prot · GR0936 · 2003-11-26 00:00:00 — Jag är inte orolig för att man inte ska kunna ha full beslutsfrihet i olika intresseorganisationer. Det är inte det som frågan gäller, utan det handlar om att ur demokratisk synpunkt säkerställa en bra demokratisk partiverksamhet. När det gäller presstödet intar egentligen två olika ståndpunkter. Han vill egentligen avskaffa det hela. Bödelsyxan går snabbt, i två hugg, såvitt jag förstår. har synpunkter på vad som ska utredas och att det ska utredas. Jag vill i det här sammanhanget bara konstatera att jag tycker att det är bra att regeringen nu aviserar en utredning kring presstödet. Det är alldeles givet att man måste ha ett presstöd och en syn på pressfrågorna där man tar hänsyn till de faktiska omständigheterna. Det gäller just det som det pekas på, att förstatidningar köper andratidningar och att vi också på många sätt har ett nytt medielandskap. Beträffande reklamskatten finns det uttalanden från om att den bör avskaffas. Enligt mycket reklam mot reklamskatten, som jag har sett i dagstidningarna, är det som bestämmer, men ska också bestämma hur det ska finansieras. Såvitt jag förstår har regeringen inte hittat någon finansiering av reklamskattens avskaffande. 8 () replik: En finansiering skulle ju kunna vara att man minskade presstödet. När det gäller politiska partiers beroende av staten eller beroende av andra tycker jag inte att man kan säga, som ändå antyder, att det är farligt med alla andra beroenden. Det betyder alltså att det är farligt med beroende av enskilda. Det är farligt med beroende av organisationer. Men det finns inget problem med att partierna är så beroende av staten som de faktiskt har blivit. Partierna ska ändå vara rörelser som bärs upp av de enskilda medlemmarnas engagemang och ansvarstagande. Så var det åtminstone tänkt . Om staten löser problemen kanske vi ska öka partistödet väldigt mycket. Då blir demokratin ännu bättre. Kan det vara vägen? Jag tror inte det. Beträffande presstödet är vår uppfattning i och för sig alldeles klar. Vi motsätter oss inga utredningar, men vår principiella syn är att presstödet bör avskaffas stegvis. Det är inget nytt. Även där är motiveringen huvudsakligen principiell. En fri press bör inte vara beroende av staten. Det intressanta som säger på slutet är att även han nu tycker att det är något omodernt med presstödet, att det har skett strukturella förändringar som gör att de ursprungliga intentionerna inte fungerar lika bra längre. Därför finns det men det fanns inte anledning att utreda frågan. Så har nämligen regeringen sagt. Är det uppfattning? Vad kan en sådan här utredning tänkas leda fram till? Handlar det bara om att presstödet ska omfördelas på ett eller annat sätt, eller bör det som skriver i sin utredning också finnas med i uppdraget, nämligen att man bör överväga om presstödet kan avskaffas helt? 9 () replik: Den exakta utformningen av direktiven har jag inte möjlighet att gå in på här. Det är alldeles klart att presstödet ska utredas. Det gäller om det behövs och om det är viktigt att kunna fortsätta att ha en hygglig mångfald när det gäller pressen. Vi får väl se vad man kommer fram till . Jag tillhör inte dem som tycker att man ska starta en utredning med att bestämma vad man ska komma fram till. Det är faktiskt olika överväganden och olika aspekter som är viktiga i själva utredningsarbetet. Om man hamnar i en situation där de politiska partiernas främsta tillgång inte är medlemmarna och medlemmarnas engagemang, idéer och vilja att arbeta för partierna utan statens ekonomiska stöd till partierna har man naturligtvis hamnat väldigt fel. Jag tycker inte att vi befinner oss i den situationen. Jag är själv uppvuxen och arbetande i ett parti där vi, så som vi partiarbetare har upplevt det, aldrig har haft särskilt mycket pengar att röra oss med. Det som har varit styrkan för det socialdemokratiska partiet har varit medlemmarna och medlemmarnas engagemang för de idéer som vi tror på. Det tycker jag är den absolut viktigaste tillgången i det demokratiska livet och för de politiska partierna. 