prot · GR0916 · 2003-10-21 00:00:00 — Vi kan alltså inte nu starta om en diskussion eller börja en diskussion . Jag väntar på vad ska säga och hur han ska få ihop en majoritet för sina ståndpunkter i eller, om han inte får det, att acceptera den skrivelse som regeringen lagt fram. Så ser ordningen ut, och den måste vi hålla oss till. 39 (): Jag vill tacka statsministern för denna information. Först har jag en fråga som handlar om tillväxtinitiativet från det italienska ordförandeskapet. Finns det några konkreta förslag som gäller Östersjösamarbetet? är ju väldigt viktig både att hålla ren och också att utnyttja för kommunikationer mellan framför allt de nya baltiska medlemsstaterna och . Finns det några förslag på det området som kan vara av värde? För att sedan övergå till regeringskonferensen menar jag att den fråga om röstviktning som och driver ser väldigt allvarlig ut. Vilken inställning intar den i den frågan? Riskerar man att hamna i en konflikt som gör att hela regeringskonferensen kan spricka? Det kan medföra allvarliga konsekvenser för det nya samarbetet på det området inom unionen. Slutligen har jag en fråga om det försvarspolitiska samarbetet. Kan den linje som statsministern och driver innebära att man kanske slipper den splittring som vi så tydligt såg i samband med , där och några andra stater gick på sida medan , och i stort sett hela det övriga EU hade en annan inriktning på sin inställning? Kan man komma närmare varandra så att vi får ett starkare EU på det sättet, eller hur ser det ut? 40 Statsminister (): Som svar på fråga vill jag säga att det finns delprojekt i på järnvägssidan, vilka rimligen ska bidra till en något bättre situation i . Vi har också , som rimligen kan bidra till att stärka järnvägstrafiken från söderut i . Den bör, åtminstone indirekt, bidra till en bättre Östersjömiljö. Det finns ingenting i projekten, såvitt jag kan erinra mig, som rör själva hanteringen i i exempelvis hamnar och terminaler. Så är läget. När det gäller frågan om och ska den inte underskattas. Framför allt nådde ju en framgång i . Enligt resultatet i , i det gällande fördraget, har det en ställning och en röststyrka som är näst intill lika stark som och lika stark som . Vi var aktiva vid det tillfället och stödde polackerna så att de åtminstone skulle få samma behandling som . Det var viktigt att ett nytt medlemsland inte skulle behandlas sämre. Sedan har konventet viktat om detta och på så sätt gett och en något svagare ställning. Jag kan mycket väl tänka mig att det i slutändan kan komma att bli en mycket tuff förhandlingsnöt att knäcka. För vår del är det inte avgörande vilken behandling och får. För vår del får det ses i en helhet. Om en splittring av det slag vi såg kring kan undvikas i fortsättningen låter jag vara osagt. Det är andra motsättningar än bara sådana som finns representerade inom EU-strukturen. Här finns också olika synsätt på den transatlantiska relationen. Det går tillbaka långt i tiden. Det gäller särskilt det skilda synsättet mellan och . 41 (): Jag tackar för svaren. Jag tycker att de var upplysande. Jag hoppas bara att vi kan fortsätta att påverka från svensk sida så att framför allt försvarssamarbetet kommer att ske på ett för positivt sätt, eftersom vi inte är NATO-medlemmar utan ett alliansfritt land och hoppas kunna så förbli. Jag kan i det sammanhanget ställa en fråga. Hur ser statsministern på frågan om försvarsmaterielbyrån? Kommer den till stånd oavsett hur det går med de övriga förhandlingarna på försvarsområdet, eller hur ser det ut där? 42 Statsminister (): Man vet aldrig vad som följer i spåren på att ett projekt havererar, vilket humör som kommer att finnas och vilka ambitioner som finns på plats. Det är möjligt att då också försvarsmaterielbyrån faller. Men det finns ingen sådan logisk koppling. Vi skulle gärna se att det arbetet utvecklades. Vi har en omfattande produktion av försvarsmateriel i . Vi har all anledning att söka internationellt samarbete för att kunna behålla den typen av kapacitet och kompetens. Det är inte givet kopplat till de förslag som ligger om försvarssamarbete i konventet. Men den politiska stämningen kan mycket väl vara sådan att också detta blir svårare. Det kan inte uteslutas. 