prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — "talade om att vi behöver merstatlig kontroll över vattnet. Är det något problemsom finns i de afrikanska länderna när det gäller till-gången till vatten, är det en alldeles för stor kontrollfrån staternas sida. Inte minst när det gäller socialis-tiska diktaturer i är vatten något som barastater och de privilegierade i samhället får tillgångtill. I dessa stater tvättar de rika sina bilar, de som ärnärmast makten, medan de fattigaste inte får tillgångtill vatten eftersom det inte finns ett spritt ägande avvatten.Jag tror att vi behöver mer privatisering, mer avmarknad, inte mindre. Den statiska synen som står för är den som är hotet mot fattig-domsbekämpningen och mot möjligheten att få rättvisfördelning av mat och en god miljö.Anf. 97 ()replik:Fru talman! pratar mycket om vatt-net och hur hemskt det skulle vara om staten harkontrollen över vattnet och äger vattenresursen. Hurär det på många ställen? Man privatiserar vattnet idessa länder, både själva vattenresursen men framförallt distributionssystemet. Vattnet ska tappas upp iflaskor och säljas, och ingen har råd att köpa denvattenresursen. Därför är det viktigt att det verkligenär staten som har hand om vattenresursen och distri-butionen så att människor har råd att ta till sig vattnet.Det är helt motsatt effekt än vad säger själv.Lars talar mot sig själv.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det största problemet på det här om-rådet är odefinierade äganderätter, det vill säga attstaten äger allt och att det därför är oklart vem somäger saker.De länder som har rört sig allra minst i utveck-lingen är socialistiska länder i . De länder somrör sig mest från sin fattigdom och har gått mot enrikare utveckling är länder i som har gåttmarknadens väg. Ägandet är mera spritt, och de fatti-gaste får tillgång till marknaden på ett annat sätt än idiktaturerna.Jag tror att det är genom den vägen vi når till enbättre utveckling, både på miljöområdet och en eko-nomisk tillväxt. Det talar om här,en solidarisk fördelning av tillgångarna, en kaka sommåste fördelas, är det största hotet mot bekämpningenav fattigdomen och för en bättre miljö i de fattigaländerna.Anf. 99 ()replik:Fru talman! Vem är det som ska äga vattnet i des-sa länder? Stora tyska bolag, multinationella bolag,köper upp vattenresurserna och har hand om vatten-distributionen. Vattnet kommer inte människorna ilandet till godo. Det är därför det är viktigt att man ilandet självt äger resursen och på det sättet har möj-lighet att styra distributionen av vattnet. Annars är detbara fråga om att andra multinationella bolag skatjäna ekonomiskt på de fattiga människornas vatten.Det blir inte de fattiga som får råd att få vattnet, utandet blir de välbeställda i det fattiga landet som har rådatt köpa vattenresursen.Anf. 100 Miljöminister ():Fru talman! Det har varit intres-sant att lyssna på debatten så här långt. Skrivelsen omJohannesburgtoppmötet sammanfattar regeringenssyn på resultatet och vad som behöver göras. Denlämnades till i en strävan efter dialog överpartigränserna och med breda samhällslager.Frågor har redan rests till mig och intressanta in-lägg har gjorts. Jag återkommer gärna till några avdem senare i replikskiftet.Att regeringens skrivelse har föranlett två utskottatt bilda ett sammansatt utskott för att diskutera håll-bar utveckling är ett positivt tecken. Jag är övertygadom att sambanden mellan utrikespolitiken och miljö-och jordbrukspolitiken kommer att växa sig allt star-kare. Bistånds- och migrationsminister hälsar att han också hade önskat vara här i dag.Sverige deltar i ett globalt projekt för att skapahållbar utveckling. Världstoppmötet i en ny standard som innebär att all utvecklingska vara hållbar. Det gäller nu att mobilisera allaaktörer för att bidra i omställningen från ett snävtsynsätt till att se sambanden mellan ekonomisk till-växt, miljöskydd och social rättvisa, att i praktiskhandling förena det lokala med det globala, att åstad-komma