prot · GQ09107 · 2003-05-20 00:00:00 — Villkorenföreskriver också att indragningar av inlämnings- ochutdelningsställen som berör fler än en användare ochför vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas skagodkännas av Post- och telestyrelsen.Post- och är den myndighet som ärutsedd av regeringen att meddela tillstånd för post-verksamhet och även utöva tillsyn. Det är alltså Post-och och inte regeringen som har tillsynöver efterlevnaden av postlagen och tillståndsvillko-ren. Myndigheten får själv meddela de föreläggandensom behövs för efterlevnaden av lagen eller till-ståndsvillkor.I Post- och och kon-kurrens 2003 redovisas Post- och tele-styrelsens bedömning av rikstäckningen och de för-ändringar av servicenivån i landets alla delar som harskett beträffande postservicen sedan föregående år.Post- och gör i rapporten inte någoninvändning mot vare sig rikstäckningen eller service-nivån i landet.För närvarande har jag inte någon avsikt att vidtaåtgärder för att utöka de regionalpolitiska kraveninom postsektorn.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Men det gör mig lite ledsen, för det löser inte detproblem som jag tar upp och för inte heller fråganframåt. Jag förstår att det kan vara svårt att svarakonkret på en direkt fråga, men det finns ju uttalan-den som statsrådet kan göra som kan bidra till att denhär frågan förs i rätt riktning. Vi är tre från tre partiersom tillsammans ska debattera detta, och det skullegöra mig lite gladare om vi kunde vara överens om attföra frågan vidare framåt.Den politik som Posten nu för med indragningar,taxehöjningar och serviceneddragningar är ganskaförödande för utvecklingen i hela vårt land, inte minstregionalpolitiskt, och där tror jag att vi båda är enga-gerade i att åstadkomma förbättringar. Jag ställdefrågan till statsrådet eftersom statsrådet har ansvar förregleringen av postmarknaden, och det har ju heltklart ett samband med regionalpolitiken och utveck-lingen i landet.Ulrica hänvisar här till postlagen. Jagtycker att den är tydlig. Det krävs tillstånd för att fåbedriva postverksamhet i landet, och det är i sin turförenat med vissa villkor. Villkoren är till för att detska vara rättvist, att det ska finnas konkurrensneutra-litet och möjligheter att bedriva verksamhet på likavillkor över hela landet. Jag inbillar mig i varje fallatt det är utgångspunkten.Det sägs i svaret att det finns en skyldighet atttillhandahålla en så kallad samhällsomfattandeposttjänst, just som det postpolitiska målet beskriveroch som tas upp här.Det sägs också i Postens tillståndsvillkor att expe-ditions- och inlämningsställen ska ligga så tätt attanvändarnas behov beaktas. Det är just detta som jagvill fästa uppmärksamhet på i min interpellation. Detär nämligen så att Posten har dragit ned från 98 till 33inlämningsställen. Man har minskat antalet inläm-ningsställen med två tredjedelar. Jag kan inte för mittliv förstå att detta ryms inom den nuvarande postla-gens ram.Det här är speciellt besvärligt och får speciellakonsekvenser just för tryckerier i glesbygd. Där harposten tidigare hämtat trycksakerna vid företaget. Nutas denna möjlighet bort. Många inlämningsställenläggs ned. Det innebär att tryckerier i glesbygd kan fåfrakta trycksaker till närmaste inlämningsstäl-le. Det innebär enorma kostnader, mellan 700 000och i ökade driftskostnader. Dettafår naturligtvis oerhörda konsekvenser för konkur-rensneutraliteten. Det är dessutom en väldigt liten delav tryckerierna som ligger i glesbygden.Min fråga är: Anser ministern verkligen att en så-dan här åtgärd från Postens sida ligger i linje med denpostlag som vi har och de regionalpolitiskamålen? Ett besked från ministern om att vi är överenspå den punkten skulle kanske också få tillsynsmyn-digheten att reagera.Anf. 24 ():Herr talman! Vi vet helt klart att satsarhårt på att klara kärnverksamheten, brev och paket.Man vill naturligtvis, och ska, bära sina egna kostna-der. Man kan dessutom inte, som i gångna tider, tadet speciella