prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Statli-ga kreditgarantier kan vara hindrande för företagenskreditgarantiföreningar. Då tycker jag att företagenskreditgarantiföreningar är viktigast att värna. De ärviktigare än statliga kreditgarantier, men jag hoppasatt båda kan fungera - för båda behövs.I har man ungefär ett sådant system somSverige funderar på att införa vad gäller förmånsrät-ten. Men där har de ju Finnvera, som med enormtmycket pengar kompenserar de krediter som de gårförlustiga där och som vi kanske går förlustiga. Det ärett helt annat system.Jag vill också beröra vattenkraftsvinsterna litegrann. Jag håller verkligen inte med att kärnkraftverk går att bara ta bort lätt och ledigtoch att man sedan planterar potatis eller vad man nuvill. Men det finns ändå speciella saker med vatten-kraften. Det är stora områden det handlar om - bådedammarna och älvarna - och som blir påverkade. Därkan både livskvaliteten för befolkningen och möjlig-heterna till bra näringar och bra turistföretag försäm-ras. Det som kommer att växa framöver tror jag ochmånga andra är en turism som handlar om att på etthållbart sätt utnyttja naturens resurser. Ekoturismkommer på olika sätt att bli stort. Det är redan stort iSverige, men det har potential att växa mycket mer.Just den nischen hindras av den vattenkraftsutbygg-nad som finns. Den har förstört stora delar av denursprungliga miljön. Så visst finns det skäl att kom-pensera dessa kommuner som ständigt, , helatiden har en nackdel av det här! Jag tycker inte att detär för mycket begärt att man gör en utredning av huren sådan kompensation skulle kunna se ut. Det bordeman gott kunna ställa upp på.När det gäller utlokalisering av statlig verksamhetså har det pratats och pratats. Men det tycks alltidfinnas någonting i vägen när det blir några nya myn-digheter eller när det blir uppdelningar av gamla närnågonting nytt händer. Det tycks ändå aldrig riktigtvara läge att flytta dem. Det är det som är så märkligt.Det är självfallet viktigt att en verksamhet fortsätteratt fungera bra, och helst bättre än den har gjort, omman flyttar den. Det är självfallet viktigt att ta hänsyntill personalen. Men om man har ett långsiktigt pro-gram, och inte bara bestämmer sig från ett eller ettpar år till ett annat utan har fem program så både kan förbereda personalen och den ort ditman vill flytta så borde förutsättningarna kunna varamycket bättre. Det har tveklöst stor betydelse förorter att få en sådan här satsning.Nu ser jag att min talartid är slut, trots det jaghade tänkt mig, så nu ska jag sluta prata.Anf. 19 jag lämnar ordet vidare vill jag be ledamö-terna att diskutera det ärende som står på dagordning-en och inte det ärende som bereds i ett annat ut-skott. Det blir lite för mycket av det i debatten, så detvore bra om vi kunde hålla oss till detta ärende.Anf. 20 () replik:Fru talman! tog upp detta medatt återställa efter redan projekterade och vidtagnaåtgärder.När jag nämnde kärnkraftverk som exempel me-nade jag exempelvis att när man stänger sågår det att använda området till någonting annat. Detstår inte fast där i evinnerliga tider som ett gammaltkärnkraftverk. Det är ju inte meningen att kärnkrafts-avfallet ska grävas ned på området, utan det ska för-hoppningsvis ta vägen någon annanstans. Det är ettexempel på att man kan använda marken till någotannat. Det går att jämföra med att om man bygger enmotorväg mellan och till ex-empel och sedan bestämmer sig för att flytta vägen.Då kan man använda den marken där motorvägenfinns till ett annat ändamål - att bygga bostäderpå eller bedriva någon annan verksamhet på - på ettsätt som inte går att göra med de dammar som däm-mer upp älvarna. Det är omöjligt att återställa.Anf. 21 ()replik:Fru talman! Jag är rädd för att det är svårt att åter-ställa de områden där man har haft kärnkraftverkockså, men jag hoppas naturligtvis att har rätt. Vi får väl se.