prot · GQ0953 · 2003-02-06 00:00:00 — Jag vill ställa en fråga till konsument-och jordbruksministern.Den europeiska kommissionen, påhejad av densvenska regeringen, har lagt fram ett förslag om enradikalt förändrad jordbrukspolitik som innebär heltförändrade stödformer och kanske den största lön-samhetsförändringen genom tiderna.Principbeslut ska tas detta år, och konsek-venserna blir med största sannolikhet en enormstrukturförändring inom den svenska bondekåren ochden svenska livsmedelsindustrin, där tusentals jobbgår förlorade.Min fråga är: Varför får vi inte se någon kon-sekvensutredning av vad detta kommer att innebäraför bondenäringen och för livsmedelsindustrin, och ärdet rimligt att en hel näring ska gå med förbundnaögon när det bara är kvar tills det härbeslutet förväntas tas?Anf. 50 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi fick lag-förslag från kommissionen, men det är inte ett heltnytt förslag. Vi hade inriktningen klar för oss redanunder sommaren.Det här är nödvändigt för att vi ska kunna refor-mera jordbrukspolitiken, få en politik som är merinriktad på det som konsumenterna efterfrågar ochinte en politik som innebär att vi producerar för stöd-systemen.Det är förändringar i rätt riktning. Kon-sekvensanalyser görs successivt. Vi har gjort en delkonsekvensanalyser och har dragit i gång ett ar-bete som ska resultera i olika typer av utredningarunder våren. Det är inte bara staten som gör utred-ningar, utan även andra intressenter. Jag vill under-stryka att jag personligen tycker att detta är viktigt. Vimåste ha ett bra underlag, men det går inte att göra engigantisk konsekvensanalys och säga: det är det härsom blir konsekvenserna. Förslaget förändras helatiden vartefter som förhandlingarna fortgår i EU.Anf. 51 ():Fru talman! Den grupp som heter Jord och skogoch som regeringen själv har tagit initiativet till sägeratt det blir omöjligt att starta företag och utvecklaföretag som har betesbaserad nötköttsproduktion.Många företag kommer att upphöra. Det blir en ac-celererad nedläggning av mjölkgårdar. Det handlarom dramatiska förändringar.Jag skulle vilja ställa en fråga till ministern somkonsumentminister. När vi får en sådan kraftig lön-samhetsförsämring kommer det att bli omöjligt försvenska bönder att konkurrera med sina konkurrenterpå andra sidan , där lönerna är itimmen. Bedömer konsumentministern det som ettkonsumentintresse att svenska konsumenter kan köpalivsmedel som är producerade i med svenskkvalitetskontroll, eller är det egalt? Kan vi lika gärnaimportera våra baslivsmedel?Anf. 52 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi ska ha en ordning där vi kan kon-sumera svenska livsmedel. Vi ska också se till attsvenska livsmedel kan exporteras. Svenska konsu-menter ska även ha tillgång till livsmedel från andraländer.När näringen ska få avsättning för sina produktertycker jag att det är viktigt att man gör klart vilkamervärden man från näringens sida anser att svenskaprodukter har. Sedan är det konsumenterna som skavälja vilka produkter de vill ha.Jag delar inte synen att denna reform kommer attfå de konsekvenser som redovisas här. När det gällerkonkurrensen från andra sidan , från Balti-kum och , ger näringen inte uttryck för den orosom vi får höra om här i kammaren. Man ser snarareatt det öppnas marknader, där man kan få avsättningför svenska produkter.Svensken på GuantánamobasenAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna om , densvenska medborgare som sitter fången av påGuantanamobasen på Kuba.Jag vill tacka för att regeringen nu äntli-gen kommit med det ultimata kravet att skafriges. Men jag vill också dryfta en viss oro kring detEkouttalande som ministern gjorde i går på frågan omhur man ska gå vidare . Hon säger: Vi kan egentli-gen inte göra så mycket mer.Låt oss backa. greps en svenskmedborgare i . underlät, trots vetskapom detta, att gå vidare och arbeta. Han blev flyttad tillGuantánamo och inspärrad i en liten bur. Han harvarit inspärrad där , förvägrad såväl encivil fånges som en krigsfånges rättigheter. Ändå harSverige tills nu bara ställt frågor. Det blir lite absurtnär frånsäger sig internationella konventioneroch ändå bara får frågor från sida, som maninte svarar på.