10 () replik: Det är intressant att ägnar en del av sitt anförande till att polemisera mot kungen. Kungen saknar som bekant replikrätt i denna kammare. Det är också intressant att nu är expert på liturgi. När det gäller använde han uttrycket. Till liturgin har kanske också hört att det under en lång följd av år varit ständigt ökade resurser. undrar vad vi i oppositionen vill göra för våra besparingar. Borde han inte ställa sig frågan vad regeringen egentligen vill göra med de utökade resurserna? Borde det inte vara de som kräver utökade resurser som har bevisbördan för vad de ska använda pengarna till? Problemet har varit att man inte har kunnat göra en bra redovisning av detta. När det gäller budgetprocessens andra steg som vi nu är inne i fattade vi beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena. Vi hade skarpa reservationer, men oppositionen förlorade. När vi nu ska diskutera de olika bitarna på de olika utgiftsområdena har vi ingen möjlighet att komma överens med en majoritet i någon enskild liten frågan. Då måste vi i alla andra frågor stödja regeringens linje. Det vore väldigt märkligt om en opposition betedde sig på det sättet. säger att detta är egen sak. Det är väl ingen som har skyllt på regeringen i den delen. Han säger att själv får rannsaka det. Problemet är att i majoritet inte vill rannsaka den här frågan. Det kommer att visa sig i debatten , där är ense om att man ska titta på hur det andra steget i budgetprocessen fungerar. 11 () replik: Jag kan hålla med om att det på något sätt känns knepigt med det andra steget i budgetprocessen. Men det är vad riksdagspartierna har kommit överens om. Syftet bakom är att kunna anta en samlad budget och få en bättre styrning över rikets utgifter. Det finns en historia som är lite bredare än den talar om. Det är mycket möjligt att vi när vi får mer erfarenhet också får anledning att fundera över själva budgetprocessen. Det känns inte heller som majoritetsföreträdare särskilt lyckat att egentligen inte ha något motstånd och några starka förslag att argumentera emot. Regeringen redovisar i betydande utsträckning vad man använder pengarna till. Jag ska inte gå in närmare på det här. Jag sade att det vore intressant att ha något slags inriktning på oppositionens omfattande sparförslag gentemot . När det gäller kungen är det alldeles riktigt att kungen inte tillhör denna kammare. Vi har en uppgörelse om hur monarkin ska fungera i landet. Den är jag beredd att stå för, men jag tycker också att jag ska ha möjligheter att peka på att kungen skickar budskap till parlamentarikerna via medierna. Får jag till plocka upp en mening i reservationen. Det står: Kristdemokratin bygger på idén om alla människors lika värde och att deras värdighet inte får kränkas. Är det en formulering som skiljer sig från andra partiers uppfattningar? Hur ska man förstå den inledande texten i reservation? 12 () replik: På det sista kan jag säga att vad vi beskriver i motionen på det här området är vår demokratisyn. Jag har inte påstått att den skiljer sig från någon annan. Men i regeringens målbeskrivning står det bara att folkstyret ska värnas och fördjupas. Det är regeringens målbeskrivning på demokratiområdet. Den tycker jag är lite torftig och kunde gott ha fördjupats ytterligare. Jag menar inte att all text som står i reservationen skulle vara med i den delen, men man skulle kunna titta lite djupare på det. När det gäller budgetprocessens andra steg har jag varit med i historien bakom rambudgetmodellen i . Men vi såg inte framför oss det här rigida systemet. Vi såg en period av vitalitet i arbete. Problemet är att man nu i ett enda klubbslag tar upp alla punkter inom ett utgiftsområde. Det var alls icke så som hade tänkt sig området. 