hållbara konsumtions- och produktions-mönster i vårt land, som vi bidrar till förut-sättningar för de fattiga i världen att bryta sig ur elän-de och vanmakt, att tro på livet.I fredags avslutades det första internationella upp-följningsmötet efter . FN:s kommissionför hållbar utveckling, CSD, har följt Agenda 21-arbetet och ska nu också se till att de målsom sattes upp i uppfylls. Minister-överläggningarna vid mötet fördes i en konstruktivanda. Viljan hos många att åstadkomma förändringvar verkligen påtaglig. Ett arbetsprogram för dekommande 15 åren fastställdes. Vi kan säga att detglobala projektet nu är i gång. Millennieutvecklings-målen, och Johannesburgplanen angervart vi ska ta oss. CSD:s arbetsprogram visar kon-trollstationerna. förestår arbete på alla nivåer föratt översätta överenskommelserna från världstopp-mötet i handling.Vartannat år kommer CSD att göra en allmän ut-värdering av framsteg och motgångar. i tagetkommer därutöver ett brett tema att stå i fokus förerfarenhetsutbyte och nya riktlinjer som skyndar pågenomförandet. Först görs en översyn av var vi ståroch vilka de största behoven är, och sedan följer ett årför att förstärka lösningar på problem. De kommandetvå åren blir sötvatten det övergripande temat. Åren2006-2007 kommer frågor om energi och klimat attstå i centrum för en liknande process. behandlas jordbruk, som verksamt bi-drog till att föra upp tidigt i arbetsprogrammet, inklu-sive kopplingar till subventioner och koherens.Jag kan också säga att alla de sakområden sombehandlas i utskottets betänkande kommer att belysasvid varje möte, tillsammans med jämställdhet ochutbildningsfrågor. Det här ser vi som en viktig fram-gång.CSD:s program löper . Vi tycker attdet är ett bra program.Det globala samarbetet är nödvändigt. Regeringendelar utskottets uppfattning att globaliseringen igrunden är en positiv process. Marknadskrafterna skasamspela med demokratiska forum för beslutsfattan-de. De svagas rättigheter ska skyddas, och kommandegenerationers möjligheter ska försvaras. Sambandetmiljö, fattigdom och kvinnors villkor behöver gesspeciell uppmärksamhet. Jag välkomnar utskottetstydliga signal att folkvalda parlamentariker ska sessom en resurs i detta arbete. En diskussion i den frå-gan fördes vid . Den diskussionen börhållas vid liv.Det globala projekt för hållbar utveckling som jaggett en vink om här ska genomföras i FN:s medlems-länder, i kommuner och i bostadskvarter. Insatsernaoch initiativen hör ihop, från det globala ned till detlokala.I slutet av augusti står värd för en konfe-rens i dit miljöministrarna från alla Östersjö-länder har inbjudits. Min förhoppning är att vi där skakunna enas om en deklaration som preciserar våraåtaganden från i tydliga, tidsbestämdamål för vår egen region. Regeringens arbete för håll-bar utveckling berör alla politikområden. Alla depar-tement och myndigheter ska bidra. En stor uppgiftblir att engagera och ge möjligheter för lokala krafteri det globala projektet. ledamöter kanspela en viktig roll.Det kommande året reviderar vi natio-nella strategi för hållbar utveckling. Förutom en tyd-lig kurs när det gäller statens åtgärder, inbegripet vårutrikespolitik, är det min ambition och förhoppningatt kommuner och företag, föreningar och engagerademedborgare ska känna sig delaktiga, identifiera sinaroller och ta egna initiativ i processen.I skrivelsen aviserade regeringen att världstopp-mötet föranledde en analys av hur arbetet för hållbarutveckling bör samordnas på nationell nivå. Resulta-tet av den analysen kommer att offentliggö-ras.Låt mig avslutningsvis kommentera tre frågorsom förtjänar särskild prioritet när vi tar oss an Jo-hannesburgplanen:- Fattigdomsbekämpningen- Skapandet av hållbara konsumtions- och produk-tionsmönster- Hållbar energiförsörjningI dag tog regeringen beslut om en proposition omen ny, sammanhållen politik för en rättvis och hållbarutveckling. Det är en proposition som sätter dem ifokus som inte fått del av det välstånd som globalise-ringen har bidragit