prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — Man har inte kunnatenas om någonting annat än att man ska släcka ned deanaloga sändningarna.Fru talman! För att vi lite grann ska få grepp omvad det handlar om kan jag tala om att man flyttarsläckningen framåt i tiden från oktober2007 till , alltså över julen, möjligtvisför att svenska folket inte ska drabbas av att släck-ningen inträffar . Det är dock nästan dråpligtvilken naiv tilltro man har till teknikens utveckling.Man skriver nämligen: "Enligt utskottets mening ärden en mer lämplig tidpunkt. Utskot-tet vill framhålla att en förskjutning av tidpunktenbl.a. medger att ytterligare hänsyn kan tas till dentekniska utveckling som sker. "Fru talman! Vi talar alltså om den tekniska ut-veckling som sker mellan och februari2008. Jag vill påstå att är att gra-tulera till den barnatro han har på jultomten. Är detnågon här som tror att den tekniska utvecklingenunder och januari ochfebruari 2008 kommer att vara av den arten att depusselbitar som saknas kommer att falla på plats?Jag är övertygad om att kommeratt hävda att så är fallet, men det skulle vara intres-sant för oss alla att höra hans bedömning av den di-gitala teknikens utveckling års-skiftet 2007/08.Man kan skoja en hel del om detta, men det visarvilken löslig grund förslaget att släcka ned vilar på.Det påminner lite grann om de ständiga årtal somman använder sig av när det gäller kärnkraftsavveck-lingen, ständigt en massa årtal men aldrig en kunskapoch en analys av vilka grunder som ska finnas förförändringarna. För min del, fru talman, är den avgö-rande frågan att diskutera hur detta påverkar yttrande-friheten och mångfalden. Det är det som är konstitu-tionsutskottets viktigaste uppgift.En sak som är värd att komma ihåg är att varendagång vi i riksdag har diskuterat yttrandefri-het och mångfald i radio och TV har Socialdemokra-terna varit emot varje steg framåt för att öka mång-falden. Man var för monopolet in i det sista. Man varemot att det kom en melodiradio somkom att heta P3. Man var emot närradion. Man varemot reklam i radio och TV. Man var emot att öppnaför satellitsändningar. Man diskuterade till och med idenna kammare att förbjuda parabolantenner. Manvar emot att det öppnades för konkurrens när detgäller TV, och man var emot de privata radiostatio-nerna. Socialdemokraterna är en enda stor motstånds-rörelse när det gäller mediepolitiken. Och är manemot den utveckling och förändring som kan skegenom den digitala tekniken.Jag kommer ihåg när vi i den massmediebered-ning som förberedde sändningstillståndet 1997-2001fick ta del av den första rapporten från utredningen avhur det markbundna stolpnätet skulle kunna utveck-las. Jag kommer ihåg hur utredaren rätt neutralt sadeatt statsmakterna i möjligheten att bygga ut det mark-bundna stolpnätet, de markbundna digitala sändning-arna, har a window of opportunity när det gäller atthålla kontrollen över sändningarna och möjligheternatill mångfald. Det är självfallet så det är.Den digitala teknik som man nu vill "pusha" framgenom subventioner och genom att släcka ned detanaloga nätet efter julen 2007 är den som är dyrast.Det är den teknik som ger minst när det gäller inter-aktivitet och möjlighet till kommunikation. Det är denteknik som mest begränsar mångfalden, möjligheter-na till valfrihet, och som mest ger det offentliga möj-lighet att bestämma vilka som ska kunna distribuerasina sändningar. Det är precis som vid varje annattillfälle när mediefrågorna har diskuterats att man villbromsa och behålla kontrollen.Då är det bara att understryka en sak. I och medatt man avslår propositionen på ett antal punkter menbehåller släckningsdatumet, låt vara justerat överjulen, finns det ingen analys till grund för täckningen,hur distributionen ska nå ut, vilken tillgänglighet manska ha, vilka kostnader det blir. Ingenting av analysvare sig i proposition eller betänkande om hur dettapåverkar yttrandefriheten och mångfalden relativtandra digitala tekniker.Fru talman! Jag