13 () replik: Jag har ingen annan beskrivning av själva budgetprocessen och inte heller av historien bakom än den gör sig till tolk för. Det är, som jag sade tidigare, inte uteslutet att vi kan fundera på om det går att hitta något bättre system. Jag vill peka på att det sett ur övergripande budgetprocessynpunkt inte är tillkommet av en slump. Syftet är att man ska öka styrningen och stabiliteten i statens ekonomi. Det finns, tycker jag, från den utgångspunkten starka skäl för det totala upplägg som man har. Får jag avsluta med att konstatera att egentligen gick med på mitt resonemang om att idén om alla människors lika värde och att deras värdighet inte får kränkas inte är någon unik kd-uppfattning. Sett ur socialdemokratisk synpunkt står det redan och skulle lika gärna kunna stå i vårt partiprogram. Jag vill vara generös nog att säga att det skulle kunna stå i de allra flesta politiska partiers program. Det var därför jag ville ta upp det. Det framstår här, eftersom det är grunden för en reservation, som om det skulle vara någon kd-unik ståndpunkt. Jag är glad för att vi är överens om att det inte är på det sättet. 14 (): Precis som tidigare talare konstaterar jag att det inte finns några reservationer från sida i detta ärende. Det hänger samman med den budgetprocess som diskuterats och att avgjort ramarna . Det gör att vi bara har ett särskilt yttrande. I rambeslutet som vi såg som en helhet förordar vi en politik som ser annorlunda ut och fördelar annorlunda. Det är en politik som framför allt syftar till att skapa tillväxt i hela landet, självbestämmande för medborgarna och självstyre på olika nivåer. Vi från sida ser inte att centralstyret hör framtiden till. Vi vill främja en flernivådemokrati där medborgarna tydligt ger sin makt till flera nivåer. Vi bejakar med den modellen mångfald. Vi ger med den modellen utrymme för olikheter som bygger på den gemensamma värdegrunden om människors lika rätt och värde och mänskliga fri- och rättigheter. Därom är vi alla i stort överens. En deltagande demokrati är grunden för att kunna bygga en flernivådemokrati och för att medborgarna ska kunna delta, påverka och utkräva ansvar vid allmänna val. När KU:s yttrande över rikets styre förra gången behandlades kunde vi konstatera att valdeltagandet hade sjunkit på såväl riks- som kommun- och landstingsnivå. Vi såg med oro på den utvecklingen och förväntade oss att regeringen skulle vidta åtgärder för att försöka komma bakom rubrikerna. Vi ser nu att det görs ett arbete på för att försöka komma framåt. Det är bra, men man behöver gå längre. Vi har en folkomröstning bakom oss, där vi å andra sidan kan se med glädje att de som förväntade sig lågt valdeltagande fick fel. Det blev ett högre valdeltagande än vad många förutsåg. Det var naturligtvis en positiv signal. Det finns inte någon entydig bild av väljarnas syn på möjligheten att utkräva ansvar och påverka via val. står vi kommande år inför ett EU-val. Vi har pekat på att det finns skäl att inte gå vägen via betalda tjänstemän som regeringen gärna gör för att hävda demokratin. Vi ska verkligen hålla fast vid att det är medborgarnas valda företrädare, partierna, som ska driva processen. Jag hade gärna sett att man hade stuvat om inom ramarna för att skapa utrymme för att stärka partiernas förutsättningar att bedriva EU-val och inte ha fler demokratiarbetare på heltid betalda av oss alla. Dock kan vi notera att den utvärdering som initierats på demokratiområdet uppenbarligen inte kommer framåt när det gäller omfattning. Den växer, och den växer alltjämt. Det syns också i den budgethandling som ligger till grund för det här ärendet. EU-ordförandeskapet gav 835 miljoner extra, pengar som lever kvar trots att uppgifterna har försvunnit. Jag hörde undra vad det var som utför som inte skulle utföras. Vi noterade när vi bejakade det här tillskottet att det var ett extraanslag. ligger det kvar och lever kvar utan att det ens ställs krav på att visa vad man gör för pengarna och varför man vill ha kvar det extra anslaget. