat på är grunden tillvarför jag också har reagerat. Det är det brev som harvalsat runt i tidningarna . Personalenskriver bland annat: Enligt vår uppfattning kränkerbrevskrivaren genom sitt sätt att formulera sig i hand-brevet inte bara de personer som har blivit utsatta -alltså för sexuella trakasserier - utan också oss övrigaanställda i Försvarsmakten som vill tro att även För-svarsmaktens högsta ledning lever som de lär.Riksdagens revisorer har i sin färska rapport, av-seende arbetsgivarpolitiken inom försvaret, som komförra veckan, konstaterat att efter att denskärpta jämställdhetslagen kräver en könsrelateradlönekartläggning har Försvarsmakten inte kunnatprestera någon sådan. revisorer konstate-rar helt sonika att försvaret inte lever upp till jäm-ställdhetslagens krav.Detta tycker jag är anmärkningsvärt.Om det inte är nog med exempel på vad som skerhär och och inte 1999, har jag två citat ur brev somhar skickats till Försvarsmaktens chefer. De handlarom en och samma händelse, en och samma sexuellatrakasseri.