43 (): Först vill jag tacka statsministern för informationen och möjligheten att ställa fördjupade frågor. Min fråga gäller de institutionella frågorna. Jag vill ställa en fråga om den så kallade passerellen, eller överbryggningsmekanismen. Det gäller rådets möjlighet att vid enstaka tillfällen gå från enhällighet till kvalificerade beslut. Vi gläder oss så här långt att regeringen är tveksam till den frågan. Man har gett uttryck för att man på något sätt går förbi de nationella parlamenten i sammanhanget. Men jag har också förstått att det skulle kunna finnas en möjlighet till kompromiss för regeringen om man kan vinna tid i processen så att det finns möjlighet att konsultera hemmaparlamentet, eller i vårt fall . Min fråga till statsministern är: Hur skulle en sådan konsultation se ut? Handlar det fortfarande om en överläggning i , eller kan svenska folket på något sätt komma in i bilden genom att man kan använda kammaren i en sådan information? 44 Statsminister (): Den så kallade passerellen är ett inslag som vi bör föra åt sidan. Jag tycker inte om den. Den har funnits förut och inte missbrukats. Men likafullt vet man aldrig hur den används . Det är ett kraftfullt instrument som kan gå runt nationella parlament. Redan där reagerar jag. Hur det ska det göras om man vinner tid för att förankra? Om det ändå kommer till stånd, och man får en skrivning av slaget: innan denna mekanism utnyttjas ska de nationella parlamenten höras, hur ska det då gå till? Det är en bra fråga. Jag har ingenting emot att gå till en kammare. Då handlar det om att man förskjuter någonting som är av stor kvalitet inom fördraget. Man går från ett sätt att fatta beslut till ett annat. När vi har gjort det har vi inte nöjt oss med att gå till ett nämndsammanträde utan gått till . Logiken borde tala för något slags riksdagsbehandling. Jag har inte trängt in i det. Men så här tentativt när vi står och resonerar om det hamnar jag i den slutsatsen. Låt oss titta på det. 45 (): Låt mig bara ta tillfället i akt att ge uttryck för att det naturligtvis är intressant om vi här i kan hitta former för ökad öppenhet som med sin nya konstitution försöker skapa en sådan. 46 Statsminister (): I detta kan vi förena oss. 47 (): Vi är alla medvetna om att medlemskapet i EU även om det i stort sett har fördelar för på ett viktigt område har inneburit nackdelar. Vår alkoholpolitik har urholkats. Vi dricker nu mer är tidigare, och skadorna har börjat att öka. En orsak till detta kan vara att folkhälsan har vägt lätt i jämförelse med de kommersiella intressena när de har kommit konflikt med varandra. Jag har varit inne på det tidigare här i kammaren. Om man nu vill motverka en fortsatt utveckling i samma ogynnsamma riktning skulle det kunna ske genom att ange skydd för och främjande av folkhälsan som ett av de viktiga målen för unionen i inledningen av grundlagen, konstitutionen. Man ser att regeringen är inne på den tanken. Men till skillnad från andra mål sägs det med väldigt många reservationer: Om förutsättningar finns kan det även övervägas att föreslå att skyddet av människors fysiska och psykiska hälsa ska nämnas. Det är vad som står. Det är så svagt att det nästan inte går att urskilja från papperet bakom. Eftersom statsministern här efterlyste prioriteringar skulle jag vilja säga att detta är en fråga som regeringen bör prioritera. Det är särskilt mot bakgrund av att det är i stort sett den enda fråga där har haft nackdelar av medlemskapet fram till . Jag vill därför fråga statsministern om han är beredd, om han nu får stöd för detta i , att prioritera frågan om att folkhälsa ska väga tyngre i jämförelse med de kommersiella intressena inom EU? 48 Statsminister (): När det gäller alkoholhanteringen har jag i stort sett samma uppfattning som . Vi