Äntligen har ställt sig upp och sagt attMehdi ska friges, sagt det som är rätt och riktigt. Inästa andetag säger man: kan vi inte göra såmycket mer.Jag vill ge en möjlighet att ändra pådetta svar och ge ett annat svar på frågan genom attställa den en gång till. Hur avser nu att gåvidare för att säkerställa att friges?Anf. 54 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att skulleha lyssnat på mitt svar. Jag sade att vi ska ta ett steg itaget. har vi begärt att han ska friges, eftersomUSA inte har svarat på våra frågor och inte har getten rättslig grund till varför han ska hållas på Guan-tánamo. avvaktar vi det amerikanska svaret. Vikräver självklart det som vi genom vår rättsliga chefframförde, det vill säga att han ska friges. Om vi fårett negativt svar får vi återkomma. Vi förutsätternaturligtvis att vi får ett positivt svar på vår begäran.Vi får ta ett steg i taget.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för ett någotmer positivt svar än det som kom fram i Ekot i går.För att se hur absurd denna situation är skulle vikunna översätta den till sin motsats. Tänk om Sverigeskulle hålla en amerikansk medborgare fången på enliten bas på ! Inte tror ni väl att skullenöja sig med att ställa frågor ? Men vi ärglada att utrikesministern och Utrikesdepartementettagit del av den folkliga opinionen, vilket Guantána-mogruppen, som samlar flera ledamöter från dettaparlament, har krävt. Ett annat av våra krav har varitatt ska möta Medhi en gång till, utöver den gången i buren på i valrörelsen.Nu sitter , pappa , på läkta-ren här uppe. Jag vill ställa den fråga till ministernsom han skulle vilja ha ställt alldeles själv: Kommerni med all kraft att verka för att hans son får en rätts-riktig prövning och blir frigiven?Anf. 56 Utrikesminister ():Fru talman! För det första vill jag påminna GustavFridolin om att vi har agerat för att fåklarhet i detta fall. Det är möjligt att någon annan har några utmärkta svar på fråganvad vi skulle ha gjort för att vara mer framgångsrika.Hittills har jag inte hört någon ha något konstruktivtförslag om vad hade kunnat göra. harjag inte sett något internationellt exempel på att nå-gon med större framgång har drivit sina medborgaresintressen på annat sätt än kunnat göra.Vi kommer att fortsätta att kämpa för att dennaperson friges. Vi kommer att fortsätta att arbeta för attfå större rättssäkerhet när det gäller det internationellabekämpandet av terrorismen. Men jag skulle varaväldigt tacksam, fru talman, om en del av dem somkritiserar regeringen också kunde kommamed något konstruktivt förslag om hur detta ska gåtill.Regeringens utnämningspolitikAnf. 57 ():Fru talman! nåddes vi av beske-det att regeringen hade utnämnt förra statsrådet till ambassadör i . Detvar ett intressant besked ur minst två synvinklar.För det första visar det sig att trenden håller i sig.Den socialdemokratiska regeringen fortsätter att sestatliga toppjobb som förläningar till gamla avdanka-de socialdemokratiska statsråd.För det andra tycker jag att det tyder på en tillta-gande politisering av den svenska förvaltningen.Politiska meriter och följsamhet mot den politiskamakten blir viktigare än kunskap, kompetens ochintegritet. Det är just dessa tre nyckelbegrepp somden svenska förvaltningsmodellen bygger på.Regeringen har tillsatt en utredning somska se över förhållandet mellan regeringen och myn-digheterna. Jag vill ställa den enkla frågan till statsrå-det om vi ska tolka utnämningen av , innan utredningen ens har börjat,som att regeringen redan har övergivit den svenskaförvaltningsmodellen med självständiga myndigheter.