tror att en av de viktigaste upp-gifterna för staten är att se till att det finns störstamöjliga mångfald och öppenhet för människor attvälja de program de själva vill se, men också för attöka utrymmet för fler att agera. En statsmakt somanvänder den politiska makten till att reglera ochsubventionera en teknik som ytterst syftar till attkunna begränsa mer motarbetar den grundläggandeuppgiften att slå vakt om yttrandefrihet och mångfald.Socialdemokraterna har fått ge sig på område efterområde, och ni kommer att få ge er på detta områdeockså. ger utvecklingen besked om attandra digitala former utvecklas snabbare. Det finnsgoda grunder för att här avslå propositionen,därför yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 57 () replik:Fru talman! upprepar argumen-ten sedan fyra fem kring det här ämnet.Det är egentligen ingenting nytt. Den egentliga orsa-ken till och inställ-ning är ju att man tycker att public service, SverigesTelevision och , är en nagel i ögat påyttrandefriheten och annat. I officiella sammanhangkallar de ju SVT för statstelevisionen. Vad de kallarden för på de interna partimötena kan man bara fanti-sera om, Stalintelevisionen eller någonting sådant.Det är den egentliga bakgrunden till motsättningen.Sedan kan det ju låta lite kul att säga att jag trorpå jultomten eller vad detnu var. Jag tror inte på jultomten någon del av året,men ibland brukar jag kanske när jag hör det mode-rata budskapet förväxla marknadens möjligheter ochhelande händer med en jultomte. Så vi kanske kan tavarandra i hand på den punkten.Gunnar räknar upp vad vi har varitemot. Jag ska inte jäva det resonemanget i och för sig,men han kunde ha lagt till att vi också var emot detsom var så starkt för, nämligen attauktionera ut ett antal radiokanaler till höga priser.Sedan har vi rantandes i trapporna de som köpte dehär kanalerna från fögderi med klagomålom att vi betalade för mycket, det blev för dyrt ocheländigt. Vi var faktiskt emot den här auktionen. Dethade väl i ärlighetens namn också kunnatsäga när han framhöll att vi var emot det mesta i dehär sammanhangen.Sedan vill jag också säga att om man vill ha tele-vision över hela landet måste man faktiskt se till attdet finns en infrastruktur för det. oss för att vi har ett nedsläckningsdatum. Fårjag fråga när vill släcka ned detanaloga nätet?Anf. 58 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag gärna tarGöran i hand. Han är en mycket trevligperson, klok och värd att lyssna på. Det är därför jagibland också försöker gå till botten med vad hanverkligen menar.Det finns en sak som jag skulle tycka var trevligtatt höra, och det är inte bara för att det är värt attskoja något om. Rimligtvis måste det finnas någotallvar bakom att man skjuter på nedsläckningen. Omdet inte är tron på tomten - jag medger att jag skojadelite grann, men det är på något sätt så uppenbart närman förlitar sig på dessa julmånader - vad är det somGöran tänker ska hända med den tekniskautvecklingen 2008?Det var inte som jag hittade på, det är ett citat urpropositionen.Jag tror också att det är den här typen av skriv-ningar som ni lägger till grund för att göra en ned-släckning. Om ni inte ansåg att det gick att göra ennedsläckning 2007, för det måste vara kontentan avdet beslut ni har fattat, måste ni ha kommit fram tillatt det går att göra en nedsläckning i februari 2008.Jag undrar bara, för jag tycker att det är rimligt attredovisa det för , vad är det ni räknar medska hända ? Det är ingenorimlig fråga därför att ni bygger ju ert avslagsyrkan-de i de andra delarna på detta. Och ni bygger ert bifalltill nedsläckningen just på att det ska hända någon-ting. Redovisa det nu för kammaren!Göran kom in på ytterligare en frågaom public service. är det givetvis inte det vi de-batterar här, men jag kan gärna säga att jag anser attvi ska ha public service. Jag anser att den ska varastark, men begränsad, och se till att bidra till att vi fårett brett mediesammanhang. Men jag vill ha ett såbrett mediesammanhang