prot · GQ09102 · 2003-05-13 00:00:00 — I den tidigare interpellationsdebattenpratade näringsministern om att han aldrig hade hörtnågon, tror jag, från den borgerliga oppositionen säganågot gott om Sverige.Jag kan deklarera från sida att vi harotroligt mycket trevligt och bra att säga om Sverige.Däremot har vi inte riktigt lika mycket trevligt attsäga om den socialdemokratiska regeringens politik,särskilt på näringsområdet, vilket kanske inte förvå-nar näringsministern.Sedan måste jag återigen - jag har fått göra dettaett antal gånger från den här talarstolen - påminna omatt när vi har interpellationsdebatter här i såär det oppositionen som ställer regeringen till svarsför den politik som regeringen bedriver. Det är interegeringen som ställer oppositionen till svars. Såfungerar det inte i den här . Vi utöver riks-dagens kontrollmakt när vi har en interpellationsde-batt med näringsministern.Men vi har förstås lagt fram en mängd förslag påhur näringsklimatet ska kunna förbättras i Sverige.Det handlar om lägre skatter på företagandet. Dethandlar om en arbetsrätt som är moderniserad utifrånden tid som vi lever i, som inkluderar männi-skor i stället för att stänga ute människor. Det handlarom en offensivare satsning på utbildning och forsk-ning, till exempel. Detta skulle vara tre viktiga åtgär-der för att få i gång det svenska företagarklimatet,men allt detta säger näringsministern och hans reger-ing nej till. I stället ägnar sig näringsministern ochregeringen åt att lägga fram förslag som verkar i raktmotsatt riktning.Jag har respekt för att själva sjuklöneförslagetformellt sett ligger på en annan minister i regeringen,men jag utgår från att regeringen har sammanträdenoch möten och kollektivt står bakom de förslag somläggs fram. Då måste ju också näringsministern kun-na svara i en interpellationsdebatt när vi kommer medsynpunkter, frågor och kritik kring det här förslaget.Det handlar om hur näringsministern ser att det härförslaget kan förbättra förutsättningarna för detsvenska företagarklimatet.Det finns, återigen, en mängd företagare ute i lan-det som går till jobbet och är djupt besjäla-de av sin företagsidé, men de kämpar i en upp-försbacke. Kan näringsministern se till att de kommeri ett bättre läge än vad de är i ? Det är den vikti-ga frågan, som jag tycker att näringsministern nufaktiskt ska svara på.Anf. 38 ():Herr talman! Jag måste säga att det är ett lite lum-pet debattknep när näringsministern försöker få dettill att vi tre på något sätt skulle konkurrera och av detskälet skruva upp tonläget.Om näringsministern hade prioriterat annorlunda hade näringsministern förstått att det är en mycketstilla västanfläkt, så som vi framför det vi upplevde . Vi lever i verkligheten. Näringsministern är väl-kommen till denna verklighet. Jag bjuder härmed innäringsministern till Gnosjöregionen närhelst detpassar. Tack!Inte ett enda svar fick jag på frågan när de femförbättringar som näringsministern själv ståtar med isvaret kommer att införas. Jag noterar detta. Jag kon-staterar då att företagarna inte längre nöjer sig medsocialdemokratiska utfästelser, eftersom de ju inteinfrias.Man hänvisar till utredningar, till att det är pågång. Man hör det år , men det kommer intetill skott. Det är detta som människor upplever.Eftersom näringsministern inte ens har nämnt dentredje veckan när det gäller sjukförsäkringen i sittsvar till kan jag själv konstatera attdetta inte uppfattas som en näringslivsförbättrandeåtgärd. I så fall borde ju näringsministern ta credit fördet också, att det skulle skapa fler jobb i Sverige.Men det torde vara klockrent. Det skapar inte flerarbeten, och det kommer definitivt inte att förbättrasjukdomsläget eller sjukskrivningsförhållandet i Sve-rige. Detta är ett rent budgetknep som Socialdemo-kraterna ägnar sig åt och som kommer att bli enslumpvis utlagd skatt på vissa företag.Anf. 39 Näringsminister ():Herr talman! Jag kommenterade sjukförsäkrings-förslaget i mitt första svar. Eftersom ingen, tydligen,lyssnade