är bland annat båda varma anhängare av Systembolaget och en restriktiv alkoholpolitik. Jag vill bara resa ett litet varningens finger. Jag ställer upp på det säger, och jag gör det gärna. Men jag gör det inte till priset av att vi öppnar för mer av EU-dömande kring vår välfärdspolitik. Vi får se upp så att vi inte hamnar i en sådan fälla i stället. Det vill vi inte ha. Det är vårt eget ansvarsområde. Däremot tycker jag att spritfloden gott kunde dämmas upp. Låt oss gärna samarbeta kring den saken om vi hittar en metod att göra det. 49 (): Jag gläder mig självklart åt statsministerns och min gemensamma kärlek till Systembolaget. Det är inte så att jag menar att vi ska överlåta folkhälsopolitiken till EU. Det som har hänt är att folkhälsopolitiken kommer i konflikt med de kommersiella intressena. Det kan vi inte klara oss från genom att säga att folkhälsa är ett svensk åtagande. Det är när de kommer i konflikt som det vore bra att ha folkhälsan som ett överordnat mål för EU, även om sedan mycket av verkställigheten ligger på nationerna. Jag tycker inte att regeringens formulering i skrivelsen andas något särskilt starkt engagemang. Men jag hoppas att det som statsministern nu har sagt kan uppmuntra majoritet att ställa sig bakom yrkandet att folkhälsa ska vara ett viktigt mål för EU. Då kan det hända att vi slipper ytterligare bedrövelse när konflikten mellan kommersiella intressen och folkhälsointressen uppstår. 50 Statsminister (): Jag har bara reservationen att vi måste se till att vi inte öppnar upp för någonting nytt vad gäller kompetens för unionen. Vi måste titta på detta, . Den saken vill jag reservera mig för. I övrigt har jag inga svårigheter att vara med när det handlar om att stå för en restriktiv alkoholpolitik. 51 (): Jag vill tacka statsministern för att vi så här nästan på parkett har möjlighet att följa vad som händer i regeringsförhandlingarna. Jag tänkte ta upp en fråga som jag också många med mig tycker är väldigt angelägen som rör asyl- och migrationsområdet. Det finns en stor oro för det vi ser . Det finns en oro för de svaga skrivningar i konventet och också en oro för den som vi tycker defensiva hållning som regeringen har aviserat på området. Jag har så sent som lärt mig att det väsentliga det som man brukar kalla för det materiella innehållet egentligen kommer att bestämmas i sekundärrätten, som fastslås efter det att regeringskonferensen är färdig. Därför menar jag att det inte finns någon anledning att bara syssla med uppehållande verksamhet till , när har satt ned foten. Vi önskar att regeringen driver frågorna och vill få med sig andra. I första hand gäller det att få en mycket mer generös och humanitärt inriktad asylpolitik. I andra hand ska man slå fast möjligheten till minimistandarder och minimiregler som gör att enskilda länder kan gå före. Jag skulle egentligen vilja höra statsministern lova att driva de här frågorna och fortsättningsvis. 52 Statsminister (): Fresta mig inte, , att börja driva frågor innan vi har fått besked från . Den första halvan av frågestunden får inte handla om att vi har gjort det och den andra om att vi inte har gjort det. väntar vi på . I sak tycker jag att vi ska ha en flykting-, asyl- och migrationspolitik som är präglad av humanistiska ideal och värderingar och av solidaritet. Det är allt färre regeringar ute i som har en tydlig utgångspunkt här. Det är en kall vind som drar över vår kontinent. Senast såg vi de här sakerna spela en stor roll i det schweiziska valet. är ett av de få länder där vi inte har haft den här debatten som en starkt närvarande kraft i en valrörelse. Det kan vi känna oss gemensamt hedrade av. Det återstår att se vilka förutsättningar vi har att vinna konventets gehör här, men vi ska kämpa. Jag tror att det här är viktigt, och det är oerhört angeläget att vi kan utveckla en Europapolitik som präglas av de här värderingarna. Det farligaste som finns är att vi hamnar i en situation där vi blir ensamma om en linje och om en nivå och det i sin tur resulterar i att vi får spänningar i vårt land. Det är en mycket svår balansgång att gå, men vi ska driva det här med den kraft som vi förmår utveckla utifrån de ideal som vi har. Men detta är inte den dominerande uppfattningen i . 