som möjligt därför att jagmisstror varje form av mediekoncentration. Jag tyck-er att det är bättre med mångfald. Den debatten har vihaft under ett årtionde. Jag håller med om att vi harsamma argument. Det beror på att de är rätt bra. Pro-blemet är att byter sina.Anf. 59 () replik:Fru talman! Får jag först erinra om att övergångentill digital teknik faktiskt ökar mångfalden. Det ökarju möjligheterna till antal kanaler i det marksändanätet. Det måste ändå kunna hållamed om.Mediekoncentrationen är emot.Fast jag har aldrig upptäckt att harhaft några större bekymmer för mediekoncentrationpå tidningsområdet. Det där är kanske lite mer läp-parnas bekännelse i det här läget.Gunnar svarade inte på när Moderatasamlingspartiet och - om de har en ge-mensam ståndpunkt - anser att det digitala nätet skasläckas ned. Jag har försökt att läsa i reservationen.Där har jag kommit fram till att ni, ,"anser att det analoga nätet bör släckas ned först dåen övervägande del av TV-konsumenterna har valt attgå över till en annan distributionsform". Det voreintressant och upplysande att få reda på hur stor över-vägandedelen är när man gör svart i rutan. Det är vaddet ytterst handlar om.Sedan är det det väldiga bekymret med förskjut-ningen för nedsläckningsdatum.Som jag har sett det har det inte i första hand tekniskaförklaringar. Låt oss tala om precis hur det är, ochvar, nämligen den politiska kompromissen. Vi harinte från majoritetens sida sett att det skulle vara såförskräckligt märkvärdigt att skjuta på detta någramånader . Bakom den komp-romissen, , låg faktiskt en kompro-miss ännu lite tidigare. Då var under förhandlingarnasgång nedsläckningsdatum . Där-emot försökte vi undvika julhelgerna eftersom vi ärangelägna om att folk ska kunna se när det målasschackbräden.Anf. 60 () replik:Fru talman! Här sägs både ett och annat. Om intemänniskor kan se TV , kommer de att kunnase TV om ni släcker ned? Är det defyra månaderna som gör det? Så lyckat blev intesvaret på min fråga, . Vi hade anatatt det var en kompromiss och att det inte fanns någrasakliga skäl, men jag tror att ni som är socialdemo-krater, vänsterpartister, miljöpartister, kristdemokra-ter och centerpartister hörde vad . Jag tror inte att någon av er kan hävda att detvar de starkaste argumenten att lägga till grund för ennedsläckning av det analoga nätet. Väldigt mångamänniskor kommer att stå utan TV-sändning. I ställetför att den ska vara vill man läggaden . Så väldigt hedersamt är det intenär man i texten har motiverat det med den tekniskautvecklingen.En sak är viktig i detta sammanhang, nämligennär man ska släcka ned. Mitt svar på frågan är enkel:Det vet inte jag. Jag tycker att den ska göras avhängigav hur denna teknik utvecklas. Vi vet att alla andradigitala distributionsformer utvecklas snabbare än detman nu försöker tvinga igenom. Det är en fyra gångersnabbare utveckling med de andra teknikerna. Denfråga som jag tror att inte har möj-lighet att svara på men som ändå får bli hängande iluften gäller hur det kan komma sig att alla andraformer av digitala sändningar utvecklas snabbare ändem som majoriteten försöker genomdriva. Det är därbegränsningen av mångfalden ligger, inte i att gå övertill digital teknik. Det ger större mångfald.Varför väljer man den form som ger minst mång-fald? Det har jag svarat på, och harinte kunnat ge en tillförlitlig redovisning av varför.Anf. 61 ():Fru talman! Att jag talar nu och inte den andre re-servanten beror på att vi från utskottets sida har före-slagit en annan debattordning som vi nu testar här.Nu och då deltar jag i ideologiska kurser inommitt parti. Ett av de olika områden jag då brukar taupp är ofullkomlighetstankens konsekvenser för detpolitiska arbetet. Denna insikt om allas vår ofullkom-lighet avvisar nämligen det utopiska samhället, ochpolitiken ser vi därför som en ständigt fortgåendeprocess utan slutligt mål. I konsekvens med dettaväxer insikten fram om att politik handlarom att följa de små stegens filosofi. Det gäller att