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Regeringens utnämningar bygger påregeringsformens principer om att det är förtjänst ochskicklighet som ska vägleda alla utnämningar. Detgäller även i det aktuella fallet.Den utredning som frågeställaren hänvisar till skagranska relationen mellan regering och myndigheter.Den ska granska hela den vertikala organisationen idet offentliga samhället, det vill säga nivåskillnader-na. Vem ska göra vad i den offentliga organisationen?Utnämningsmakten har varit föremål för konstitu-tionsutskottets prövning snart sagt . Jag är heltövertygad om att det även kommer att ske i år.Anf. 59 ():Fru talman! Det var inte riktigt svar på den frågajag ställde. Jag tyckte inte att statsrådet tog tillfället iakt att klara ut regeringens position.Frågan om förhållandet mellan regeringen ochmyndigheterna har dykt upp bland annat genom dendiskussion som har förts om att regeringen har miss-brukat sin utnämningsmakt. Det kan inte vara så attväldigt många - kanske de allra flesta - utnämningarsom sker bara görs mot bakgrund av att människorhar en viss partibok. Denna fråga är extremt intres-sant och extremt viktig för regeringen att klara ut nu.Har regeringen övergivit modellen med självständigamyndigheter, där tjänstemännen kännetecknas avopartiskhet och oväld?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! De fria självständigamyndigheterna är en grundbult i den svenska förvalt-ningsmodellen. Den stora utredningen ska nu granskahur gränssnittet mellan regeringen och myndigheternaska se ut. Frågan om utnämningsmakten är en stän-digt återkommande fråga för granskninginom ramen för konstitutionsutskottet.Frågan har granskats år , och år harsamma svar kommit från : Regeringenmissbrukar inte utnämningsmakten. Den följer rege-ringsformens principer om förtjänst och skicklighet.Det kommer att vägleda oss även i fortsättningen.Skyddsjakt på vargAnf. 61 ():Fru talman! I är man mycket upp-rörd. Man har fått besked om att den man som sköt envarg som rivit många tamdjur i norra harställts inför åtal. Han riskerar, om han nu blir dömd,fängelse mellan och fyra år.Vi från tycker att det är en orimliglagstiftning vi har när man inte rättsligt kan skyddasina tamdjur. Jag undrar vad jordbruksministern tyck-er om den frågan.Anf. 62 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi har en lagstiftning som ska hjälpaoss att få en balans mellan olika intressen. Vi harintresse av att värna om en rovdjursstam, och vi harandra intressen, bland annat ekonomiska, när detgäller näringsutövning. Jag menar att vi har en lag-stiftning som ger en rimlig balans i dessa avseenden.Sedan är alltid det enskilda fallet uppseendeväckandenär sådant här händer. Men vi har ändå en avvägningsom ger ett rimligt resultat när man ser till helheten.Anf. 63 ():Fru talman! Jag delar åsikten att man måste skyd-da två intressen. Men den lagtext vi har skyddarbara den ena parten. Vad jag vill framhålla är att vimåste ha en förändrad lagtext så att det inte rådernågot som helst tvivel om att en djurägare eller densom sköter tamdjur inte ska förhindras att skjuta ettrovdjur för att skydda sina tamdjur. Det måste kom-ma till en sådan lagstiftning så att man inte får denhär obalansen och de här skiljaktigheterna - de somälskar vargen och de som hatar vargen. Vi måstekomma bort ifrån det.Jag vill vädja till jordbruksministern att tänka tillflera gånger och läsa lagtexten noga.Anf. 64 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns redan i den nuvarande lag-stiftningen ett utrymme för den enskilde djurägarenatt vidta åtgärder. Det krävs då att man kan göra san-nolikt att detta är ett rovdjur som har rivit tamboskapoch att det därigenom finns en risk att det ska göra såockså i fortsättningen. Man får dock inte skjuta rov-djuret när det angriper första gången. Jag tycker attdetta är en rimlig nivå på lagstiftningen.Böndernas konkurrensförutsättningarAnf. 