53 (): Jag är relativt nöjd med svaret, dock inte helt. På det här området har regeringen och statsministern flertalet ledamöter i den svenska bakom ryggen. Det gavs också uttryck för det i de tre betänkanden som vi lämnade som vägledning för förhandlingarna. Att bara syssla med uppehållande verksamhet och vänta på att ska ge hela receptet behövs alltså inte. Här är det grönt ljus jobba för detta! Så lyder budskapet. Min sista fråga är vilka bedömningar statsministern gör när det gäller att hitta allianser i detta något mörkare i de här frågorna. Finns det länder och andra goda krafter som man skulle kunna ta under armen, och helt enkelt höja ribban i invandrings- och asylpolitiken? 54 Statsminister (): Jag vill inte göra en bedömning av varje enskilt land. Det är svårt att göra det så här i en talarstol. Vi har i en allians som inte sällan har varit FrankrikeSverige kunnat stoppa en del förslag. Det har gällt när det har kommit propåer som har gått åt fel håll. Senast gällde det förslaget om att byta illegalt återtagna invandrare mot kvoter för arbetskraftsinvandring. Då var det , och ytterligare några länder. Men jag törs inte gissa nu vad som händer på regeringskonferensen. 55 (): Tack, herr statsminister, för redogörelsen! Jag ska börja med kemikalielagstiftningen. Jag tolkar statsministerns svar som att han erkänner att miljöarbetet tar ett steg tillbaka i och med omflyttningen från miljö- till konkurrensrådet. Det som jag blir mest förvånad över är att statsministern accepterade denna omläggning under toppmötet. Trots att det finns stora stater så skulle väl kunna agera mer högljutt. Detta betyder ju att industrin nu har tagit det första steget i riktning mot att krossa en radikal kemikalielagstiftning. Det är väl något som knappast varken jag eller statsministern önskar. Den andra frågan gäller regeringskonferensen. Det har pratats mycket här om huruvida den har börjat eller inte. Jag är nog mest intresserad av när den ska ta slut. Statsministern verkar ju ha gått med på stödet till ordförandeskapets uppläggning och tidsplan för regeringskonferensen. Tidsplanen är att den ska vara slut . I har jag tidigare uppfattat att statsministern inte vill gå med på det, utan vill fortsätta . Jag vill därför ha ett klargörande på den punkten. Min sista fråga gäller . Jag tror att statsministern ska läsa de motioner som riksdagspartierna har lämnat om EU-konventet. Där kommer han att finna att det inte finns stöd av majoritet för den linje som statsministern i alla fall har uttalat inför medierna, men kanske inte på toppmötet. Det är lite svårt att veta var vi driver frågorna inne vid förhandlingsbordet eller utanför. Detta går också stick i stäv med statsministerns tidigare uttalanden om att är de små staternas bundsförvant. Jag håller kanske inte med om det, men i det sammanhanget är det trist att höra att statsministern vill släppa på kravet att varje land ska ha en EU-kommissionär med rösträtt. Det är ju det som är det viktiga i den konstellation som har just . Det finns såvitt jag vet ingen majoritet i för den linje som statsministern ger uttryck för. 56 Statsminister (): Jag tar det sista först. Jag vet inte om deltog i den senaste . Det går ju att läsa protokollet, om inte annat. Där redogjorde jag för vad jag skulle göra på toppmötet, och det har jag också redogjort för här, nämligen att testa frågan om strikt rotation. Vad menar man med det när man säger den saken? Det är bra att få det utklarat. Det är det första. Det andra gäller att en stark kommission rimligen är de små staternas bästa vän. Det handlar om starka gemensamma institutioner. Men om vi går bakåt i tiden så är jag inte så säker på att vi upplever att kommissionen alltid har företrätt det unionsgemensamma och därmed behandlat