regionalpolitiska ansvaret.Att Posten agerar för att få ordning på sin ekono-mi är naturligtvis en riktig utveckling, men det skaparockså problem. Omställningen kanske sker med allt-för hög hastighet. Det innebär, som inne på, en minskning av antalet inlämningsstäl-len, terminaler. Detta innebär att konkurrenssituatio-nen förändras drastiskt mellan de tryckerier somligger på en inlämningsort och de som inte gör det.Ett tryckeri som etablerats på en ort med inlämnings-ställe får naturligtvis en helt ny situation när man heltplötsligt på egen bekostnad måste frakta till ett in-lämningsställe, kanske , det som mantidigare fick hämtat.Denna utveckling slår naturligtvis hårt mot lands-bygden. Vem vill starta upp nya sådana här verksam-heter på en ort som ligger långt från ett inlämnings-ställe? Det får undan för undan konsekvenser som videfinitivt inte vill se.Om Posten inte kan sköta den regionala servicesom vi har varit vana vid - i och för sig är vi heltmedvetna om att inte har den ekonomin att man kan göra sådana saker som man gjordetidigare - då måste man på något annat sätt kompen-sera för denna brist på regionalpolitisk service.Min fråga är ungefär densamma som ställde: Vad kan man vidta för åtgärder för attstoppa denna negativa utveckling?Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att både ,och jag är överens om att Posten fort-farande är en oerhört viktig del i den offentliga servi-cen och att många naturligtvis också sätter en tilltrotill Posten som varumärke. Det gäller att vårda dettavarumärke på olika sätt. Jag är oerhört mån om attPostens nya ledning verkligen anstränger sig för attgöra det, därför att Posten har varit en garant förmånga saker på stora orter och på mindre orter.Sedan är det klart att som man måstevårda det varumärke som Posten är måste man varaberedd att göra en del förändringar, därför att männi-skor lever på ett annat sätt . Vi serockså på andra politikområden hur verksamheterpåverkas av befolkningsutvecklingen. Och vi använ-der Postens service på ett annat sätt än tidigare.Posten kommer på olika sätt att få ompröva sittsätt att arbeta och sitt sätt att organisera sig.Det måste vi nog vara öppna för. Men det betyderinte att vi kan acceptera alltför stora regionala skill-nader. Posten har samma värde oavsett om man bor iglesbygd eller i storstad.Det är därför som vi också har varit tydliga medatt reglera vissa åtaganden i postlagen. Vi gör ju detväldigt tydligt när vi till exempel reglerar prissätt-ningen till viss del genom att Posten själv inte fårbestämma hur man höjer portot på brev, utan detföljer andra index. I övrigt är prissättningen fri efter-som det också är en avreglerad marknad. I postlagenställer vi krav på att man ska kunna få sitt brev övernatten, och vi har också krav på rikstäckande postser-vice.För att se till att aktörerna på marknaden följer deregler som postlagen har satt upp är det PTS som hartillsynen. Jag delar den bild som ochLennart Beijer här ger av att inlämningsställena förtrycksaker har minskat. Men den rapport som PTSlämnade till oss så sent som i pekarinte på att man är beredd att vidta några åtgärder.Man gör inte bedömningen att förändringarna är såstora att de kräver att man ålägger Posten ytterligareåtgärder.Jag tycker precis som och att vi ständigt får vara beredda att följa ut-vecklingen eftersom den hänger ihop med förutsätt-ningarna för annan viktig näringsverksamhet. Den harockså en tydlig regionalpolitisk profil. Den utvärde-ring som PTS alldeles har gjort ger oss inte an-ledning att just nu vidta ytterligare åtgärder, men jagär väldigt mån om att vi följer utvecklingen och att viframför allt har det regionalpolitiska perspektivetframför oss i det fortsatta arbetet.Anf. 26 ():Herr talman! Jag noterar att vi är överens om hu-vudmålet och att ministern är beredd att följa huvud-målet. Jag hoppas att hon inte vilar på hanen för längenär det gäller de inlämningsställen som försvinner.För de företag som finns där handlar det om en