65 ():Fru talman! Den halvtidsöversyn som har varituppe tidigare är en av de viktigastereformer som regeringen kommer att ta ställning tillinom en sexmånadersperiod. Den berör en hel yrkes-kår, och den handlar om våra möjligheter att konkur-rera med andra länder.I ett interpellationssvar har jord-bruksministern uttryckt att regeringen "för en aktivpolitik för en ökad konkurrens då det är en viktig del iarbetet för att stärka och utveckla den svenska eko-nomin. Effektiva marknader med väl fungerandekonkurrens är en förutsättning för en långsiktig eko-nomisk tillväxt. Jordbrukssektorn utgör inte någotundantag. "gjordes en jämförelse mellan de olikaländerna i . Då utlovade den socialdemokra-tiska regeringen att detta skulle harmoniseras så att vihamnade på samma nivå. Detta har ännu inte skett.Med hänvisning till det nya tryck som de svenskabönderna nu får och som de andra inte får på sammasätt, kan jordbruksministern nu lova att ge de svenskabönderna åtminstone samma förutsättningar?Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! När det talas om samma förutsätt-ningar för de svenska bönderna utgår jag ifrån attfrågeställaren menar den så kallade ryggsäcken närman jämför konkurrensförutsättningar länder emel-lan. Det är väldigt svårt att göra den här typen avjämförelser. Det finns alltid någonting som skiljer sigländer emellan.Vi har ringat in några områden där vi arbetar föratt förbättra konkurrensförutsättningarna för detsvenska jordbruket. Jag har i ett svar på en tidigarefråga nämnt att det handlar om de så kallade gödsel-medelsavgifterna, där vi har återfört pengar som totaltmotsvarar ungefär 1 miljard till näringen. Vi arbetarockså med frågor om bland annatdieselskatten.Det handlar dock inte bara om de här skatternautan också om förutsättningarna i övrigt för näringen.Där gör den ett antal olika insat-ser för att främja företagsamhet. Det är viktigt att vipå olika sätt stöttar det entreprenörskap som finnsinom jordbruksnäringen.Anf. 67 ():Fru talman! Det handlar inte om att stötta näring-en. Det handlar om att ge samma förutsättningar påsamma marknad. Den socialdemokratiska regeringenhar utlovat att man ska skapa sammaförutsättningar. När det nu börjar närma sig den kri-tiska punkten snärjer man in sig genom att hänvisa tillnär ekonomin tillåter, att det är svårt att göra jämfö-relser etcetera. Kan inte regeringen åtminstone ståupp och säga att de svenska bönderna ska ha sammaförutsättningar? Annars får vi ju en import somkommer att välla in över landet.Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tycker att jag redan har svarat påden frågan. Vi arbetar för att ge de svenska böndernagoda förutsättningar. Jag menar också att de svenskabönderna i många fall kan ha konkurrensfördelar ioch med att man har en produktion av så hög kvalitetatt man kan finna marknader där konsumenterna harväldigt höga krav. I dessa kvalitetskrav ligger sådantsom vi är bra på. Vi är mycket bra på djuromsorg. Viär mycket bra på att ta hänsyn till miljön.Jag vill alltså vidga den här frågan. Det handlarinte bara om att räkna kronor och ören och jämföraskattesatser med andra länder. Det handlar om myck-et, mycket mer.ÖstersjömiljardenAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna , som också svarar på övergripande frå-gor. Den handlar om Östersjömiljarden.Regeringen har ju haft en storskalig satsning med1 miljard kronor för att skapa jobb i iett Östersjösamarbete. Denna satsning har granskatsoch befunnits vara ett fiasko. I bästa fall gav denförsta Östersjömiljarden 237 nya jobb. Det innebär attvarje jobb som tillskapades kostade 4 miljoner kro-nor. De som har granskat projektet säger samfällt attregeringen har handlagt detta på ett mycket slarvigtoch oprofessionellt sätt.Min fråga är: Hur kommer det sig att så här storasatsningar får fortgå med så dålig kontroll att vi får utså lite av de skattepengar som regeringen har ett an-svar för att förvalta på ett bra sätt?Anf. 70 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan inte svara på exakt vilkaresultat Östersjömiljarden har gett. Så mycket kan jag dock säga som att de ef-fekter jag sett, särskilt på mitt tidigare område, miljö-området, har varit väldigt stora. Jag vet inte hurmånga sysselsättningstillfällen den har gett, men attden har gett reningsanläggningar och satsningar påbättre