små och stora stater jämlikt. Om man tittar på fördelningen av portföljer ser man att det finns en tydlig tendens att de större staterna har haft de tyngre portföljerna. Jag pekar då på den inbyggda motsättning som finns, nämligen att man sitter i kommissionen och på något sätt representerar sitt eget hemland. Därmed försvagar man, precis som vi sade på , kommissionens karaktär av unionsgemensamt organ. Det resonemanget måste man kunna föra och pröva. Men om det sedan resulterar i att vi ska ha uppfattningen att vi ska gå på konventets förslag exempelvis är helt och hållet beroende av var sätter ned foten. Om det är så att det som finns i konventets förslag står för en strikt rotation låt oss testa den saken! Jag tvivlar på det, men låt oss testa det. Om det inte står för en strikt rotation så är det naturligtvis linjen ett land en kommissionär med rösträtt som gäller. Skulle det stå för en strikt rotation jämlikt, så låt oss i så fall prata om den saken innan vi låser oss slutligt i förhandlingsarbetet. Tidsplanen har inte kommit upp förut. Den är enligt vår uppfattning att det ska vara klart före Europaparlamentsvalet. Kvalitet går före snabb tidsplan. Vad som förvånade mig vid det här toppmötet var att man i försvarsfrågorna så snabbt förde åt sidan diskussionen om gemensamma försvarsgarantier och dessutom preciserade sig om att ett strukturerat samarbete ska omfatta alla. Det var en överraskning för mig att det gick så fort. Det gör att jag tror att det kan bli ett tryck i slutet för att slutförhandla detta. Då handlar det naturligtvis om vad vi kan få ut i stället. 57 (): Jag kan hålla med om en del i resonemanget om . Jag är personligen inte någon vän av en jättestark en byråkratkloss, som det kan uttryckas . Jag tror också att vi delar den uppfattningen. Men det är inte ointressant att det finns personer som kommer från där. Vi har fört en lång debatt i om att vi tycker att det är för få anställda i som kommer från just därför att det inte är ointressant vilken kulturell bakgrund man har, var man kommer i från och så vidare. Det gäller även det högsta beslutande organet, det vill säga . Det är därför jag tycker att det är viktigt att vi också måste värna att det finns en svensk med rösträtt där. Den är den bakgrunden som man måste ta till sig. Det är en öppen fråga, och det kommer vidare diskussioner längre fram. Men statsministern bör vara tydligare i den frågan. Det som förvånar mig är tidsplanen. Uppenbarligen har statsministern gått med på att tidsplanen som italienarna har presenterat ska gälla. Där står december. Det förvånar mig, och jag ser med oro på den snabbhet som sker i diskussionerna inte minst med tanke på den tröga diskussion vi har i . presenterades att av svenskarna visste om att det fördes en diskussion i frågorna. Om känner sig överkörd kan du själv se hur svenska folket kan känna sig i diskussionen om var makten i EU ska ligga någonstans. 58 Statsminister (): Jag förstår inte resonemang om tidsplanen. Jag har bara gjort en bedömning att jag tror att det italienska ordförandeskapet kan komma fram till ett läge då man vill och har underlag för att slutförhandla de konstitutionella frågorna. Jag har sagt att vi föredrar en ordning där vi tar tid på oss. Men en överraskning var hur snabbt försvarsfrågorna hanterades vid sammanträdet och hur snabbt de släpptes. Det är en värdering och bedömning jag gör. Det innebär inte att jag har bytt uppfattning. Vi kan snart vara 35 medlemmar i . 35 medlemmar i en kommission med rösträtt måste organiseras. Efter vilka principer ska den organiseras? Hierarkiskt säger kommissionen själv med en ordförande som själv får bestämma hur den ska organiseras. Jag är inte så säker på att det är så attraktivt. Det finns nackdelar med båda modellerna. Låt oss pröva det, så att vi inte reflexmässigt tror att bara därför att man har en representant i kommission är man garanterad något slags nationell förankring. Det kan bli precis tvärtom. Jag har sett tillräckligt mycket av det för att vara lite mer reserverad. 