till. Fattiga människor och länder,inte minst de allra fattigaste, ska ges makt och störremöjligheter att dra nytta av de fördelar som det ökadeglobala utbytet innebär. Den nya politikens genomfö-rande kommer att kräva förbättrad samordning mellanpolitikområden, det vi kallar policykoherens. Jag kansäga att vi här ligger kanske först i världen med attverkligen på allvar försöka genomföra en politik medkoherens när det gäller fattigdomsbekämpningen.Utvärdering och analys av våra samlade åtgärderkommer att vara oumbärliga i arbetet med att skapaen sammanhållen politik. Regeringen kommer därföratt återkommande rapportera till om insat-serna för att nå målet om en rättvis och hållbar globalutveckling.Sverige ska vara ett föredöme i att utveckla håll-bara konsumtions- och produktionsmönster. Vi skautveckla goda exempel på kunskapsuppbyggnad,informationsspridning, styrmedel och samverkans-former på nationell nivå. Insatserna ska ta hänsyn tillprodukternas hela livscykel från råvara till avfall. Denoffentliga sektorn ska gå före bland annat genom attta miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Ett internationellt kemikaliesekretariat harskapats. Skattelättnader har införts för koldioxidneu-trala bränslen. En statssekreterargrupp arbetar med attinrätta ett nationellt center för utveckling, entrepre-nörskap och export inom miljöteknikområdet. Enutredare ska få i uppdrag att föreslå en handlingsplanför hållbar konsumtion. beslutade regeringen,som vi har hört, om en kretsloppsproposition somkommer att föreläggas . kommer attfortsätta att vara drivande i utvecklingen av ett globalttioårigt ramverk för hållbar konsumtion och produk-tion.Tillgången till energi är en överlevnadsfråga förde två miljarder som saknar tillgång till modern ener-gi. Detta var, som vi har hört, en av utgångspunkternaför ett särskilt EU-initiativ i . Syftet äratt bidra till fattigdomsbekämpning och att uppnåmillennieutvecklingsmålen genom nya förutsättningarför ekonomiska, sociala och institutionella föränd-ringar i som ska förbättra utvecklingslän-dernas tillgång till energi.Energiförsörjningen är en viktig del avvälfärden och miljöansvaret i industrialiserade länder.Det energipolitiska beslutet genomförsnu i . Den gröna skatteväxlingen ger resultat.Ett kvotbaserat elcertifikatssystem har just trätt ikraft. I kunde inte EU få gehör för sinakrav på energimål. Däremot tog vi initiativ till enkoalition för länder som vill gå före och sätta egnamål. En ministerkonferens kommer att hållas om ettpar veckor för de närmare 80 deltagande länderna.Sedan vi senast sågs här i kammaren har national-kommittén för och Habitat redovisat sinaslutsatser. Slutbetänkandet innehåller en lång radförslag som är föremål för remissbehandling. Närremissvaren har sammanställts avser jag att samlaskilda intressenter till en hearing för att belysa möj-ligheter och prioriteringar i det fortsatta arbetet. Dia-logen och samarbetet för hållbar utveckling behövs.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag talade i mitt anförande om till-gången till energi som en förutsättning för att minskaglappet mellan u- och i-länder och värdet av att vi ivästvärlden satsar på ren och effektiv energiförsörj-ning. Vidare talade jag om värdet av att vi i den rikavärlden måste lämna ett utrymme för attväxa.I regeringens skrivelse om Johannesburgstopp-mötet står två målsättningar: att stimulera använd-ningen av befintlig effektiv energiteknik och främjaintroduktion av ny samt en ambition att satsa på ve-tenskap forskning som syftar till att minska utsläppenav växthusgaser. Det låter jättebra.Min första fråga till miljöministern är: Delar mil-jöministern min syn att vi måste lämna ett utrymmepå energiområdet för växande ? Min andrafråga är: Hur menar ministern att det ska gå till? Jagupplever att vi står och stampar på samma ställe idag.Anf. 102 Miljöminister () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi börlämna ett utrymme, men jag tror vi har väldigt olikauppfattningar på vilket