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt. Till detta kommer det faktum att man genomfört en departementsreform som skulle leda till en ökad effektivitet. På inget av dessa områden kan regeringen redovisa skäl. Därför håller vi fast vid vår uppfattning: Pengar ska inte delas ut till när det inte kan motiveras av några skäl. I övrigt vill jag bara ta upp några frågor helt kort. När det gäller budgetprocessen, som det finns synpunkter på, tycker jag att det finns skäl, precis som har sagts tidigare härifrån talarstolen, att vara vaksam. Måhända kommer att få rätt i sin kritik och kunna inkassera den segern. Men det finns alla skäl att vara vaksam och fundera på hur vi ska komma vidare för att göra processen bättre. I fråga om utlandsmyndigheter och kompetens delar vi i grunden synpunkten när det gäller HBT-kompetens, möjligheter att vigas och så vidare. Även om vi inte ser just den här vägen är det är viktigt att bygga upp de möjligheterna. Sedan vill jag bara kort ta upp presstödet och partistödet. Utred gärna presstödet! Det är positivt och nödvändigt, och det har vi också bejakat i föregående års behandling av de här frågorna. Men kasta inte ut barnet med badvattnet utan se till att det får effekt på de mål som vi har, nämligen att ha en oberoende och fri press i hela landet! Låt oss när det gäller partistödet inte gå den väg som andra har gjort! Låt oss inse att här satsas en liten peng för ett stort ideellt arbete som alltjämt bär upp, precis som hela det ideella föreningslivet, oerhört mycket i vårt samhälle ett oavlönat, engagerat arbete! 15 () replik: Jag gläds gärna tillsammans med över det höga valdeltagandet i folkomröstningen senast. Jag tycker att det var väldigt bra. För socialdemokrater är ett högt valdeltagande och röstande ett utomordentligt viktigt inslag i hela det demokratiska systemet. Jag kan dock konstatera att flera partier, bland annat parti, i den senaste författningsutredningen förespråkade ett skiljande av valdagarna, vilket på goda grunder kan antas riskera att leda till ett väsentligt lägre valdeltagande i kommun- och landstingsvalen. Jag tycker att det var ett från demokratisk synpunkt lite äventyrligt resonemang som där fördes. Jag noterar också med glädje att det finns en god uppslutning kring presstödsfrågorna rent principiellt i den här kammaren. Låt mig så , fru talman, ta upp anslag och de återkommande förslagen till prutningar. Detta hänger nu upp väldigt mycket på själva extraanslaget , och det är ju riktigt. Anslaget har tillförts pengar mer permanent. Intressant att notera är dock att redan före EU-ordförandeskapet återkommande hade förslag om nedskärningar för , kanske inte riktigt i samma storleksordning som men med . Det handlar alltså inte bara om EU-frågan, utan det finns tydligen en uppfattning som att man tid efter annan utför arbete i som inte behöver utföras. Det kunde vara intressant att få någon indikation på det. 16 () replik: Vi säger ja till skilda valdagar. Den senaste folkomröstningen var ju en valdag som levde sitt eget liv. Den vilade inte på något annat val. Den visade att när det blir tydliga frågor så finns det möjligheter att engagera medborgarna. Det är också det som är grunden för tanken på skilda valdagar: Tydliga lokala frågor ska få möjlighet att tränga igenom och leva på sina egna meriter utan den allmänna diskussion där alla frågor debatteras . Det kan ju till och med tänkas att detta inte främjar valdeltagandet utan snarare skymmer sikten. Vi fortsätter att hävda just detta men har noterat att det finns ett skarpt motstånd i stora delar av den här kammaren. Sedan gällde det extraanslaget till . Det är ju så, åtminstone i vanligt språkbruk, att ett extraanslag är ett extra anslag. Ett extra anslag till på 835 miljoner, , borde rimligen kräva, även av majoriteten i denna kammare, något mer än bara ett konstaterande att det lever kvar utan ytterligare motivering. Denna typ av välvillig hantering av någon myndighet eller någon del av utgiftsområdena tycker jag är märklig från majoritetens sida i den här