prot · GQ0953 · 2003-02-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:53Torsdagen den 6 februariKl. 12.00 - 15.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 31 januari.2 § Ny riksdagsledamot och ersättare för riks-dagsledamöterUpplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (), Göte-borg, utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den6 sedan () avsagt siguppdraget. Från har också inkommitnytt beslut angående utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och beslutet angåendeersättare och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 5 februari 2003Staffan /§ Utökning av antalet suppleanter i skatteut-skottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i skatteutskottet skulle utökas från 21 till 22.Kammaren medgav denna utökning.4 § Val av extra suppleant i skatteutskottetFöretogs val av extra suppleant i skatteutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i skatteutskottetStefan ()5 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:135Till riksdagenInterpellation 2002/03:135 av () om stärkt föräldraskapInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 14 februari 2003.Skälet till dröjsmålet är inplaneratmöte med som har förlängts.Stockholm den 3 februari 2003SocialdepartementetBerit AndnorEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:148Till riksdagenInterpellation 2002/03:148 av () om minröjningInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 7 mars 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa och att vi intekunnat finna en debattdag som passar både interpel-lanten och mig.Stockholm den 4 februari 2003UtrikesdepartementetJan O Karlsson6 § Svar på interpellation 2002/03:142 omGävle hamnAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra in-frastrukturen i och om jag är bereddatt verka för en utbyggnad av inseglingsrännan tillhamnen. frågar också vad jag ärberedd att göra för att stödja en positiv näringslivsut-veckling i regionen.Ragnwi Marcelind har interpellerat mig om sam-ma fråga tidigare. Och precis som då vill jag säga attnär det gäller infrastrukturen i är detmin uppfattning att den är väl utbyggd för att mots-vara transportkraven. Ett vägavsnitt som jag vet attdet har varit diskussioner kring är den kommunalavägen till hamnen. För den vägen har länsstyrelsenmöjlighet att inom ramen för den statliga infrastruk-turplaneringen ge bidrag till ombyggnader av kom-munala vägar och gator som syftar till att förbättratrafiksäkerheten och miljön.När det gäller frågan om en utbyggnad av inseg-lingsrännan till hamnen är gällande praxis att svarar för farlederna fram till hamnområ-desgränsen. Inom hamnområdet är det hamnens äga-res ansvar, det vill säga i detta fall kommun.Sjöfartsverket har ansvaret att tillse att farledernahåller tillfredsställande säkerhetsstandard.Diskussion om statlig finansiering uppkommersom regel vid större farledsinsatser då en hamn vill tain större fartyg. Det kan inte utan vidare hävdas attstaten genom eller genom anslag skafinansiera sådana förbättringar av farlederna.Jag är medveten om att hamn är en av Sve-riges största hamnar och att hamnen därför har storbetydelse för näringslivet i . Sammaönskemål om stora farledsinvesteringar som finns iGävle finns också från andra stora hamnar.För hamns del har en kontakt redan etable-rats mellan hamnen och och en arbets-grupp har tillsatts för att genomföra de tekniska ochsamhällsekonomiska analyser som krävs för att kunnata ställning till hamnens önskemål. Jag följer detarbetet löpande.När det gäller sista fråga,alltså vad jag är beredd att göra för att stödja en posi-tiv näringslivsutveckling i regionen, finns redan i daggenerellt sett goda förutsättningar för en långsiktigpositiv utveckling av näringslivsstrukturen. Det skerbland annat med hjälp av de relativt stora statligaresurser som redan nu fördelas till regionen. En annanviktig bidragande faktor till en god