59 (): Jag tackar också statsministern för föredragningen. När man kommer så här i slutet har redan många av de intressanta frågorna tagits upp. Det är ändå två saker som inte har berörts. Den ena handlar om den gemensamma gränsbyrån förvaltningen, myndigheten som ska inrättas. har varit stark motståndare till att få gemensamma gränsstyrkor. Det har funnits ett starkt tryck hos en del länder inom EU att nu ha gemensamma gränsstyrkor och att det inte ska vara en strikt nationell fråga. Jag kan se att den gemensamma gränsförvaltningsmyndigheten byrån är ett steg på vägen. Hur ser statsministern på detta, och är det fortfarande tydligt och klart att inte kommer att gå med på gemensamma gränsstyrkor? Den andra frågan jag vill ta upp är kanske lite större. Statsministern säger att man avvaktar ställningstagande innan man går in i den direkta förhandlingen. Förslaget har varit ute på remiss, och det är bra. Det framgår av remissvaren och i debatten att konventsförslaget strider mot den svenska grundlagen. I normalfallet i lagstiftningsarbetet har vi i alltid tillgång till att Lagrådet har granskat de stora lagstiftningsfrågorna, så att man får den tryggheten att detta är granskat med utgångspunkt i hur det här förhåller sig till den svenska grundlagen. Men det är inte gjort med det här förslaget. Hur ser statsministern på det? Det är olyckligt om det i efterhand skulle visa sig att det finns punkter som strider mot den svenska grundlagen och att vi inte har uppmärksammat frågorna tillräckligt tydligt i början av förhandlingsprocessen. 60 Statsminister (): Vi har i vår skrivelse till noggrant gått igenom hur konventet står i relation till den svenska grundlagen. Det är en viktig fråga också för regeringen. Vi gör den bedömningen att detta icke på något sätt strider mot grundlagen. Därmed har vi också gjort bedömningen att vi inte behöver pröva detta i Lagrådet. Det är vår utgångspunkt. I fråga om gränsstyrkor sade jag i mitt anförande att vi betraktar detta som en strikt mellanstatlig fråga. Om vi ska ha en gränsbyrå ska den syssla med metodutveckling, informationsutbyte, det vill säga den typ av verksamhet som inte inkräktar på varje stats suveräna rätt att själv bevaka sin gräns. Vi håller på den principen. Några stater som har kommit in som medlemmar i unionen har en lång yttre gräns, inte så sällan mot gamla kommuniststater med befolkningar som är hårt pressade i sitt dagliga liv exempelvis PolenVitryssland. Redan vid anslutningsförhandlingen för i fick man med för att klara gränsskyddet. Det antyder att det har öppnats en princip för att stötta dem som har en lång yttre gräns men inte att ta över det nationella ansvaret för att sköta styrkorna. Det ligger hos varje medlemsland. 61 (): Jag tackar statsministern för det tydliga svaret att gränsstyrkor ska vara en strikt nationell fråga. Men det är viktigt att poängtera att de eventuella medel som kommer att användas för att hjälpa vissa länder kommer att hållas inom den befintliga budgeten. Det är oerhört viktigt att inte fortsätta att bygga upp ytterligare kostsamma utgifter och att inte öppna upp för att det blir mer och mer av en överstatlig fråga. Sedan går jag över till frågan om grundlagen och regeringens skrivelse till . Det är tydligt att det finns tunga instanser representerade bland remissvaren som inte delar regeringens ståndpunkt. Då borde det vara i regeringens intresse att faktiskt låta Lagrådet göra en oberoende granskning så att det blir klart och tydligt för alla. 62 Statsminister (): Bara för att det finns motstridiga synpunkter i ett remissförfarande går man inte automatiskt till Lagrådet. Det gör vi inte i andra sammanhang heller. Det är regeringens bedömning att detta ryms inom vår grundlag. Där har vi självklart gjort en noggrann beredning. ligger detta hos . får värdera vad regeringen säger. Jag har ingen anledning att nu komma med nya initiativ. Jag behöver inte tillägga mer vad gäller gränsstyrkorna. Vi tycks vara överens.