haklart för sig vilken rörelseriktning man önskar ochsedan kompromissa sig fram i rätt riktning.Detta resonemang är både ett praktiskt synsätt ochockså en lovsång till kompromissen. Dagens ärendeär ett exempel på detta. Regeringen har fått backa tresteg för att över huvud taget kunna gå två framåt. Detdär kan låta kryptiskt - eller krypterat för att nu an-knyta till en del av betänkandet - men handlar om attav fem beslutspunkter får regeringen igenom bara tvåi den här kompromissen . Men detta är nödvändigtför att senare kunna ta rejäla kliv framåt.Fru talman! deltog inte i denförsta partiuppgörelsen om marksänd digital-TV, menvid det första riksdagsbeslutet stödde vien etablering, liksom fem andra partier. Folkpartiethar sedermera hoppat av sin uppgörelse med Social-demokraterna och . I efterhand kan detsjälvkritiskt konstateras att beslutet inte var itakt med den internationella utvecklingen. Att Sveri-ge i utbyggnaden ligger före de stora europeiskamarknaderna och den amerikanska har inneburit attutbudet av digitala boxar och digitala TV-apparatervarit litet och priserna varit höga. Den svenska mark-naden är helt enkelt för liten för att intressera de storaelektronikföretagen.Vi kristdemokrater har varit och är positiva till attfortsätta utbyggnaden av det digitala marknätet i helaSverige. Vi anser att det är en angelägen och nödvän-dig infrastruktursatsning även om utbyggnaden kan-ske påbörjades för . Frågan är inte om vi skabygga ut utan när och hur digitaliseringen avmarknätet ska ske. Vi ser det som en del av landetsinfrastruktur.Att överlämna skapandet av denna infrastrukturtill en fri marknad skulle troligen innebära att någonmarksänd distribution inte skulle etableras. Staten harhär ett initialt ansvar - och har också tagit det - att fåtill stånd denna struktur för ett marknät. Det betyderju inte att staten i fortsättningen nödvändigtvis behö-ver förvalta det. Vad som lätt tycks förbigås är att ettnationellt marknät för radio- och TV-kommunikationär av stor säkerhetspolitisk vikt. Frågan är om mode-rater och folkpartister över huvud taget ägnat detta entanke. Dessa partier brukar ju i andra avseenden fästastor vikt vid de säkerhetspolitiska aspekterna. I enkrissituation måste landets myndigheter ha en möjlig-het att informera sina medborgare. Satelliter kan slåsut, och vi kan också utestängas från dem eftersom viinte disponerar dem själva. Men med ett eget marknätinom landet kan vi i alla fall nå de allra flesta. Möjli-gen är det i denna diskussion också intressant varförregeringen inte har anfört detta skäl. Det är faktiskt vikristdemokrater som har fört in säkerhetsaspekten isamtalet om det framtida TV-nätet.Fru talman! Övergången från den analoga tekni-ken till den digitala måste ske på ett genomarbetatoch bra sätt för medborgarna, för de sändande bola-gen, för TV-handeln och för producenterna av heme-lektronik. Därför yrkade vi avslag på regeringenspropositionen på området. Orsaken är att den vardåligt underbyggd och att flera viktiga delar saknasför att kunna göra en helhetsbedömning av konsek-venserna av propositionen. Den gav fler frågeteckenän utropstecken.Märkligt nog hade inte vårdat denbreda majoriteten inför propositionsavlämnandet. Vifick som parti på oss att acceptera ellersmåjustera en undermålig text. I det läget sade vi nejtack, och vi vädjade till regeringen att inte lägga framen sådan dålig produkt. Men Kulturdepartementetframhärdade och regeringen lade fram propositionen,något reviderad. I medierna har det förekommit spe-kulationer om att regeringen som helhet varit vilse-förd om att propositionen skulle vara förankrad i denbreda fempartimajoriteten. Om detta vet jag intemycket. Möjligen tyder statsministerns svar till mig iriksdagens frågestund på att han i alla fall inte haftklart för sig majoritetsförhållandena.Fru talman! Konsumentperspektivet var mycketlite berört i propositionen. För att det digitalamarknätet ska få bärkraft och hållbarhet är det nöd-vändigt att konsumenten är