kanske jag ska upprepa det.Vi har ett mycket allvarligt samhällsproblem iSverige på det här området. Det måste vi ta på stortallvar. Det är också ett stort och allvarligt budgetpro-blem. Jag inser att det inte finns några lösningar pådetta svåra problem som kommer att göra att allamänniskor ställer sig upp och jublar. Därmed finnsdet inte heller något sådant förslag som kommer att fåstöd av era tre partier, eftersom det kommer att krävaavvägningar mellan fördelar och nackdelar, mellanuppoffringar och positiva effekter.Men om man ska bedriva en ansvarsfull reger-ingspolitik måste man ha kurage nog att stå för mål-konflikter och redovisa varför man gör de avvägning-ar som man gör. Om man har 130 miljarder attdisponera för skattesänkningar eller om man struntar ibudgetsaldot eller låter budgeten skena, som borger-liga regeringar brukar göra, kan man kosta på sig attvara flotta och låta socialdemokratiska reger-ingar komma i efterhand och städa upp. Men om manbefinner sig i den situation där vi är nu och där det ärsocialdemokrater som regerar måste man ta itu meddet här.Några förslag som får Svenskt Näringslivs eller deborgerligas stöd finns inte. Därför måste vi agera påannat sätt.Jag inser att det förslag som ligger också inne-bär att det blir förlorare, och jag inser att det harnackdelar. Men alternativet, att låta underskottetskena, låta sjukförsäkringsutgifterna skena, låta ohäl-san skena, är sämre också för de små och medelstoraföretagen. Det gynnar ingen.Det var väldigt många frågor om väldigt mångasaker. Ni är tre stycken. Ni har tredubbel debattid. Jaghar inte tid till mitt förfogande för att svara på allafrågor.Det finns en central punkt här. Om klimatet förnya företag är så katastrofalt och, utifrån ett katastro-falt utgångsläge, i ett sådant brant fall som ni säger ärde siffror som jag ska läsa upp omöjliga. Siffrornagäller antalet nystartade företag i 1991 var det 22 760. 1992 var det 20 910.1993 var det 22 390. Och som vi har utfallfrån, 2001, var det 35 570. Det är alltså 15 000 mer,mycket , jämfört med till exempel 1992.Ställ er själva frågan: Är er gnällbild trovärdig omdetta är det faktiska resultatet? Ställ den självkritiskafrågan: Hur trovärdiga är ni?Jag inser att väldigt många människor som driversmå företag är missnöjda, och väldigt många männi-skor vill ha förändringar, förbättringar. Men manmåste väl ha proportionerna klara för sig som an-svarskännande politiker. Man måste väl ha kuragenog att stå upp och säga: Det och det och det behöverbli bättre, men det grundläggande är trots allt att fleroch fler människor försörjer sig på företagande. Fleroch fler människor väljer att verka som småföretagaredärför att de gillar det livet och därför att de klarar avatt försörja sig på detta.Detta går inte ihop med det gnöl som era tregnällpartier kontinuerligt ägnar sig åt. Verklighetentalar ett annat och starkare språk. Sedan återstårmycket att göra - man kan göra det ännu bättre. Menutgångsläget är inte så eländigt som ni i er svartmål-ning ständigt säger.Anf. 40 ():Herr talman! En bild säger mer än tusen ord. Jagvisar gärna bilden igen på hur det ser ut med nyföre-tagandet i . Jag lånar dessutom gärna ut dentill näringsministern.Jag förstår att det är obehagligt att stå inför enmassiv kritik, men det är näringsministerns jobb, ochvi har som opposition rätt att framföra den kritik somvi upplever utifrån den verklighet som vi känner. Vikan naturligtvis tycka olika, men fortsatt tycker jagatt vi ska ha respekt för varandra som personer. Dethoppas jag att också näringsministern har i sitt sistainlägg, så att han inte sopar till med någonting som viinte har en chans att bemöta. Även om vi har mergemensam talartid än näringsministern har närings-ministern alltid rätt till ett sista inlägg, vilket man kanfundera över.Nyföretagandet behöver stärkas. Kom med kon-struktiva förslag, till exempel ett riskkapitalavdragsom kan få fart på riskkapitalet i det här landet! Demöjligheterna är alltför få. Vi samverkar