prot · GQ0997 · 2003-05-06 00:00:00 — Jag vill fortsätta med att anknyta tilldet jag började med, alltså problemet på daghemmen,att hörselskadorna börjar redan där. Det är ju så atthörselskadade barn har rätt till skolgång enligt skol-lagen. Kommunerna har huvudansvaret för invånar-nas skolgång, men det är föräldrarnas sak att beslutaom skolgång för sina hörselskadade barn. ärdet dock inte det enskilda barnets behov som styrskolvalet utan mer bostadsorten och hemkommunensekonomi.På Hörselskadades riksförbund har man noterat attkommuner som inte har hörselklasser ibland motsät-ter sig att elever får utbildning i en annan kommuneftersom hemkommunen då måste betala. Vad anserstatsrådet att man kan göra åt sådana problem? Finnsdet påtryckningsmedel gentemot kommunerna? Ellerkan det bli aktuellt med riktade statsbidrag så att allahörselskadade barn får en verklig möjlighet att väljarätt skola?Jag vill återvända till detta med hörselslingor. Ieftermiddags bestämde jag mig för att undersöka omdet finns hörselslingor i . Där jaghann kontrollera var det faktiskt så. Det är ju tack-samt att det är så. Men jag undrar hur det är i de före-ningsdrivna lokalerna ute i landet, till exempel byg-degårdarna, Folkets hus, ordenshusen och andra lo-kaler där människor kommer samman till överlägg-ningar och underhållning.Centerpartiet vill öka anslaget till allmänna sam-lingslokaler eftersom vi vill öka tillgängligheten förde funktionshindrade till exempel genom installationav teleslingor. Vi avsatte till sam-lingslokalerna i budgetförslaget. Då undrar jag omregeringen har för avsikt att inom en snar framtidgöra något liknande så att vi får hörselslingor somfungerar i alla allmänna samlingslokaler.Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Kommunernas ansvar för en braskolgång gäller ju för alla barn oavsett vilket funk-tionshinder de har. Det gäller även de hörselskadadebarnen. Det är ju så att i den skollag som vi har fast-slås just det här ansvaret, att man ska ge ett särskiltstöd för de elever som har svårigheter att klara skol-arbetet.Sedan är det dessutom så att det står klart ochtydligt att det är rektorn som ska se till att det finns ettåtgärdsprogram om man behöver särskilda stödåtgär-der. Här är det naturligtvis viktigt att man verkligenser varje barn och varje barns behov. Det måste gällaalla barn oavsett vem man är, oavsett vilken bakgrundoch vilka eventuella funktionsnedsättningar man har.Det ska inte vara skillnader beroende på var man bor.Jag är väl medveten om att det trots detta finns skill-nader mellan kommunerna, men vi har ju från rege-ring och riksdag varit mycket tydliga i vem det ärsom har ansvaret.Vi har dessutom ,som just har i uppdrag att ge speciella råd samt ser-vice och stöd till dem som vill ha det i kommunereller på skolor där man behöver det här extra stödetjust för att se varje barn och ge varje barn så likaförutsättningar som möjligt till att skapa sig ett braliv. Jag vill verkligen understryka att det ansvaretfinns. Jag litar verkligen på att kommunerna ser allabarn och ger dem det stöd de ska ha.När det gäller hörselslingor är det bara att kon-statera att vi har många miljöer där den här tillgäng-ligheten för hörselskadade saknas. funge-rar väldigt bra, men det finns många ställen, inte barade samlingslokaler som nämnerutan kanske också andra lokaler som är av mycketstor betydelse, där vi inte har den här tillgängligheten.Just därför har vi ju nu byggt upp det tillgänglig-hetscentrum som finns hos Handikappombudsman-nen. Det ska vara den hjälp och det stöd som mycketväl kan behövas för att det ska gå att bygga upp demiljöer som krävs för att alla människor ska kunnadelta i samhällslivet på lika villkor.Många gånger när vi pratar om tillgänglighet ivardagen menar vi just den fysiska miljön, men detfinns mycket annat som begränsar tillgängligheten förenskilda personer. Det gäller just att ha det här breda-re perspektivet. Då vill jag också understryka viktenav att staten verkligen blir det föredöme som vi skavara på detta område, att vi går främst.Bara för någon vecka sedan var jag med på enkonferens som hade ord-nat, riktad just till våra egna myndigheter inom sta-tens område, för att presentera riktlinjerna för dettillgänglighetsarbete som pågår och som ska intensi-fieras. Det är viktigt att inse att mycket handlar omokunskap. Det handlar om att skapa kunskap, insiktoch också instrument för att förbättra miljöerna.Anf. 49 ():Herr talman! Då vill jag tacka statsrådet. Jag tyck-er att det här verkar positivt för framtiden. Jag villutrycka mitt tack genom att läsa upp en teori omdemokrati. Det gäller ju också våra hörselskadade:Demokrati byggs alltid från markplanet nedifrån.Demokratins stora värde ligger i att den kan hävdaallas värde och värdighet. Demokratin är ett öppetforum för många tankar, idéer och förslag. Demokra-tins stora risk ligger i att de smalnar av och blir ettfåtal människors umgänge med varandra och att denutövas i slutna rum stängda för många. Denna risklever vi också med i vårt samhälle. Demokratin måsteständigt erövras eftersom den alltid hotas av att stelnaoch bli till ett yrke för några - inte ett gemensamtarbete för många.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:Sk11 och Sk12 till skatteutskottet2002/03:Fi13 till finansutskottet12 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återSocialutskottets betänkanden /03:SoU3, SoU11och SoU12Konstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU31Utbildningsutskottets betänkanden /03:UbU19och betänkande 2002/03:TU4Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU1713 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2002/03:100 eko-nomiska vårproposition2002/03:Fi14 av m.fl. (m)2002/03:Fi15 av m.fl. (fp)2002/03:Fi16 av m.fl. (kd)2002/03:Fi17 av m.fl. (c)2002/03:Fi18 av m.fl. (m)2002/03:Fi19 av m.fl. (fp)2002/03:Fi20 av ()2002/03:Fi21 av ()2002/03:Fi22 av och ()2002/03:Fi23 av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2002/03:102 Utvecklingeninom den kommunala sektorn2002/03:Fi24 av m.fl. (kd)2002/03:Fi25 av m.fl. (c)2002/03:Fi26 av m.fl. (m)2002/03:Fi27 av m.fl. (fp)betänkanden2002/03:NU8 Vissa frågor om regional utvecklings-politik2002/03:NU9 Statliga företagKonstitutionsutskottets betänkande2002/03:KU23 Statlig förvaltning14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 6 maj2002/03:323 av () till socialmini-ster /03:324 av () till justitieminis-ter inom polisen2002/03:325 av () till näringsminis-ter för kvinnors företagande2002/03:326 av () till statsrådet mellan ungdomar och politiker2002/03:327 av () till statsministerGöran PerssonRegeringen och riksdagenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 maj2002/03:871 av () till justitieminis-ter rättsmedel2002/03:872 av () till justitiemi-nister i län2002/03:873 av () till socialministerLars EngqvistFöretagstandvård2002/03:874 av () till stats-rådet vid vård av annans barn2002/03:875 av () till utrikesministerAnna LindhKvinnors inflytande i Irak2002/03:876 av () tillfinansminister vid företagande2002/03:877 av () till statsrådetUlrica MessingOmbyggnad av riksväg 40Frågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 13 maj.16 § Kammaren åtskildes kl. 18.20.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.