tids-faktor. Det handlar om huruvida de över huvud tagetkan överleva när konkurrensförhållandena blir såradikalt förändrade att inkomster på mellan 700 000och 800 000 försvinner. Det klarar man inteutan vidare.Jag kan väl också hålla med om att Posten har ettvarumärke att försvara och att vi ska hjälpas åt attgöra det. Men Posten håller på att försvaga sitt varu-märke väldigt kraftigt med den här politiken. Dåkommer jag in på nästa del i svaret som här tog upp, och det är tillsynsmyndigheten. Detär möjligen där som vi kan hjälpas åt att få en ändringtill stånd.Jag kan inte för mitt liv förstå hur en tillsynsmyn-dighet kan gå förbi en sådan förändring som enminskning av inlämningsställena med över två tredje-delar och inte se att detta får konsekvenser. Då är minfråga: Är vi överens om att detta inte är rimligt ochegentligen borde föranleda synpunkter från till-synsmyndigheten? Är vi överens om det tycker jag attvi har fört frågan en bit framåt. Nästa steg är en annanfrågeställning: vi inte kommer längre där, är detkanske då dags att till och med skärpa lagstiftningenrunt tillsynen - alltså om inte detta är möjligt? Det äruppenbart att det får konsekvenser. Det är vi tydligenockså överens om. Då tycker jag att vi ska vara enseom att också försöka hjälpas åt att hitta åtgärder.Jag är beredd att instämma i att Posten har enuppgift att se till att verksamheten går i lås ocksåekonomiskt och så vidare. Det är visserligen inte detvi diskuterar . Det är ett annat statsråd som haransvaret där. Men om inte heller det fungerar ser jagregionalpolitiken och servicen i glesbygden som såviktig att man också från statsmakternas sida måstehjälpa till och se till att vi får det vi vill ha ur regio-nalpolitisk synpunkt för att åstadkomma en utveck-ling. Skulle statsrådet vara beredd att starta ett tryck-eri i glesbygden från ett inlämningsställe i dagutan vidare? Det är kanske inte så lätt, och det ärkanske inte heller någon som gör det. Då får vi inteheller en utveckling som vi önskar över hela landet.Den andra del som också berör de postpolitiskamålen som jag tog upp i min interpellation är ju detfaktum att man också håller på att dra in väldigtmånga postlådor nära hushållen i glesbygden.Man kräver att de ska flyttas ut till närmaste störregenomfartsled. Det får också konsekvenser för fram-för allt små företag som använder just postgångensom en väldig stor del i sin verksamhet - även omInternet har kommit att spela en större roll i företag-samheten.Är vi överens om att det inte är rimligt att medtillsynen förbigå en så stor förändring utan att det fårkonsekvenser så är det möjligt att vi är lösningen påspåren.Anf. 27 ():Herr talman! Statsrådet säger i sitt svar att Post-och inte har haft någon invändning ifråga om rikstäckningen eller servicenivån i landet.Läser man då de villkor som föreskriver att indrag-ning av inlämnings- och utdelningsställen som berörfler än en användare, och för vilka inte ett godtagbartalternativ anvisas, ska godkännas av så undrar man ju om PTS, Post- och telesty-relsen, verkligen vägt in alla konsekvenser som denhär förändringen har för företag som helt plötsligthamnar långt ifrån inlämningsort.När man läser statsrådets svar och hör vad hon sä-ger tyder mycket på att vi alla är oroliga för densnabba förändringen inom Posten och att vi på någotsätt måste se till att rädda sådana saker som blir fel.Därför har jag förhoppningen att statsrådet gör enförnyad analys av hur Postens nödvändiga rationalise-ring i detta fall drabbar näringslivet på landsbygden.