sätt det ska ske. Jag förstår attLars tycker att vi ska göra det genom attutveckla kärnkraften och därmed lämna ett farligtavfall efter till kommande generationer. Vår tanke äratt vi ska försöka åstadkomma en effektiv energiför-sörjning i världen, inte genom en ohållbar energiformutan genom hållbar och förnybar energi. Det är skill-naden i våra uppfattningar.Jag tyckte att det var intressant att höra LarsLindblads inlägg. Vi har väldigt olika uppfattningarom detta. ser att vi har en för starkmiljöprofil i vår hållbara utveckling och menar att jumer marknad, desto bättre hållbar utveckling ochdesto bättre fattigdomsbekämpning.Jag delar inte den uppfattningen. Jag ser att tillexempel stora delar av är rika länder,inte bara därför att man har satsat på marknadseko-nomin utan också därför att man har satsat stora of-fentliga resurser på till exempel public health ochmiljöåtgärder, som har skapat goda förutsättningar förett väl fungerande samhälle. Detsamma gäller oss häri och i andra länder. Det finns inget land somhar åstadkommit en hälsosam och bra miljö och enekonomisk utveckling utan en väl fungerande stat ochväl fungerande offentliga insatser för att skydda miljöoch hälsa. Här har vi en fundamental skillnad mellanModeraterna och Socialdemokraterna, och jag troräven andra partier.Nu har vi den här skillnaden, och det intressantaär att precis detta ser vi också i Europaparlamentet.Jag konstaterar med tillfredsställelse att till exempel tycker att vi ska bedriva en tuff ke-mikaliepolitik, medan röstade mot entuff kemikaliepolitik i . Även därser vi denna skillnad i synen på hållbar utveckling.Anf. 103 () replik:Fru talman! Regeringens målsättningar på energi-området låter väldigt lockande. Problemet med denpolitik som regeringen gjort upp med samarbetsparti-erna och är att den leder till en helt annansituation i verkligheten. I verkligheten har Sverigesberoende av kol och olja ökat. Förvisso sker inte allautsläppen i . Vi exporterar problemen tillDanmark och andra länder. Det är förvisso en intres-sant syn på globalt ansvarstagande. Det är lite atthålla för ögon och öron och låtsas att de inte finns,utsläppsstatistiken syns bara i och andraländer.Hur ska vi komma ifrån det elände som finns iverkligheten ? Vi har en lösning på kort sikt -kärnkraften bland annat - medan vi vill se en teknik-utveckling på . Har regering en lösning påhur vi snabbt kan komma ifrån fossilbränsleberoendetsom blir allt större dag för dag?Sedan vill jag ställa en fråga till miljöministern.Jag blir lite orolig när miljöministern pratar om det såfarliga kärnbränslet. Det är klart att vi har ett problemi med kärnbränslet, men jag antar att miljö-ministern anser att den lösning som vi nu arbetar framtillsammans med Svensk Kärnbränslehantering, detvill säga att lägga det i , ellervar det nu kan hamna, är en tillräckligt god lösningför att ta hand om detta bränsle. Jag måste säga att jagblir lite oroad över hur miljöministern artikuleradedetta.Anf. 104 Miljöminister () replik:Fru talman! Låt mig börja med den sista frågan.Det är självklart att jag som miljöminister och ansva-rig för den myndighet som har ansvar för kärnavfallettar detta på största allvar och har förtroende för deprocesser som vi arbetar med. Där behöver det interåda något tvivel. Sedan har vi en annan uppfattningom detta är en framtida energikälla som vi bör satsapå. Som vet har vi en långsiktig strate-gi. Vi har just nu en utredare som ser över det lång-siktiga arbetet med avvecklingen och kommer attrapportera till regeringen . Då hoppas att viså småningom ska kunna återkomma med en diskus-sion om de långsiktiga lösningarna.Redan nu har vi, som jag nämnde i mitt anföran-de, ett elcertifikatssystem i kraft som kommer attresultera i förnybar energi utövermycket förnybar energi som vi redan har i Sverige.Det finns mycket som vi kan vara eniga om när detgäller forskning och utveckling på det här området.Hur ska vi se på den nationella försörjningen? Låtmig säga att vi har haft ett överskottav