motiverad för teknikskif-tet och utgör motorn i utvecklingen. Konsumentenmåste få ett mervärde för att vara motiverad att betalaen ytterligare kostnad. När in-fördes krävdes det boxarför detta, men mervärdet bestod i en ny kanal. Sammagällde vid färg-TV-övergången. Konsumenten varberedd att betala för mervärdet av färgsändningar,men kunde avstå och ändå behålla utbudet i svartvitt.Konsumenten torde dock vara lågt motiverad att göraen boxinvestering på minst ett par ochändå få se enbart de kanaler som är i det analogamarknätet. Det måste finnas ett mervärde för konsu-menten med det digitala marknätet för TV genomflera attraktiva kanaler.Fru talman! måste detta mervärde varaså konstruerat att det ger bärkraft åt hela utbyggnadenav det digitala marknätet. Annars blir kostnadernaväldigt stora för till exempel public service-kanalerna. Samtliga kommersiella kanaler utomTV 4, det vill säga huvudkanalen, bygger sin affärs-modell på reklam- och abonnemangsintäkter, efter-som är för litet sett ur reklammarknadspers-pektiv enbart. För de mindre kanalerna är abonne-mangsintäkterna för sändningar i det centrala.Dessa kanaler kommer inte att vara intresserade av attvara med i ett digitalt marknät som inte ger abonne-mangsintäkter. För konsumenten är det alltså viktigtatt dessa "nischkanaler" utgör ett viktigt mervärde imarknätet. Vad jag nu säger är en argumentering motdet så kallade preview-tänkandet.I propositionen saknades inte bara ett bra konsu-mentperspektiv utan även marknadsperspektivet. Hursamvarierar de olika bolagen, och vilka effekterkommer att utkristalliseras i och med nedsläckningenav det analoga nätet? har en speciell situation.Hur kommer den att utvecklas i det digitala nätet?Vad händer med MTG:s kanaler, till exempel ?Hur influeras Kanal ? Hur påverkas reklammarkna-den och bärkraften? Det gav propositionen inga svarpå.Det gjordes heller inga fördjupade analyser avsambanden mellan det digitala marknätet och dedigitala satellitkanalerna. Hur påverkar dessa varand-ra marknadsmässigt?Den svenska marknaden är inte drivande när detgäller elektronikprodukterna. Allra viktigast är denamerikanska marknaden, men kanske även den tyskaoch den brittiska, för att skapa en marknad för nyadigitala TV- och videoapparater. Det är nu intressantatt den amerikanska regleringsmyndigheten har ställtvissa krav på ny apparatur från . Hurvärderar man dessa aspekter?Detta var några av de frågeställningar vi ansåg illaeller inte alls belysta i propositionen. Möjligen är detså att är alltför fixerat kringpublic service-tänkandet och inte riktigt förstår attmediemarknaden också består av ett antal kommersi-ella aktörer, som bygger sitt agerande kring kravet påaffärsmässighet. Möjligen finns kanske intresset föroch kompetensen i dessa frågor i större utsträckning iNäringsdepartementet. Möjligen behövs det därför enbättre inre samordning i regeringen kring dessa frå-gor.Fru talman! Regeringen hade möjlighet att drivaigenom sin proposition eftersom samarbetspartiernaVänsterpartiet och ställde sig bakom den.Men därmed skulle den breda enigheten mellan fempartier ha varit spräckt. Och det är riskabelt, i viktigastrukturella mediefrågor, om det inte det finns bredamajoriteter som garanterar stabiliteten även om detblir regimskiften. Uppenbart var regeringen i detuppkomna läget inte beredd att ta den risken. För litemer än hittade kulturministern och jagen utgångspunkt för en kompromiss som har fått stödav och de så kallade samarbetspartierna.Därmed är fempartimajoriteten åter samlad.Punkten om det digitala marknätet som sådant harvi inte varit oeniga om. Kompromissen låg i att viaccepterade en senarelagd tidpunkt för nedsläckning-en av det analoga marknätet - inom parentes en dagsenare än vad vi föreslog i vår motion, av någon un-derlig anledning - men i övrigt skickade tillbakapropositionens förslag tillsammans med frågeställ-ningarna från oss kristdemokrater och Centerpartiet.Det intressanta är frågan om nedsläckningsdatum,som har varit uppe till debatt tidigare. Nedsläck-ningsdatum är kompromisspunkten, men den är intepoängen med kompromissen. Det är att man skickartillbaka de andra frågorna. Det intressanta är också attnedsläckningsdatum är en viktig signal till marknadensom marknaden har bett om. Marknadsaktörernatyckte också att det var en dålig proposition, men deville ändå ha ett datum för nedsläckningen.Fru talman! Med det anförda ber jag att få yrka bi-fall till förslaget i betänkandet i dess helhet.