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! frågade mig väldigtkonkret om vi kan vara överens om att de förändring-ar som Posten har gjort har fått konsekvenser. Detkan vi vara. Vi kan vara överens om det. Det är all-deles självklart att de förändringar som man har gjorthar påverkat både företagare och enskilda personer påolika sätt. En del av de förändringar som Posten hargjort, det vill jag gärna säga även om vi nu har pratatmycket om inlämningsställen, har påverkat på ettpositivt sätt. Det är många små byar som har fåttnärmare till sitt postkontor nu när man också haröppnat post i butik.Alla förändringar som Posten har genomfört haralltså inte fört negativa konsekvenser med sig. Mensjälvklart har Postens sätt att organisera sig nu och deförändringar som pågår och som har pågått fört kon-sekvenser med sig. Jag skulle därför nästan vara be-redd att gå lite längre än både ochLennart Beijer. Jag tror att det är dags att utvärderaden nuvarande postlagen. Vi har haft den postlag somfinns . Vi kan se på andra rapporter somvi har fått att den marknad som man trodde skulleavregleras inte har gjort det på det sätt som man dåsåg framför sig. Vi måste kanske titta på den postlagsom finns, på om de skyldigheter som vi har skrivit ini postlagen är lika viktiga eller om vi skalägga till andra skyldigheter än dem vi såg för nio årsedan eftersom den regionala utvecklingen, befolk-ningsutvecklingen eller något annat ser annorlundaut. Vi kan också titta på hur priser har påverkats och,inte minst kanske, hur närheten till servicen ser ut jämfört med för nio år sedan.Jag är alltså beredd att titta på en utvärdering avden nuvarande postlagen , , för att i ensådan utvärdering kunna lägga in flera viktiga frågorsom sedan har en koppling både till den avreglerademarknaden och hur den blev, men självklart också tillskyldigheter som vi här i lade in via postla-gen och som vi är måna om att värna.Anf. 29 ():Herr talman! Tack så mycket, statsrådet, för attjag fick bli lite gladare i slutet av debatten. Det är jualltid trevligt att få bli det.Jag noterade att vi är överens om att de föränd-ringar som har skett har fått konsekvenser, underför-stått ur ett regionalpolitiskt perspektiv, och det ärviktigt.Den andra delen, att inlämningsställen har kommittill i butiker, kan jag hålla med om är positivt. Mendet är just därför som jag trycker på tryckerier i dettafall. För dem har det skett en förändring åt fel håll,om man uttrycker det så. De kan inte gå till närmastebutik och lämna sina trycksaker. De har tidigare fåttdem avhämtade direkt. Posten har kommit och hämtatdem. får de åka kanske längre bort, och detär naturligtvis en orimlig lösning på deras problem.När andra har fått det bättre har tryckerierna fått detsämre i glesbygden. Och det kräver snabba åtgärderför att detta inte ska gå snett.Jag är väldigt glad över att ministern är beredd attutvärdera postlagen och titta på skyldigheter somfinns och de som kanske måste till. Det som har häntmed tryckeriverksamheten är just en sådan sak somhar hänt och som kanske inte var förutsedd i detsammanhanget då postlagen kom till. Jag tycker ock-så att det är rimligt och viktigt - jag är tacksam för attministern är beredd att agera där - att som ansvarigaför statsmakterna och utvecklingen har vi gemensamten skyldighet att se till att lagstiftningen är så skärptatt vi kan få fram ett resultat som vi önskar för att fåutveckling i hela landet.Slutligen vill jag säga att med anledning av denproblematik som jag tar upp i interpellationen är detviktigt att det inte dröjer för länge så att det går illaför den verksamhet som arbetar under de villkor somnu har kommit till.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellationerna 2002/03:339,340, 341 och 342 om trängselavgifter i StockholmsstadAnf. 30 Statsrådet ():Herr talman! , ,och , alla frånFolkpartiet, har i var sin interpellation frågat mig omjag avser att vidta åtgärder så att trängselavgifterinförs i centrala delar trots attdetta i så fall sker med anledning av en ansökan frånen enda kommun. De har också frågat på vilket sättjag avser att i beredningen av frågan beakta utslaget ide rådgivande folkomröstningar som kommer atthållas i olika kommuner i län.Samtliga interpellanter har framhållit att Stock-holmsregionen är en sammanhållen arbets- och bo-stadsmarknad och att den ska så förbli. Interpellanter-na tar upp olika regiondelar som skulle beröras av etteventuellt införande