grön energi eller vattenenergi som vi också ex-porterat, har vi importerat. Jag trorlångsiktigt att vi har en marknad i som hängerihop. Därför har vi också en gemensam strategi inomEU för att hantera klimatproblemen, nämligen han-deln med utsläppsrätter som jag ser fram emot. Dåkommer det bli så att vi måste hantera de här proble-men tillsammans, och så kommer vi att fortsätta attarbeta i nära samarbete med övriga EU-länder för attklara klimatmålet.Anf. 105 ()replik:Fru talman! får vi glädjas tillsammans medmiljöministern över att ligger etta i världen ipolicykoherens. Det noterar vi.Jag skulle tycka att det var roligare att få glädjastillsammans över innehållet i den kretsloppsproposi-tion som har presenterats för den häpna världspres-sen, som hungrat och törstat efter den. Miljöministerndeltar i den här debatten, och det är jättebra. Honhade på sig att här presentera innehållet iden. I stället väljer hon att presentera den för medier-na - en överenskommelse. Det stämmer illa med densynpunkt som miljöministern tidigare uttalade om hurviktiga riksdagsledamöterna är. Nog gnölat.Det jag ville fråga och vill ha lite förtydligandenom är insatser när det gäller att få framkraftfulla och verksamma institutionella ramverk föratt kunna driva miljöutvecklingen globalt. Det hartalats om utveckling, att arbeta fram envärldsmiljöorganisation av liknande karaktär somVärldshandelsorganisationen. Hur ser miljöministernpå det? Vilket arbete lägger ned?Till slut vill jag fråga när vi nu samtalar om håll-bar utveckling och vi också har fått oss entilläggsbudget till livs: Är besparingen på sanering avförorenade områden ett bra sätt att bedriva arbete medhållbar utveckling i ?Anf. 106 Miljöminister () replik:Fru talman! Låt mig börja med den internationellamiljöförvaltningen. Jag tror att vi alla skulle vilja seen starkare organisation inom FN för miljön. Vi sernär WTO möter en lång rad enskilda miljökonventio-ner vilken splittring som finns. Principiellt kan visäga att har arbetat oerhört hårt för att för-stärka den internationella . Försla-get om en internationell miljöorganisation har ettmycket svagt stöd framför allt från G 77-länderna.Det har visat sig omöjligt att egentligen driva den.Det är några länder som har drivit den mycket starkt,bland annat. Resultatet i äratt detta inte är möjligt att driva igenom. Det uppfat-tas dessutom mycket negativt av . Det ärinte bara så att man lite grann är emot, utan man ärväldigt negativ.Så ser den faktiska verkligheten ut.Vad vi nu däremot fattade beslut om i Johannes-burg är betydliga förbättringar när det gäller helaförvaltningen för hållbar utveckling där Ecosoc får etthelt annat ansvar vid sidan av säkerhetsrådet. CSDstärks också under Ecosoc när det gäller hållbar ut-veckling. Ambitionen är att även stärks. Sve-rige är mycket aktivt i att stödja arbete.Vi ser också att det har påbörjats ett arbete mellanmiljökonventionerna att samordna sina administratio-ner till exempel. I allt detta arbete har svenska för-handlare och varit mycket djupt involveradeoch har drivit mycket starkt att vi ska få en starkinternationell förvaltning.Förorenade områden handlade den andra fråganom. Det är alltid tråkigt när man ska dra ned någonpost. Vi var tvungna även från Miljödepartementetssida att bidra i de nedskärningar som man var tvung-en att göra. Förorenade områden är en fråga där vi harmöjlighet att uppnå de miljömål som vi har satt upp.Vi kan avvakta något och hålla inne pengar utan attdet riskerar de långsiktiga målen för de förorenadeområdena. Vi har ambitionen att upprätthålla den nivåsom vi ska nå till. Det här området var enligt vårbedömning det bästa att hålla tillbaka på.Anf. 107 ()replik:Fru talman! När det gäller att utvecklingoch att stärka de globala mekanismerna låter det somvanligt - vi har hört det förut. Man ställer sig upp ochdeklarerar högtidligt att man ska stötta och ta nya tag,men så fortsätter man i de gamla strukturerna. Samti-digt växer sig WTO starkt och får ännu mer muskler.Man har