gärna omsådana förslag. Vi kommer att säga ja till dem sammadag som de läggs fram i kammaren. Vi har haft såda-na förslag väldigt . När det gäller ohälsan har viförslag som alla ryms inom budgettaket. Vi har lagt6,2 miljarder på en rehabiliteringsförsäkring somsnabbt ska få människor tillbaka till arbetslivet i stäl-let för att lägga över ett betalningsansvar på arbetsgi-varen. Vi tror inte att det är rätt lösning.Jag tror att det handlar mycket om attityder. Vivar inne på det i början av den här debatten. I Finlandsäger så här: De små och medelstoraföretagen är viktiga, oerhört viktiga. I anserjag att vi grovt sett saknar 100 000 små och medelsto-ra företag. Det som oroar mig mest är varför det är såfå som vill starta i alla nordiska länder.Näringsministern och hans regering har satt uppen målsättning om att ha, jag tror, 1 500 företag merän . Det är inte en målsättning som ens er-sätter de företag som lägger ned. Finlandhar gått uppåt i tillväxtligan, kanske därför att manhar den här attityden. Finlandhar 200 miljarder mer än i BNP.Jag vill tacka för debatten. Jag välkomnar allakonstruktiva förslag. Vi har massor i våra motioner.Det är bara att ta sig en titt. De är allihop finansiera-de.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:259 omsjälvmordsrisk enligt utlänningslagenAnf. 41 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att se till att utlän-ningslagen tillämpas i enlighet med lagstiftarensintentioner när det gäller bedömning av självmords-risk i avvisningsärenden.Kalle hänvisar till ett uttalande i proposi-tionen 1988/89:86 där det anges att med synnerligaskäl för att bifalla en ny ansökan om uppehållstill-stånd avses "mycket starka skäl av humanitär art,t.ex. om det föreligger en risk för självmord eller omett avlägsnande annars skulle medföra allvarlig faraför utlänningens liv eller hälsa".Till att börja med vill jag understryka att utlän-ningsmyndigheterna ställs inför mycket svåra upp-gifter när det gäller att avgöra om en person ska be-viljas uppehållstillstånd på grund av psykisk ohälsaeller på grund av hot om självmord eller åberopadrisk för självmord, skäl som ofta åberopas först i ettsent stadium av utredningen. Att sådana skäl skakunna uppstå under vistelsen i är i sig olyck-ligt och visar på vikten av ett snabbt förfarande. Närdet gäller asylsökande borde det i stället vara de åbe-ropade skyddsskälen som är de centrala vid pröv-ningen.Frågan om vilken generell betydelse hot omsjälvmord och åberopad risk för självmord i läkarin-tyg eller på annat sätt ska tillmätas vid bedömningen iett enskilt ärende har ställts i ett ärende som överlämnade till regeringen för någraår sedan. I regeringsbeslut konstate-rade regeringen att något generellt uttalande i dennafråga inte låter sig göras. En bedömning måste alltidske i det enskilda fallet.Det åligger alltså utlänningsmyndigheterna attgöra den svåra avvägningen huruvida psykisk ohälsaeller hot om självmord eller åberopad risk för själv-mord ska utgöra grund för uppehållstillstånd. Oftastavgörs detta med hänsynstagande till ett eller fleraintyg från i första hand läkare och psykologer. Utlän-ningsmyndigheterna har även möjlighet att inhämtayttrande från särskilt utsedda förtroendeläkare. har vid skilda tillfällen beviljat uppe-hållstillstånd av humanitära skäl i de fall där utlän-ningen lider av en allvarlig psykisk störning och intekan anses ansvarig för de handlingar som hans ellerhennes förtvivlan kan leda till.Föreligger inte någon psykisk störning får utta-landen om självdestruktiva handlingar enligt gällandepraxis inte samma tyngd. Det förhållandet att en per-son har utfört självdestruktiva handlingar eller hotarmed att begå sådana handlingar utgör inte ensamtgrund för att bevilja uppehållstillstånd men kan ändåfå betydelse när det gäller att bedöma den humanitärasituationen i dess helhet.Jag är övertygad om att utlänningsmyndigheternai de enskilda fallen tar vederbörlig hänsyn till åbero-pad självmordsrisk. Dessutom har jag