utveckling avnäringslivet är det engagemang och de idéer somfinns inom kommunen från både politiker och företa-gare.Jag vill slutligen säga att förutom hamnen är ock-så Ostkustbanan och viktiga infrastrukturer fördet lokala och regionala näringslivet. Som RagnwiMarcelind vet pågår nu utbyggnaden av samtbyggande och planering av dubbelspår på sträckanGävle-Stockholm.Anf. 2 ():Fru talman! Tack så mycket, , försvaret. Jag skulle önska att vi kunde hålla den härinterpellationsdebatten som ett konstruktivt samtalom vad som behöver göras i och Gävleregio-nen. Jag tror att både du och jag, , har sammaambition, vilken är att få Gävleregionen att överlevaoch expandera. Skillnaden är att jag sitter i oppositionoch att sitter i regeringsställning medmakt. Då blir mitt tillvägagångssätt av naturliga skälatt interpellera och försöka skapa en diskussion ochdebatt om de här frågorna. Frågan är då hur ministernanvänder sig av den här makten.Jag tycker att svaret generellt är ganska intets-ägande och med genomgående samma intet lovandehållning som de svar som jag har fått tidigare, och jagförstår varför. Ministern kan inte lova någonting. Detär lite synd att inte vågar sätta ned foten ochvara mer tydlig.Jag tycker också att det är att ta i genom att sägaatt infrastrukturen i är väl utbyggd för att kun-na motsvara alla transportkrav och att vi har en nä-ringslivsutveckling i regionen som är så fantastisktbra. Så tycker inte jag att det är. Jag tror att det ärväldigt mycket som behöver göras för att vi ska kun-na gå vidare.Jag vill också påpeka att den här frågeställningeninte är riktigt densamma som den jag tog upp senast,. När vi stod här i kammaren i oktoberhandlade det ju framför allt om näringslivsstrukturen.Den dagen hade Gävles socialdemokratiska ledningtecknat ett kontrakt med PMS och , somskulle investera i hamnen i . vet vi ju hur detgick med den affären, och vi behöver inte dra upp detsom senare visade sig bli ett stort fiasko.Men problemet och det som borde engagera allaoss på Gävleborgsbänken är att kommun nu ärtillbaka på ruta ett när det gäller hamn, och detoroar mig. Då räcker det inte, som det står i svaret, atthamnen för en dialog med , för vi vetju, både och jag, att pengarna som har att hantera är marginella belopp som interäcker. Och dessutom, precis som i svaret, är det en massa hamnar som vädjar ompengar för att få den del som ska ståför ordnad. Jag tror att det helt enkelt måste avsättasmer resurser till de här frågorna.När vi debatterade den här frågan senast talade sigUlrica väldigt varm om vikten av att mötaGävleregionens behov både på kort sikt och på långsikt. Jag är oroad för konsekvenserna och kostnadernasom det kommer att bli om vi inte ganskasnabbt kan stimulera näringslivets utveckling i Gävle.Då tycker jag att de här pengarna som hamnbehöver egentligen är ett litet belopp som skulle kun-na göra en stor insats. Investeringsstorleken är ca 200miljoner bara för att kunna få hamninfrastrukturensäker. Vi vet att farleden in till måste rätas upp.Det är den breddningen och fördjupningen som ska stå för.Det som jag tycker är mest tragiskt är att vi ändåhar haft Karlssonrapporten, som har tittat på de pro-blem som kommun befinner sig i och på vilkanödvändiga åtgärder som behövs eftersom Gävleregi-onen är mycket utsatt jämfört med andra regioner.Därför kvarstår min fråga: Är det verkligen orimligtatt begära att statliga medel läggs till hamn föratt vi ska kunna få i gång den här processen som vialla är så innerligt måna om att den ska komma igång?