förlikningsmekanismer och sanktionsmeka-nismer, men på miljöområdet finns det väldigt lite avdetta.Om jag har uppfattat saken rätt har uttalat sig för något slags världsmiljöorganisation.En WTO-arbetsgrupp och även utredningar inomUNEP har lämnat ett sådant förslag. Varför finns detinte sådana möjligheter? Varför har ochandra länder misslyckats med att driva den frågan?Hur kommer att stärkas?På de förorenade områdena ligger gamla soptipp-ar, gamla gifttunnor och gamla gruvområden somvarje dag, varje timme och varje minut läcker ut gift inaturen. Vi har en statsbudget som innehåller ettganska stort antal miljarder. Är det en bra prioriteringatt spara 150 miljoner - cirka en tredjedel av anslaget- med tanke på en hållbar utveckling?Anf. 108 Miljöminister () replik:Fru talman! Det finns i budgeten mycket storamedel avsatta för marksanering, och det har skett ökning av anslaget under senare år.Dessa projekt bedrivs i prioritetsordning. Det hargjorts en omfattande genomgång av vilka markområ-den som har högsta prioritet, och där går man in först.Detta utredningsarbete har tagit . Det inne-bär att det har varit svårt att sätta alladessa pengar i arbete. ser vi att processen börjaratt komma i gång, och vi har resurser för att ta tag ide svåraste problemen, vilket vi gör med det snaraste.Jag tycker att man ska säga att det är bra att vi i mil-jöbudgeten har prioriterat marksanering på det sättsom vi har gjort.Varför misslyckas vi med en internationell miljö-organisation? G 77 är en av de största förhandlings-grupperna som inte är intresserad av detta. Internatio-nella miljöförhandlingar är mycket svåra att genom-driva. Det är lätt att rita upp en fin karta över vilkamiljöorganisationer, tvistlösningsmekanismer ochsanktionssystem som vi vill ha, men detta är oerhörtsvårt att genomdriva i praktiken. Vi måste ha detstora flertalet länder med oss för att vi ska kunnagenomföra förslaget om en internationell miljöorga-nisation.Min bedömning just nu är att vi bör jobba vidareinom miljökonventionen med att stärka det som vikallar för compliance, uppföljningsmekanismer. Vihar sådana i klimatkonventionen. Förmodligen ärdetta det enklaste att fortsätta framåt på.Jag tycker inte att man vara föraktfull och säga attallt fortsätter i samma spår och att man inte gör nå-gonting radikalt. Det fungerar inte på det sättet. Menvi går framåt, och jag kan övertyga om att går framåt och att det går bra.Det kan finnas vissa fördelar med en organisationsom som har till uppgift att verka i alla sekto-rer inom FN-systemet, och det jobbar man hårt med,vilket försöker att stödja.Anf. 109 () replik:Fru talman! Vid mötet i var hållbaraproduktions- och konsumtionsmönster ett viktigtämne, och det är jag glad över.För mig handlar detta delvis om kemikaliepolitikoch giftfria kretslopp. I det sammanhanget vill jag tatillfället i akt och ställa en fråga om det förslag somMargot har presenterat om en ny kemika-lielagstiftning.I mitt tycke är utbytesprincipen, substitutionsprin-cipen, urvattnad i det förslaget. Vi har utbytesprinci-pen väldigt tydligt inskriven i svensk lagstiftning.Den innebär enkelt uttryckt att en kemikalie ska bytasut om det finns en annan som är bättre från miljösyn-punkt.I förslaget till ny EU-lagstiftning sägs att man skagodkänna en kemikalie om kontrollen är tillräcklig.Man går till och med så långt att en kemikalie kangodkännas även om kontrollen inte är tillräcklig. Deträcker med att de samhälleliga fördelarna väger övermiljöhänsynen. Det anser jag vara en väldigt tydligurvattning av en grundläggande princip. Man bryterdels mot utbytesprincipen, dels också mot försiktig-hetsprincipen. För mig är det viktigt att man hållerfast vid sådana här enkla utgångspunkter i miljöpoli-tiken och kemikaliepolitiken.Min fråga till miljöministern är då: Vad kan dettakomma att innebära för svensk kemikalielagstiftning?Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för attdetta inte ska bli det slutgiltiga förslaget?Anf. 110 Miljöminister () replik:Fru talman!