som statsrådinte möjlighet att påverka praxis i utlänningsärenden,såvida inte enskilda ärenden överlämnas till regering-en för avgörande.Utlänningsnämnden är sammansatt av både lag-farna domare och lekmän vilket är avsett att bidra tillväl avvägda beslut. Alla riksdagspartier har möjlighetatt påverka nämndens praxis genom att delta medlekmannaledamöter. Här bör även nämnas att lek-mannaledamöterna är i majoritet när nämnden fattarpraxisbildande beslut liksom i övriga beslut där pröv-ningen inte är av sådan enkel beskaffenhet att ordfö-randen kan besluta ensam. Enskilda ordföranden påUtlänningsnämnden kan således inte styra hur praxisutvecklas, även om de har en stor och viktig roll här.Här vill jag också påpeka att vare sig den publiceradekommentaren till utlänningslagen, annan litteratur påområdet eller internt upprättade promemorior påUtlänningsnämnden styr praxisutvecklingen. Grundenför rättstillämpningen är lagarna och dess förarbeten.Herr talman! Eftersom tar upp äm-net i sin fråga, vill jag säga några ord om tryckfrihe-ten. Var och en som bor i , även personer somär anställda på , har en grundlags-skyddad rätt att uttrycka sig fritt med de begränsning-ar som tydligt anges i lagen och att i tryckt skrift yttrasina tankar och åsikter. Två personer vilka båda ärordförande på har i en trycktkommentar till utlänningslagen bland annat refereratdelar av förarbetena som de anser vara relevanta. Detsäger sig självt att kommentarer av detta slag inte kaninnehålla fullständigt återgivna förarbetsuttalanden.En del stryks och en del läggs till från upplaga tillupplaga, och det är författarna som bestämmer vad.Jag finner det anmärkningsvärt att utövandet av en grundlagsskyddad rättighetpå detta sätt.Herr talman! Jag vill i detta sammanhang lämnainformation om pågående arbete inom Regerings-kansliet som har anknytning till fråga.Regeringen fattade beslut om direktiv parlamentarisk kommitté som ska se över utlän-ningslagens materiella bestämmelser. Kommittén, därsamtliga riksdagspartier medverkar med representan-ter, ska bland annat lämna förslag till hur förutsätt-ningarna för uppehållstillstånd av humanitära skäl skapreciseras i utlänningslagen. Arbetet i denna kom-mitté har påbörjats.Vidare har en departementspromemoria som berörfrågan om ny prövning av beslut om avvisning ellerutvisning som vunnit laga kraft varit utepå remissbehandling. Förslaget innebär bland annatatt det nuvarande institutet ny ansökan om uppehålls-tillstånd försvinner och att reglerna som behandlarverkställighetshinder i stället utvecklas.Svaret på fråga är att jag för närva-rande inte avser att vidta några övriga särskilda åtgär-der för att styra rättstillämpningen när det gäller be-dömningen av självmordsrisk i utlänningsärenden.Jag vill inte föregripa resultatet av den parlamentaris-ka kommitténs arbete eller remissbehandlingen avdepartementspromemorian.Anf. 42 ():Herr talman! Jag har i flera debatter med social-demokratiska företrädare och med företrädare för demyndigheter som ansvarar för utlänningsärendendiskuterat det vi menar är en hårdnande praxis inomsvensk flyktingpolitik. Det är inte alltid lätt att bevisaeller påvisa att så är fallet. Om man hänvisar till en-skilda fall och berättar hur verkligheten faktiskt ser utfår man svaret: Enskilda fall kan vi inte diskutera.Om man talar om lagen är den inte de facto förändradsedan 1988/89.I detta fall har vi hittat åtminstone två tecken somvi tycker är värda att diskutera med migrationsminis-tern när det gäller möjligheten att få uppehållstill-stånd av humanitär art, nämligen tanken om attsjälvmordsrisken faktiskt är en grundläggande sådanrisk. Detta skulle kunna vara tillfällen där man harbörjat använda sig av en alltmer hårdnande praxis.Vi bedömer det från vår sida som att har börjat utveckla en praxis som går ut påatt självmordsrisk måste kunna kopplas till ett psy-kiskt sjukdomstillstånd för att kunna beaktas som skälför uppehållstillstånd. Detta är tvärtemot vad JohanCullberg, vetenskapliga