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag är helt övertygad om att såvälRagnwi Marcelind och som jag ärmåna om att utvecklingen i och i Gävleborgslän ska vara offensiv och att den ska vara positiv. Jagtror att vi tre kan se både styrkor och svagheter somfinns i vårt län . Det är ingen tvekan om attGävle, som länets största kommun, är en viktig motorför den övriga regionala utvecklingen.Jag tycker att det är oerhört positivt med de insat-ser som vi har gjort som på olika sätt har kortat av-stånden inom vårt län och gjort det möjligt för männi-skor att ha ett större pendlingsavstånd i länet för attarbeta eller för att studera. Jag är övertygad om att detsom nu sker på och på Ostkustbanan är oerhörtviktigt för att också binda vårt län närmare den Mä-lardalsregion som växer så att det nästan knakar.Jag är övertygad om att de insatser som vi hargjort på lång sikt, när det till exempel handlar ominfrastrukturinvesteringarna eller högskolan eller omdet riskkapital som vi tillför är det som avgör hurutvecklingen blir i ett längre perspektiv. Jag tror attdet är de långsiktiga insatserna som är de allra vikti-gaste.Men det betyder ju inte att man inte också måstegöra saker på kort sikt för att man är otålig och orolighär och . Arbetsmarknadspolitiken är kanske detallra viktigaste kortsiktiga verktyget för att hjälpaenskilda personer och för att möta stora varsel somkan komma.Den prognos som i Gävle-borg nu har lagt fram för det här året är ljusare än vadsom gällde det bokslut man gjorde . Manpekar på en rad möjligheter som man ser, där detfinns en framtida tro och förhoppning om att det skaske en tillväxt. Jag lovar att göra vad jag kan medbåde regelverk och pengar för att stödja den utveck-lingen.Vi lägger mycket pengar på infrastrukturen iGävleborgs län. I fråga om den station som byggsom i till exempel, som kostar 100 miljonerkronor, betalar staten drygt hälften av den infrastruk-turinvesteringen.Sedan är det en balansgång. Jag har valt, i rollensom ansvarig för regional tillväxt, att ha en tilltro tillatt de bästa idéerna och framför allt det starkasteengagemanget finns lokalt hos företagare och hospolitiker. Därför ger vi nu också mer pengar än nå-gonsin till länsstyrelserna eller de kommunala sam-verkansorganen så att de lokalt och regionalt kan göragemensamma prioriteringar och ha gemensammaansatser för framtiden.Länsstyrelsen för har fåttdrygt till att stödja, stimulera ochförverkliga idéer och projekt. Man fick en liknandesumma . Jag är beredd att diskutera om detfinns några problem kring den styrning som vi har påde pengarna eftersom är ett av de länsom aldrig har använt alla de pengar man har fått utandessutom har ett ganska stort anslagssparande. Det ärklart att vi alla måste ställa oss frågan hur det kom-mer sig med tanke på den utveckling vi har i vårt länoch den höga arbetslösheten. Är det brist på idéereller är det brist på möjligheter i regelverket?Jag är beredd att titta på det, för jag är fortfarandeövertygad om att det bästa engagemanget och denviktigaste motorn för utvecklingen borde finnas lo-kalt. Sedan kan vi hjälpa till att stödja med regelverkoch med pengar.Jag kommer att följa den diskussion som nu har med hamn. Vi har samma diskus-sioner med hamn och med Stockholmshamn, och det finns också många andra hamnar somhar liknande behov. Behoven är välmotiverade på varoch en av de här platserna. Jag kommer själv att be-söka hamn för att få en egenbild av vad det är man vill göra och vilka möjligheterman ser med en sådan utbyggnad för att också ökatrafiken till hamnen.Anf. 4 ():Fru talman! Tack för det, ! Gävlehör ju till de regioner som har väldigt omfattandeomställningsproblem, precis som . Det är därför jag inte kan förstå det här. Vihade ju den här utvärderingen, vi fick den här Karls-sonrapporten som så tydligt pekade på att vi var i ensärställning. Vi var det. Det står till och med att vitillhör en sämre region än drabbade orter som Linkö-ping och Kumla. Då menar jag att det ändå måstefinnas anledning att ta den här frågan på större allvar,alltså just att möjliggöra hamnens utbyggnad.Gävle kommun uppvaktade ju . sägerUlrica : Jag har valt att ha en tilltro till delokala investerarna. Det är precis det de lokala inves-terarna vill. De vill vara med och investera. De vill tasitt ansvar. Men en förutsättning för