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är en fråga som jag gärna skullevilja ställa med anledning av anfö-rande. Det är verkligen inte för att bråka. är mycket klok, och därför hoppas jagmycket på detta svar.Vari ligger kompromissen? Ni kompromissadeom datum, men inte ens det var en kompromiss. Detär till och med så, om man ska vara noggrann, att niinte ens möttes på halva vägen, vilket i det här fallethade varit . Ni lade det efter den tid-punkt som hade motionerat om.Vari ligger kompromissen när det gäller distribu-tion, tillgänglighet och ekonomisk analys? Vad är detni har kommit överens om? Det enda som ni harkommit överens om är att avslå propositionen på allapunkter utom att det ska släckas ned fyra månaderefter den först angivna tidpunkten.Vari ligger kompromissen? Det kan vara rätt rim-ligt för att känna till det, eftersom vi skafatta beslut på basis av en kompromiss som i alla falljag inte riktigt har klart för mig vad den består i. Variligger kompromissen?Fru talman! Jag skulle också vilja ställa frågan tillIngvar : Vilka slutsatser drar han av att igrunden alla andra former av digital teknik växersnabbare än den som man nu ska subventionera ochreglera?Den tredje frågan är: Är poängen, som GöranMagnusson sade, att människor ska uppleva släck-ningen i stället för ? Varför talar ni dåinte om att det är så stora problem att släcka att ni intevågar göra det ?Anf. 63 () replik:Fru talman! Det är intressanta frågeställningar.Kompromissen var att vi skulle komma överensom ett nedsläckningsdatum. Det är alltså kompro-misspunkten. Att det blev finnsdet skäl för. Eftersom vi skickade tillbaka de andrafrågorna för beredning gav det fyra månaders extraberedningstid. Men det är inte det intressanta.Det intressanta är vad jag pekade på tidigare,nämligen att den amerikanska marknaden förväntasbli en stor drivkraft från . Då kan densvenska marknaden komma i efterhand och tillgodo-göra sig billiga produkter på området.Sedan förstår jag inte vad menar när hantalar om olika digitala tekniker. Den digitala teknikenär en digital teknik. Det finns inte olika digitala tek-niker. Det är ettor och nollor. Jag trodde att GunnarHökmark begrep detta. Däremot kan man hitta mind-re och effektivare apparater och så vidare. Men självatekniken är densamma, oavsett om man skickar detfrån satellit eller via marknätet.Jag undrar varför ta-lar om stolpnätet. Kan förklara förmig varför kritiken mot ett marknät har blivit så starksedan den digitala diskussionen har kommit in? Var-för har man inte fört fram kritiken mot det analogamarknätet tidigare? I reservationen talas det om att niska vara teknikneutrala, men argumenteringen byggerinte på att ni är teknikneutrala. Ni verkar vara emotden digitala tekniken på marknätet men inte emot denanaloga tekniken på marknätet.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag har inget emot, som IngvarSvensson uttryckte det, den digitala tekniken påmarknätet. Jag säger bara att den måste utvecklasefter sina egna förutsättningar, liksom de andra distri-butionsformerna av digitala sändningar. Problemet äratt det är det som ni i majoriteten här är emot, därföratt ni vill genom en reglering och en subventioneringunderstödja den digitala distributionsform som gerstörst begränsningar, som är dyrast, som redan hargivit upphov till förluster. Vi kunde i ett tidigarebetänkande här konstatera att det krävs500 i förlusttäckning. Dessutommedger den inte den moderna teknikens alla olikainteraktiva former.Det är det som skapar problem.