av trängselavgifter.I mars 2002 gav regeringen i uppdrag att utreda frågan om hur använd-ningen av trängselavgifter i trafiken kan genomföras.I uppdraget ingår att belysa vilka förutsättningar somska vara uppfyllda för att det ska vara möjligt attinföra ett avgiftssystem. Stockholmsberedningen skaredovisa detta uppdrag i år.Som interpellanterna påpekar har det socialdemo-kratiska partiet gjort en överenskommelse med Mil-jöpartiet och att försök med träng-selavgifter ska genomföras om någon kommun öns-kar så. Förberedelser inför ett sådant försök pågårockså inom kommun.Innan trängselavgifter kan införas måste riksdagenbesluta om en lagstiftning som möjliggör detta. Jagförväntar mig att snart kommeratt anmäla sitt intresse hos regeringen för att införa ettträngselavgiftssystem. Det är då regeringens uppgiftatt genom en proposition till föreslå en nyeller ändrad lagstiftning som möjliggör ett försök.Stockholmsberedningens delbetänkande i frågankommer att utgöra underlag för en sådan proposition.Regeringen kommer självfallet att remittera bered-ningens delbetänkande, precis som en eventuell begä-ran från , till bland annat kom-muner i regionen.Anf. 31 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Jag är en vän av tydlighet, och i den formellafrågan var det ett väldigt tydligt svar, men när detgäller synpunkterna och inställningen till trängselav-gifter, eller biltullar, var det väldigt otydligt. Det varingen tydlighet alls. Det kanske inte heller var attvänta. Vi hade en debatt med statsmi-nistern i den här frågan under hans frågestund. Ävendå var det väldigt oklart, får man väl lov att säga, vadsom skulle hända. Det kanske beror på att tågord-ningen har blivit så väldigt tokig. tänkerStockholms kommunfullmäktige fatta beslut omdenna fråga, och , dagen efter, kommerStockholmsberedningens förslag.Detta blir, för att återknyta till valrörelse:Gärna en rejäl debatt om detaljer och principer, menförst ett rejält beslut. Det är exakt den situationen somvi befinner oss i i dag.Men låt mig ändå börja i en annan ända. Folkpar-tiet är för miljöstyrande ekonomiska åtgärder. Det ärväldigt viktigt att säga detta. I själva verket kan mansäga att var först i riksdag medatt introducera sådana ekonomiska styrmedel. Ochjag har noterat att denna tanke väcktes redan i en storfolkpartimotion 1959 som ledde till bildandet avNaturvårdsverket . Och motio-närerna var folkpartisterna i Solnaoch i . Sedan kom SörenNorrby i att bli den främste exponentenför en framsynt miljöpolitik i . Därför är detså ohyggligt sorgligt att se att trängselavgifterna nuanvänds som en enskild åtgärd utan att man i någotannat sammanhang sätter in vad man vill åstadkom-ma. Det kallar jag för ett missbruk av ett verksamtmedel. Och det skiljer sig från allt vad jag tycker ska använda det för.Man måste börja i rätt ända. Och rätt ända i dennaregion är att kraftfullt bygga ut kollektivtrafiken.Statsrådet kommer ju från . Om man inte hadebyggt den mycket förnämliga förbifarten förbi Gävlehade alla bilar kört förbi i , och dåhade man behövt ha trängselavgifter i också.Nu slipper man dessbättre det eftersom nästan allabilar kör förbi utan att behöva köra in tillStortorget. Det är det som är själva finessen. Jag ärglad över att man slipper trängselavgifter.Nu har vi däremot i en situation att detär trängsel i tunnelbanan. Där skulle man kunna ta utträngselavgifter . Det är trängselpå bussar. Där skulle man kunna ta ut trängselavgifterockså. Och man skulle kunna ta ut trängselavgifter tilloch med på pendeltågen eftersom detkan vara svårt att komma in där. Men man måstebörja i rätt ända.