att få privatainvesterare att lägga sina pengar är att även staten tardet här ansvaret för infrastrukturen, alltså inseglings-rännan till hamnen.Det är den diskussionen med somjag känner mig så oroad över. Jag är oroad för att detbara ska bli en diskussion som inte leder till någon-ting konkret om inte sätter ned foten på ettväldigt allvarligt sätt i den här frågan.Sedan tycker jag att det är intressant att UlricaMessing tar upp frågan om att vi har förbättrat kom-munikationerna så påtagligt under den sista tiden.Senast hörde jag att motorvägen till Uppsalainte blir färdig förrän ! Det känns jusom en evighet till dess. Vi har utbyggnaden upp motHudiksvall, som också är förskjuten . Detskapar ännu större besvikelse och också flyktanled-ningar för både företag och enskilda från just vårregion - som är så utsatt. Vi har faktiskt en arbetslös-het som är bland de högsta i landet och så vidare.Ulrica tar själv upp problemet med dehär länsstyrelsepengarna som inte utnyttjas. Det ärbara ytterligare ett tecken på att någonting inte stäm-mer i vår region, när vi vet att det behövs så mycketinvesteringar. Då är de här pengarna inte riktade tillde saker som de egentligen behöver riktas till.Min vädjan till - i mitt förkyldatillstånd - är att vi måste göra något åt hamnoch att vi måste ta diskussionen med Sjöfartsverketpå största allvar. Då finns det en möjlighet att vi kanfå de privata investerarna att också göra sitt för att viska kunna få möjligheter att utveckla Gävleregionentill något ännu bättre än . har ocksåtagit upp detta i sitt svar, att det här inte bara handlarom . Det här handlar också om länder utanförvårt land som skulle kunna komma i fråga. Därför ärdet här så angeläget, inte minst för Gävles framtidoch för vår egen framtid i vår hemstad.Anf. 5 ():Fru talman! Jag tänkte hålla mig till problemen iGävle hamn. Jag ser framför allt två stora problem.Det är investeringarna i containerkajen och det ärinseglingsrännan. Som statsrådet vet är hamninne i ett mycket expansivt skede just . Man görstora investeringar för att tillgodose de krav som finnspå import och export i . hamn har ocksåklassats som riksintresse av . Man be-tjänar kunder från inland ända ned tillÖrebro. Det är ett stort område som betjänas av Gävlehamn. Det är alltså inte bara företagen runt Gävlesom är betjänta av den. vill man bygga ut. Det här gäller framför allt de mindreoch medelstora företag som ska betjänas av Gävlehamn. De stora företagen har ju egna transportsystem.Statsrådet kände till att det finns länsmedel för ut-byggnad av containerkajerna. var det barakajer för persontrafiken som man kunde få medel för,men har man även tillåtit att lastkajer kan få me-del, statliga medel. Jag är också medveten om attkonkurrensen om de här medlen är stor. Det finnsnaturligtvis andra mycket angelägna satsningar påvägar på järnvägar. Men vi får inte glömma att ävensjöfarten behöver sin del för att klara en sammanhål-len, väl fungerande infrastruktur.Jag skulle vilja höra statsrådets åsikt om en lös-ning som kanske kunde vara möjlig. Det är att görasom näringslivet har förhandlat sig fram till - attstaten ger ett framtida löfte om att anslå medel till idet här fallet hamn. Då kan man använda detlöftet för att ta lån i bank och göra de satsningar somär angelägna. Problemet är att nu få fram pengarsnabbt så att man kan göra dessa satsningar. Det finnsinte medel i . har nått lånetaket, och detfinns inte mer pengar att ta ut. Då kan detta vara enmöjlighet. Jag skulle vilja höra om statsrådet anser attdetta är en framkomlig väg.Inseglingsrännan är nu mycket underdimensione-rad. Där behövs verkligen en ordentlig upprustning.Jag vet att den här frågan diskuteras inte bara mellanGävle hamn och utan också med läns-styrelsen.Jag skulle vilja att statsrådet tänker på ansvarsför-delningen mellan staten och kommun. Det ären mycket lång inseglingsränna det rör sig om. Histo-riskt sett har tagit ansvar