miljö i väldigt många länder runt ochdärmed bidragit till att vi också ska få en renare Ös-tersjö är helt uppenbart. Att den dessutom har bidragittill ett bättre samarbete runt och gett mångavälbehövliga projekt det extra tillskott som behövtsför att de ska kunna bli verklighet är också uppenbart.Sedan får den samlade utvärderingen visa ifall det harfunnits brister i handläggningen och i hur mångasvenska arbetstillfällen som Östersjömiljarden hargett.Anf. 71 ():Fru talman! Vi får ju hoppas att den har gett någrapositiva resultat.Uppenbarligen har också en stor mängd skatteme-del gått ut utan att användas på ett effektivt sätt. Detfanns något exempel där en inventering av hamnar iRyssland gjordes enbart av en tysk och en norsk kon-sult. Konsulterna har haft mycket nytta av Östersjö-miljarden; det kan man nog se redan nu.Nu är det så att Östersjömiljarden löper även dethär året. 1 miljard rullar också . Då är min fråga:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att ha kon-troll över att medlen verkligen används på ett effek-tivt sätt, för att förbättra kontrollen av det som fak-tiskt är skattemedel?Anf. 72 Utrikesminister ():Fru talman! Eftersom det har förts en diskussionom Östersjömiljarden är det klart att man också hartagit till sig kritiken och sett till att man har fått enordentlig beredning, en ordentlig handläggning avärendena.Det går säkert att finna exempel på att Östersjö-miljarden inte har använts på det mest effektiva sättet.Vi ska ta del av utvärderingen. Men jag är övertygadom att den totalt sett har gett upphov till väldigtmånga positiva projekt för . Inte minstkommer den att ge det resultatet att vi faktiskt får enrenare , någonting som inte minst Sverigelänge har efterlyst.BarentssamarbetetAnf. 73 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetAnna angående Barentssamarbetet.Barentsregionen är en mycket aktiv region, ochsamarbetet över gränserna betyder mycket för ut-vecklingen, inte bara för oss som bor i norr utan ock-så för övriga och . Tack vare dettasamarbete, som sträcker sig från över Sverigeoch till , säkrar vi en fredlig ochstabil utveckling i regionen. Vi vidareutvecklar dekulturella banden mellan folken och lägger på dettasätt grunden för en bärkraftig ekonomisk och socialutveckling i området.I en utredning konstateras att styrformerna för destatliga resurser som tillförs måsteeffektiviseras och resurserna samlas. I harvi av tradition samarbetat över gränserna och därförvore kanske en idealisk plats för detta.Min fråga är: Hur ser du på möjligheten att inrättaen ?Anf. 74 Utrikesminister ():Fru talman! Vilken form skaha, om man ska ha en speciell institution eller ettsekretariat, är någonting som vi håller på att se över.Det viktiga är att vi når framgång med Barentsfrågor-na.Under det år som vi har varit ordförande i tycker jag att vi kan se väldigt bra fram-gångar. Vi har till exempel sett hur de gränsstationer,i och på andra ställen, som bland annat Norr-botten länge har efterlyst ska öppna faktiskt har öpp-nats. Vi kan se att vi genom statsministeröverens-kommelsen i för ungefär en månad sedankom överens om att äntligen kunna ta hand om detryska kärnavfallet i och med att man nu verkar varahelt överens om det så kallade . Denstörsta miljöfrågan är alltså därmed åtgärdad.Vi har också fortsatt att öka utbytet över gränser-na, både för att se till att vanliga människor får störremöjligheter till ett utbyte över gränserna och för att setill att företagssamarbete underlättas.Hur vi bäst garanterar att det här fortsätter och iexakt vilken form får vi återkomma till.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret ochser mot framtiden.AlkoholreklamAnf. 