kammaren. Här gäller det verkligen att säkra kontrollmakt och säkra att regeringen åtminstone bekvämar sig med att visa vad man vill göra för pengarna om man nu fortsatt vill ha dem kvar. 17 () replik: Låt mig bara konstatera att det inte finns något stöd i varje fall fanns det inget stöd i den forskning som hade för den teori som här för fram, nämligen att självständiga kommunala val inte riskerade att leda till ett lägre valdeltagande. Tvärtom var styrkan i de här vetenskapliga resonemangen väldigt stor. Ett av de problem som kom fram är hur man i ett folkomröstningsläge som det vi hade får en strikt uppdelning av den kommunala verksamheten i genuint kommunala frågor och frågor där det finns ett samband mellan rikspolitiken och den kommunala politiken, nämligen området vård, omsorg och skola. När det sedan gäller anslaget till går det säkert att åstadkomma bättre redovisningar och olika resonemang. Poängen i min fråga var att redan före extraanslaget hade uppfattningen att det var ett för högt anslag som meddelades . Det var väl en kommentar till det som jag efterlyste. 18 () replik: Vi får återkomma med bättre redovisningar ja, så lät det vid föregående års behandling av rikets styre under utgiftsområde 1. Vi ser ingen redovisning alls i budgettexten från regeringen. I det här fallet har man alltså tagit steg i direkt felaktig riktning. Det gör inte oss mindre övertygade om att det finns en hel del att göra från denna kammares sida för att regeringen inte ska få leva vidare med extra anslag som bara går in i den vanliga budgeten utan vidare. Det är inte små pengar. Det var 835 miljoner för kulturinslag, press, möten och åtgärder med anledning av ordförandeskapet. Så motiverades det då. är det icke alls motiverat. När det gäller självständiga val i kommuner vill vi från sida verkligen att den här kammaren ska arbeta aktivt för att skapa en tydlighet i fråga om maktdelning mellan olika nivåer så att vi får en flernivådemokrati där väljarna känner att de verkligen ger makt till olika nivåer och också kan utkräva ansvar vid kommande val. Detta underlättar, fru talman, möjligheten att skapa självständiga val till de olika nivåerna skilda från varandra samt en tydlighet och meningsfullhet i de valen. Men det kräver naturligtvis att man från den kammaren vågar ge upp en del av enhetsstatens centralstyre. Det vågar vi från sida. 19 (): Jag har begärt ordet med anledning av en motion som jag har skrivit tillsammans med med . Traffickingen ökar ju . Man räknar med att kommer 120 000 barn och kvinnor till , varav mellan 200 och 500 kommer till . Tragedin ligger i att många av dessa kvinnor blir hitlurade. De har fått löften om att bli hembiträde, servitris, au pair, modell med mera. Det är det budskap som kvinnorna får i sina hemländer, och det är därför som de påbörjar den långa resan. kom propositionen Människohandel försexuella ändamål där straffen skärps för alla led i denna trafficking till upp till fängelse. Detta är ett jätteviktigt steg, men det krävs ytterligare åtgärder för att förebygga denna människohandel. Jag tycker inte att det räcker med att straffa dem som har tagit hit kvinnor och barn, utan man bör se till att dessa människor inte påbörjar resan. När man väl har kommit hit är tragedin som regel ett faktum. har kvinnorna redan hunnit att bli utnyttjade, våldtagna och misshandlade. Ofta befinner de sig också i maffians våld, och då kommer de antagligen aldrig ur det nätet av hot. Därför vill vi med vår motion förhindra att kvinnorna påbörjar resan hit. Vi vill att ska ta fram riktlinjer till våra svenska ambassader runtom i världen. Ambassaderna bör informera kvinnorna i dessa länder om att det inte finns några hembiträdesjobb i och att allt detta med servitris, au pair och så vidare är rena bluffen. I har ett sådant arbete bedrivits med stor framgång. Det skulle kunna utvecklas till att omfatta fler länder och ambassader. Det som brister är framför allt ambassadernas resurser och kunskap