för den. Det är fråganom det är skäligt. Jag tycker att man har tagit ett an-svar som är långt mer än skäligt för en komun. Detstatliga ansvaret skulle ha kunnat vara större. Som jagsade tidigare måste vi vara klara över att detta är ettriksintresse. Större delen av godset är inte Gävlebase-rat utan kommer från avlägsna kunder.Jag skulle vilja fråga om statsrådet är beredd attdiskutera gränsdragningen mellan det statliga och detkommunala ansvaret. Det är ju viktigt att rätt ansvarfaller på rätt part. Jag tror att det finns öppningar föratt hitta lösningar här. Är statsrådet villig att föra ensådan diskussion?Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! Fördelningen av ansvaret slogs fast avriksdagen i den stora propositionsom behandlades då. Det framgår väldigt klart att detär staten som har ansvaret fram till hamnområdes-gränsen. Kommunen har sedan ansvaret innanförgränsen. Sedan kan man självklart alltid diskutera varden exakta linjen för detta går. Man kan göra enöverenskommelse om att staten gör det ena om kom-munen, ett kommunalt näringslivsbolag eller någonannan aktör gör det andra. Vi är självklart bredda attföra den typen av diskussion både med hamnoch med de andra hamnar som vi nu har arbetsgrup-per med och som har starka önskemål om att få görainvesteringar.Jag är övertygad om att de önskemål som bådeGävle hamn och de andra hamnarna har är väl moti-verade. Vi ser en positiv utveckling när det gällermängden gods på sjön. Med det läge som hamnhar vid ostkusten finns det stora möjligheter att bådeanvända gods från norra delen av och attsjälvklart knyta sådana gamla, traditionella förbindel-ser över som vi har haft. Jag ärberedd att föra en diskussion om var den exakta grän-sen för ansvarsområdet ska gå.Det är jag var i hamn senast.Därför är jag mån om att komma dit nu under vårenoch skaffa mig en aktuell bild över den verksamhetsom har ägt rum där . Inför detbesöket ska jag få en genomgång av Sjöfartsverketoch höra deras synpunkter på den arbetsgrupp som nuär tillsatt - vilka frågor och möjligheter man ser.Innan dess är jag inte beredd att vare sig lova någoteller stänga dörren för några framtida statliga löften.Låt mig få ha frågan öppen tills jag har fått en or-dentlig genomgång av och tills jag harfått en egen bild av den verksamhet som hamnplanerar för.Anf. 7 ():Fru talman! Vi får tacka ministern för det löftet.Det är i alla fall inte en slutgiltigt stängd dörr, utandet inger förväntningar på att det kan föras en diskus-sion när ministern besöker hamnen. Det tror jag ärangeläget.När säger att hon ska göra allt honkan och lovar att följa frågan får vi tryggt försökanöja oss med det. Jag tror att det är väldigt mångasom följer den här debatten. Det finns ett stort intres-se och en oro, både hos makthavare - i eget parti och i övriga partier - och hos kom-muninnevånare. Man undrar vad som ska hända i denhär frågan.Lite ironiskt skulle jag kunna säga att om det blirett lika snabbt eller lika segt fotarbete som det harvarit när det gäller den övriga infrastrukturen är jagrädd att vi måste vänta . Då tror jag att vi harförlorat Gävles framtidschans. Detta är en fråga sommåste upp på dagordningen omgående. hamnhar en stor betydelse både för näringslivet och förarbetsmarknaden i hela Gävleregionen, men jag troratt nyttan av hamnen är mycket vidare än så. Det ärdärför jag har ställt den här interpellationen och velatlyfta fram frågan på nytt igen.Jag är tacksam för det svar och för den informa-tion som har lämnat - så långt honhar kunnat göra det. Jag förstår situationen också.Jag följer gärna med på besöket till hamnen, ochdet gör säkert också, för att vara medoch vara påtryckare och fungera som extra öron i denhär frågan, som för oss känns viktig.Anf. 8 ():Fru talman! Tack så mycket, statsrådet, för ettmycket bra svar. Jag är mycket nöjd med det. Jag vetatt statsrådet inte kan sträcka sig längre än så här. Jagser fram emot de