76 ():Fru talman! Domen i går i det så kallade Gour-metmålet var ett exempel på det som man kan kallaför ett demokratiskt underskott inom Europeiskaunionen. hade konstaterat att det varett svenskt avgörande om den så kallade inskränk-ningen i handeln som det svenska alkoholreklamför-budet innebär är acceptabelt därför att det skyddarfolkhälsan. Men det avgörande beslutet fick inte fat-tas av svenska folkets representanter här i riksdagenutan det avgörandet föll på en grupp jurister i Mark-nadsdomstolen som uppenbarligen tycker att mark-nadsföringens frihet är viktigare än folkhälsan.Nu är det ett oklart rättsläge och folkhälsominis-tern har aviserat en ny lag. Naturligtvis måste vi hållaoss inom så länge det ser ut som detgör. Men jag hoppas att vi inte kommer att vara allt-för försiktiga när det gäller att försöka begränsa alko-holreklamen med tanke på den kraftiga ökning avalkoholkonsumtionen som pågår.Jag skulle vilja fråga utrikesministern: viräkna med att regeringen både försöker begränsaalkoholreklamen så mycket som möjligt i nuvarandeläge och försöker verka för ett förtydligat regelverk såatt det blir klart att de nationella parlamenten kanbegränsa alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan?Anf. 77 Jordbruksminister ():Fru talman! Som konsumentminister tar jag svaretpå den frågan, eftersom jag också har ett ansvar förmarknadsföringslagen.Det är klart att det är ett bakslag för alkoholpoliti-ken, en alkoholpolitik som har en stark förankring iden här kammaren. Men beslutet innebär inte att vikommer att släppa alkoholreklamen fri.Vi har genom beslut fått ettotydligt rättsläge, och vi ska se till att vi snabbt kan fåen tydlig lagstiftning på plats. Det vi särskilt kaninrikta oss på är att titta närmare på hur reklamen skaförhålla sig till olika typer av alkohol. Hur ska vi sepå spritreklam? Hur ska reklamen förhålla sig tillbarn och ungdomar? Hur ska vi hantera begreppetmåttfullhet i lagstiftningen?Ett lagstiftningsarbete påbörjas omgående, ochförhoppningsvis ska den nya reviderade lagen finnaspå plats den 1 januari 2004.Anf. 78 ():Fru talman! Vi har tidigare erfarenhet av att de ju-rister som ger råd åt regeringen ofta är ganska försik-tiga. De tycks vara rädda för att vi ska råka ut för nyajuridiska utmaningar.Jag tycker i och för sig att det som jordbruksmi-nistern sade är gott och väl, men jag tror inte att mannödvändigtvis ska behöva gå så långt. Den här domengäller ju en väldigt speciell tidskrift som vänder sigtill speciellt matintresserade. Det är inte självklart attalkoholreklam måste tillåtas i dagspressen till exem-pel. Det här var ingen dagstidning.Framför allt tror jag att det vore värdefullt om re-geringen också ville agera inom EU för att ändra ellerförtydliga för att det ska bli tydligareatt folkhälsan ska få väga tungt i konkurrensen medmarknadsföringsintressena. Det är flera länder somförbereder insatser mot alkoholreklam. Jag hörde justi går om . Kan regeringen engagera sig för dettasamtidigt som man utformar en ny lag?Anf. 79 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar synen att vi måste ha en re-striktiv lagstiftning. Det är det som kommer att varavårt förtecken i det arbete som har påbörjats.När det gäller arbetet inom EU markerar vi de härfrågorna. Vi markerar att man ska kunna ta folkhäl-sohänsyn, att man ska kunna ta hänsyn till konsu-mentpolitiska frågor. Det finns utrymme för att drivaden typen av frågor inom ramen för det arbete som ärpå gång när det gäller bland annat säljfrämjande åt-gärder. Så regeringen driver de frågorna inom unio-nen.Frankrike-Afrika-toppmötet i . 80 ():Fru talman! Jag blev väldigt upprörd när jag hördeatt man skulle göra ett undantag för president kommer från det hårt drabbade . Hanska tydligen få lov att komma till . De enda somkan glädjas åt detta är kretsen kring själv ochmöjligtvis affärerna i som kan se ochkompani på shoppingrunda framför sig. För övrigt gerdet fullständigt fel signaler till oppositionen, liksomtill de som i länderna runtomkring oroligt följer vadsom händer och med vilken tydlighet kommeratt kunna tala med president tycker att det är oerhört viktigt med tanke påläget att man också kan ge andra signaler till opposi-tionen, att man kan vara så öppen att man säger: Härfanns ingen enighet. Det här var ett kompromissbeslutsom man från sida kände att man tvingadesgå med på.