om hur man förebygger trafficking, och det är det som vi vill råda bot på. KU har skickat över den här motionen för yttrande till utrikesutskottet, och deras yttrande går ut på att ambassaderna ligger under regeringens ansvarsområde. Därför är det varken behövligt eller lämpligt att yttrar sig i frågan, och det är ju helt riktigt. liknar detta frågan om partnerskapsförrättande på svenska ambassader. Enligt ett riksdagsinitiativ till regeringen är detta en viktig principiell fråga. Därför vill jag skicka med till regeringen att även detta är en viktig principiell fråga för regeringen. Föredrogs betänkande 2003/04:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2003/04:1 delvis och redog. 2002/03:RS2). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Fortsatt giltighet av lagen om brevröstning i vissa fall 20 (): beslutade under /02 om en ändring av vallagen som innebär att brevröstningen för utlandssvenskar utvidgades och gjordes generell. Den lagen blev dock tidsbegränsad, och därför fick den förlängas inför den folkomröstning som hölls. förslår man ytterligare en förlängning inför kommande val. Vi tycker att det är dags att göra denna lag permanent. Jag yrkar således bifall till reservationen. 21 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Föredrogs betänkande 2003/04:KU4 Fortsatt giltighet av lagen om brevröstning i vissa fall (prop. 2003/04:11). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Anslagen till , kronofogdemyndigheterna och , m.m. 22 PER (): betänkande nr 1 för /04 behandlar anslagsfrågor. Kärnan i de anslagsområden som nu ska debattera och besluta om är beskattning, uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av skatter och avgifter som hänger samman med detta. Förutom de områden som jag nu har räknat upp ingår även bouppteckningsverksamhet, brottsbekämpning, folkbokföring, fastighetstaxering, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk i anslagsområdet. har redan tidigare beslutat om en omfattande organisationsförändring av och skattemyndigheterna. Den innebär att de tio skattemyndigheterna och från kommer att bestå av en myndighet, det nya . Det beslutet följs nu upp i utskottets betänkande i den del som avser förslag till anslag för den myndigheten. Anslagsposterna i betänkandet utgör för drygt 5 miljarder . För kronofogdemyndigheterna rör det sig om drygt 1 miljard och för 1 miljard . Det innebär totalt en nivå på drygt 8 miljarder för hela anslagsområdet. Utskottet tillstyrker i betänkandet de förslag som regeringen lagt fram i budgetpropositionen. avstyrks motioner med alternativa budgetförslag från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Utskottet avstyrker dessutom ett antal motioner rörande framtida organisation, vissa gränskontrollfrågor och verksamheten vid kronofogdemyndigheterna. På utskottsmajoritetens förslag till beslut har två reservationer lagts. Den ena reservationen som lagts av avser framtida organisation. Den andra reservationen som lagts av avser gränskontrollfrågor. Dessutom har utskottets beredning föranlett fem särskilda yttranden. Fyra av dessa särskilda yttranden avser anslagsfrågan medan det femte avser framtida organisation. De politiska motiven för såväl majoritetens förslag som reservationerna och de särskilda yttrandena kommer att framgå av den debatt som följer med anledning av skatteutskottets betänkande. 23 (): har förordat en annan inriktning på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som syftar till ökad tillväxt. Det kommer att krävas en mängd åtgärder för att nå detta såsom sänkta skatter, avregleringar, färre sjukskrivna och förtidspensionerade och lägre offentliga utgifter. När det gäller utgiftsområdet Skatt, tull och exekution har valt att inte delta i utskottets beredning av anslagsfördelningen inom utgiftsområdet, eftersom våra förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar bör ses som en helhet där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra delarna.