råd i allmänpsykiatri, avgav i sitt yttrande 1986 när man diskute-rade förarbetena till den nu gällande utlänningslagen.Det handlar om den i svaret upptagna skriftenUtlänningslagen med kommentarer där skillnaden ivad man väljer att citera är uppenbar till2002. Det handlar också om den PM som upprättadesden av general-direktör , där man tydligt och klartanger att för att självmordsrisk ska kunna anges somett skäl till att få uppehållstillstånd av humanitära skälså måste det kunna kopplas till ett psykiskt sjuk-domstillstånd. Detta går alltså tvärtemot de yttrandensom avgavs när man i förarbetena till lagen diskute-rade frågan.Här ser man alltså tecken, menar vi, på att svenskflyktingpolitik i det här avseendet faktiskt har hårdnati sin praxis.I stället för att diskutera den frågan väljer migra-tionsministern att lyfta upp ett antal andra frågor, ochdem kan vi mycket väl också diskutera, till exempelhuruvida det är möjligt att påverka praxis genom attge ut skrifter av den här karaktären. Min avsikt ärsjälvfallet inte - det skulle aldrig falla mig in - atthindra någon människa, någon institution eller någotorgan att ge ut vilka tidskrifter och böcker man vill,så länge de faller inom lagens råmärken. Faktum ärdock att det finns någonting som heter rättsveten-skaplig doktrin, och genom detta har man möjlighetatt påverka och att ta hänsyn till viktiga verk som inteär vare sig förarbeten eller lagstiftningen i sig närman tar ställning till hur praxis utvecklas.Nog måste väl en skrift som utlänningslagen medkommentarer vara en del av den doktrinen. Nogmåste väl dessutom de PM som har upprättats inomUtlänningsnämnden vara en annan del av den doktri-nen. Där ser vi , menar vi, tydligt och klart att manhar förändrat praxis när det gäller möjligheten att fåuppehållstillstånd av humanitära skäl just på grund avsjälvmordsrisken.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Om det har funnits något som kun-nat uppfattas som en raljant ton i detta vill jag under-stryka att det inte varit min avsikt. Vi rör oss här påett oerhört laddat och grannlaga område. Jag gårockså gärna in i en mer inträngande analytisk diskus-sion med om detta, inte minst somindikator på om vi skulle ha skärpt politiken.När det gäller detta med praxis och doktrin var detvisserligen sedan jag läste propedeutiska kur-sen i juridik 1957, men jag tror att samma grund-läggande idé gäller om skillnaden däremellan. För atten doktrin ska kunna övergå i praxis fordras det nå-gonting annat, nämligen någon handling av de berör-da konstitutionella organen. Även om vi kan ha endiskussion kring doktrinens långsiktiga inverkan påpraxis kan man alltså inte översätta dokt-rinära uttalanden till att eller förvalt-ningen har börjat tillämpa lagarna på ett nytt sätt.Jag håller med om att man mycket väl kan se dettasom ett uttryck för ett förändrat samhällsklimat. Jagtycker också att det är en angelägen debatt som KalleLarsson tar upp. Vi har ju sett ett hårdnande sam-hällsklimat på flyktingpolitikens område i Europaunder de . Jag menar att vi i Sveri-ge kan glädja oss åt motsatsen. Från den här talarsto-len talades det i positiva ordalag om barn i Afrikasom åts upp av lejon av Ny demokrati . Sådant är försvunnet, men i kammarens proto-koll finns det sådana hemskheter.Under min tid som ansvarigt statsråd tycker jag attvi har fått en samtalston och en diskussion som jag ärglad över och belåten med. Jag tycker att den blivitmer analytisk och mer framåtsyftande. Och det be-hövs, för vad vi talar om här är ett oerhört svårt om-råde att avgöra.Jag läser inte den här kommentaren som en skärp-ning av hållningen. Framför allt finns ju båda uppla-gorna tillgängliga, och därför tycker jag inte att mankan läsa in det på det sättet.Man kan däremot ställa sig frågan om det förslagsom jag själv har lagt fram om att slopa ny ansökanoch i stället ha en annan typ av säkerhetsventil vidverkställighet av lagakraftvunna beslut skulle kunnases som en skärpning. Vi kan då titta på de