diskussioner om det statliga ochkommunala ansvaret som sedan kan föras. Jag kom-mer att följa detta med stor intresse.Det var jag var i hamn. Jagbehöver också friska upp mina intryck därifrån.Frågan om containerkajen måste vi också finna enlösning på. Tyvärr har hamn fastnat i proble-met att inte kunna låna upp pengar. Det rör sig omrätt stora summor. Den del som staten skulle kunnavara med och finansiera är omkring 150 miljoner avde 260 miljoner som det Jag hoppas att statsrådet ärvillig att föra även den diskussionen. Det skulle un-derlätta.Ta en diskussion med hamnen och se vad som kangöras, så skulle jag vara mycket nöjd även där. Vi kankanske alla gå mycket nöjda från den här debatten. Vikanske träffas i hamnområdet också. Tack så mycket,statsrådet!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:143 om för-bud mot oljefartygAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat om jag av-ser att verka för att på samma sätt som Portu-gal, och inför strikta ensidiga reg-ler mot oljetankfartyg som är om debefinner sig inom från den svenska kusten.Låt mig först säga hur allvarligt jag och övriga re-geringen ser på den bristande säkerhet som alltförofta råder vid transporter av miljöfarligt gods på vårahav. Fartyget förlisning utanför har på ett tydligt sätt visat vilka värden som stårpå spel om vi inte kommer tillrätta med de problemsom finns. Därför konstaterar jag med glädje att densenaste tragedin också fört med sig att -tillsammans med andra pådrivandeländer - nu får med sig hela EU i arbetet med att ökaansträngningarna på området.Jag vill fortsätta med att beröra de slutsatser somEU:s transportministrar enades om den 6 december2002. Det är visserligen riktigt att tre EU-stater valtatt vidta ensidiga åtgärder. har ocksågodkänt att enskilda medlemsstater ska kunna kon-trollera och, möjligen, på ett icke-diskriminerandesätt begränsa sjötrafik med skadligt och farligt godsinom från kustlinjen.Förutsättningen för dessa åtgärder är att de måsteske i överensstämmelse med internationell havsrätt.Havsrättskonventionen UNCLOS ställer upp en ba-lans mellan staters skyldigheter och rättigheter. Ettkomplicerat regelsystem för flaggstats-, kuststats- ochhamnstatsjurisdiktion har utformats i konventionen -bland annat genom reglerna för främmande fartygsrätt till oskadlig genomfart i en stats territorialhav ochkuststatens jurisdiktion i den ekonomiska zonen ochäven rätten till fri sjöfart på internationellt vatten; detvill säga det fria havet och ekonomiska zoner.Grundförutsättningen i EU:s arbete är att den ba-lans som finns i havsrättskonventionen inte får rub-bas. Det är sedan upp till respektive medlemsstat attbedöma vilka åtgärder som ryms inom gällande havs-rätt. Regeringen anser att nästa steg för EU:s del bliratt noga granska vilka överenskommelser de ensidigaåtgärderna kan leda till och om dessa åtgärder ärförenliga med internationell havsrätt.Olyckorna med oljetankfartygen och Pres-tige och de ökande oljetransporterna på Östersjönvisar hur angeläget det är att fortsätta driva på arbetetmed att stärka sjösäkerheten och förhindra förore-ning. Mycket arbete pågår redan inom såväl EU ochHelcom som Internationella sjöfartsorganisationen,IMO. Det finns med andra ord en rad handlingsmöj-ligheter för att få bort undermåliga tankfartyg.Som svar på Per interpellation villjag därför säga att regeringen inte avser införa någraensidiga regler som skulle vara i strid med internatio-nell havsrätt. Jag menar också att EU gemensamt böranalysera konsekvenserna av de åtgärder som vissaenskilda medlemsstater väljer att vidta. Regeringenkommer även i fortsättningen att verka såväl natio-nellt som internationellt för ökad sjösäkerhet och föratt förhindra förorening. Åtgärder för att skydda vårtkänsliga innanhav, , har högsta prioritet iregeringens arbete.Anf. 10 Förste vice talman ():Fru talman! Först ska jag be att få tacka statsrådetför svaret på mina frågor.