År 1920 byggdes ut. Och 1939 tror jag attVästerbron var färdig. Sedan gick det och dåblev Essingeleden färdig. har det gått ytterligare32 år, men vi har inte fått ordentliga kollektivtrafi-kinvesteringar. Och vad gör man då? Jo, då ska maninföra trängselavgifter utan att göra någonting annat.Detta är som att bota benbrott med huvudvärkspulver.Det fungerar inte.Man måste se till de enskilda människorna som vitill slut måste fundera över. Man kan som exempel taen ensamstående mor som är bosatt norr om staden,till exempel i , och som arbetar i långvår-den på . Ska hon behöva drabbas av att barafå betala mer och mer i trängselavgifter och så vida-re? Hon kommer faktiskt inte att klara av detta. Honmåste ha en löneökning.Jag tror att dessa trängselavgifter, precis som An-nika skriver, kommer att innebära att detblir en fruktansvärd massa undantag för diplomatbi-lar, statsrådsbilar, taxibilar och företagsbilar. Menden yrkesarbetande ensamstående småbarnsmammanfår betala detta.Anf. 32 ():Herr talman! Även jag får tacka för svaret på mininterpellation. Att vi är fyra interpellanter från Folk-partiet och en interpellant från i den härdebatten är ett väldigt tydligt tecken på att vi är väl-digt många som är oroade över detta förslag somSocialdemokraterna tillsammans med stödpartiernaVänsterpartiet och vill införa i . Det berör verkligen inte bara invå-narna i utan invånarna i helaregionen. Jag skulle vilja säga att det berör invånarnai hela eftersom vi vet att är denmest populära turistorten för alla svenskar. Och såska det vara. Alla ska känna att de kan komma tillStockholm och att de inte behöver avhålla sig från detdärför att de inte vet hur de ska ha råd med dessaträngselavgifter.Jag vill naturligtvis uppehålla mig vid det som jagser som ett akut problem och som något när han nämnde . Det här ärväldigt speciellt för Lidingö.Jag förstår att statsrådet vet hur vi på hardet. Vi har en enda bro som vi ska ta oss över tillfastlandet på. Det innebär att man, enligt de planersom vi fått höra om, kommer att avgiftsbelägga . Ingen lidingöbo ska kunna ta sig över tillStockholm utan att betala en avgift - om man inte tarbåt naturligtvis, eller om man inte går eller cyklaröver bron. Att göra detta är alltså omöjligt.För att kunna nå den infartsparkering som liggervid Ropsten i kommer man att behövabetala en avgift för att ta sig över bron. Sedan får manbetala en parkeringsavgift för att kunna åka kollektivti , för att kunna ta tunnelbanan. Det är interimligt att det ska vara på det sättet.Av en rapport från Transek framgår att vi på Li-dingö eventuellt skulle kunna få en något reduceradavgift. Men det blir ändå fråga om väldigt mycketpengar för den enskilde. Precis som behöver vi på vårdpersonal. Vi kaninte rekrytera all vårdpersonal bland dem som bor påLidingö. Många måste på obekväm arbetstid köraexempelvis från eller från någon av desödra kommunerna för att ta sig till . Gissahur lätt det blir att rekrytera personal om det är på detsättet! Det hela är alltså väldigt bekymmersamt.Jag träffar ofta lidingöbor som vädjar till mig ochsäger: Gör allt du kan för att se till att det här inteinförs! Jag har lovat det.En annan stad som också nämns i sammanhangetär . Det sägs att i har det gått mycketbra med försöket med trängselavgifter. Men skaman hålla i minnet - jag har just läst en rapport omdetta - att den yta i som avsatts för träng-selavgifterna storleksmässigt, i relation till hela Lon-don, motsvarar ungefär . Skulle vi göraförsök med trängselavgifter i skulle detkanske bli ett helt annat utfall än om det görs, som nuär föreslaget, i hela Storstockholm.Avgiften är väldigt konstig. Den kallas ju förträngselavgift - det säger vi. Men , hörde jag, döpt om den till miljöavgift. Systemeti är ganska komplicerat. Jag kan tänka migatt det är vad vi i så fall skulle ta efter. Det innebär tillexempel att alla bilars nummerskyltar måste fotogra-feras. Det kräver ett omfattande manuellt tolknings-arbete därför att det finns många felkällor. Folk matarin fel uppgifter om sina bilregistreringsnummer tillexempel. Därmed blir det en massa administrativttrassel. Det i sin tur kommer att kosta en massa peng-ar. Jag läste att kommer att behöva an-ställa 400 personer som ska jobba med systemet medträngselavgifter.Jag återkommer till frågan om bekymren i Lon-don.Anf. 33 ():Herr talman! Också jag vill tacka för svaret.