reaktionersom vi har fått från fackkunnigt håll, från barnpsyki-atri och barnläkare. Senast skrev en av de merkunniga kolumnisterna i : har rätt, men det är fel tid. Det kan jag gärnadiskutera, liksom annat vi behöver göra för att för-bättra det. Ser man på allt detta tycker jag att vi tvärt-om ser en humanisering av hela debatten. Detta harjag själv velat sammanfatta i slagordsmässiga former:en demokratisk front mot främlingsfientligheten.Jag tycker alltså inte att vi ska utläsa detta som enskärpning av flyktingpolitiken. Jag har dock full för-ståelse för behovet av att diskutera detta, eftersom detrör sig om utomordentligt grannlaga och svårbedöm-da frågor. Jag avlyssnar gärna ytterligare argument ifrågan från . 44 ():Herr talman! Det är utmärkt om vi kan ha en rim-lig samtalston i den här debatten. Men det räcker interiktigt, tycker jag, att som migrationsministern i alltväsentligt gör hänvisa till att det finns strömningar iEuropa som ser annorlunda ut än vad vi har i densvenska debatten. Det finns det som är värre, men deträddar inte svensk flyktingpolitik undan den ganskagrundläggande kritik som vi som parti, många andrapartier i den här kammaren och en lång rad frivillig-organisationer nu riktar mot den hårdnande svenskaflyktingpolitiken och praxisen.Vi har gett ett antal exempel i tidigare debatter.Nu diskuterar vi ett mycket konkret sådant exempel.Det är riktigt att det inte finns någon självklar ochautomatisk överföring från doktrin till praxis. Men låtmig göra en jämförelse mellan två citat.Det ena är hämtat från det yttrande som JohanCullberg, vetenskapliga råd i allmänpsykiatri, gjorde 1986. Han säger där:Krisreaktioner med stark upplevelse av hopplös-het och hjälplöshet är således en icke ovanlig utlö-sande orsak till självmord. Att därför kunna avgöra ensådan risk som bedömts av specialistpsykiatriker utanatt göra en egen undersökning är inte försvarbart.Suicidium har alltså inte en ovillkorlig koppling tillpsykisk sjukdom. Om det vore så skulle den psykiat-riska riskbedömningen vara betydligt enklare.Så långt citerar sedan den PM som är upprättad inomUtlänningsnämnden:Nämnden gör den bedömningen att hot om själv-destruktiva handlingar för att i princip beaktas bör hanågon koppling till ett psykiskt sjukdomstillstånd.Dessa två citat står, menar jag, i skarp kontrast tillvarandra. Här måste vi avgöra och fundera över: Vadär egentligen det rimligaste? Är det en skillnad? Finnsdet en glidning? Jag har gett ett par exempel på attden glidningen faktiskt försiggår. Jag skulle kunna geett antal exempel av konkret karaktär där vi också serde faktiska konsekvenserna av att praxis har föränd-rats på den här punkten.Jag är medveten om att varken migrationsminis-tern eller den här kammaren diskuterar enskilda fall isig, men vi ska vara medvetna om att det finns mångasådana fall där det är uppenbart att man gör en hårda-re bedömning - grundat, skulle jag vilja hävda,på den doktrin som vi nu talar om och som är upp-rättad, dels med utlänningslagen och dess kommenta-rer, dels med den PM som är upprättad inom myndig-heten själv.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! uttalande är ett principielltoch generellt uttalande, och det är oerhört svårt attutifrån detta tillämpa det på de faktiska fall där har fattat beslut. pro-memoria är inte heller praxisbildande. Det är beslut som är praxisbildande, inte enenskild promemoria i . Man kanalltså inte ens uppfatta den som styrande för beslut.Anf. 46 ():Herr talman! Jag ser fram emot en förnyad dis-kussion i frågorna där vi har med oss både en nyansökan och den promemoria som finns ute på re-miss. Jag ska gärna läsa remissvaren inom någradagar. Dessutom ser jag fram emot arbetet i den ut-redning som ska ta vid. Vi kommer att få anled-ning att mycket djupt ge oss in i frågorna. Vi kommeratt göra det utifrån utgångspunkten att det vi ser iverkligheten också har en bakgrund.Vi ser i verkligheten att det är avsevärt svå-rare att få uppehållstillstånd av humanitära skäl.