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tänker också låta bli att kom-mentera det förslag om förmånsrätter som, såvitt jagförstår av dagens debatt, har behandlats i lagutskottet.Det får vi ta i särskild ordning. Vi har alltid haft denkutymen här i att inte föregripa de eventu-ella diskussioner som ska komma utifrån andra be-tänkanden.Fru talman! Jag tittade på det här betänkandet och räknade ut att 126 motioner behandlas idet. Om jag skulle ägna ungefär en minut åt varjemotion skulle nog talmansmiddagen bli försenad. Dettänker jag alltså inte göra. Jag konstaterar bara att deregionalpolitiska frågorna väcker ett väldigt stortintresse hos ledamöterna, och det är faktiskt så obero-ende av i vilken del av landet man bor.Den regionalpolitiska utredningen, där tre av osssom deltar i kammardebatten satt med, diskute-rade detta för ett och halvt år sedan. Och många av detankar som fanns där ligger faktiskt till grund för demotioner som behandlas i det här betänkandet. I denhär utredningen och i debatten i samband med propo-sitionen sade vi att vi måste skapa en regional ut-veckling som tar vara på och främjar tillväxtmöjlig-heter i alla delar av landet. Vi måste förstå den inter-nationella, globala utvecklingens roll och möjligheter.Där kan jag faktiskt, fru talman, känna en viss oro förde globala trender vi ser i världen, alltifrån den 11september till kriget i . Det finns en SARS-epedemi som vi vet väldigt lite om. Detta påverkarden ekonomiska utvecklingen väldigt starkt. Vi harväldigt liten kunskap om hur vi faktiskt ska hanteradetta. Men vi vet en sak, och där har rätt, nämligen vi måste försöka hantera dettapolitiskt. Det är det krav som människor kommer attställa på oss. Det är en uppgift som kommer att bliväldigt svår.Vi sade också att en bra regional tillväxt måstevara grunden för att garantera alla medborgare engrundläggande välfärd och en rimlig tillgång till sam-hällsservice. Vi menade också att vi måste skapa enregional strukturpolitik för en bättre anpassning avinfrastrukturen, kommunikationer, utbildning, forsk-ning, vård och omsorg. Allt detta måste både ses ochförstås utifrån ett regionalt perspektiv.Slutligen sade vi att vi behöver tillskapa en regio-nal stimulanspolitik med större flexibilitet och meranpassningsbara möjligheter som ger utrymme för attpröva och utveckla nya metoder.Det har gått vi hade denhär debatten. Ingen, varken jag eller någon annan, harförväntat sig att vi ska se några slutliga resultat. Re-gionalpolitiken är en process som vi befinner oss i,och jag ser att processen går åt rätt håll.Låt mig försöka summera vad man uttrycker i dehär 136 motionerna. Jag ser ett mönster som tagitfasta på vad vi diskuterade i samband med den härpropositionen 2001. Det är en mycket imponerandeläsning, fru talman. Det är imponerande vilken om-sorg man visar för sin hembygd och sin trakt och hurman faktiskt vill utveckla densamma oberoende avvilket parti man representerar. Det är också impone-rande att se att det finns en ganska stor samsyn i väl-digt många av de här frågorna.En annan och mycket tydlig markering är storstä-dernas och de större regionernas problematik, som viockså måste lösa. Den betyder på sitt sätt lika mycketi och som i , Göteborgoch Malmö.Fru talman! Det är viktigt att se helheten och inteställa regioner och delar av landet mot varandra. Jagmåste erkänna att jag känner en mycket stor oro förden utveckling jag nu ser i . Denutvecklingen kommer att påverka hela landet. Enfortsatt nedgång av verksamheter i kom-mer att påverka verksamheter i , ,eller i . Det är tragiskt att det fårsådana konsekvenser när det går ned starkt i Stock-holm. Tappar vi här kommer det långsiktigt att få dehär konsekvenserna. konkurrerar inte medPajala eller . konkurrerar med Hel-singfors, , , och mångaandra starka regioner ute i Europa.Tillväxtförutsättningarna i den här regionen och istora regioner är alltså lika viktiga som tillväxtförut-sättningarna i mindre regioner och på landsbygden.Det här måste vi förstå. Vi måste se till att det funge-rar bra i de här regionerna när det gäller kommunika-tioner, bostäder, utbildning och mycket annat.Jag kan också konstatera att man jobbar mermålvetet på region- och länsplanenivå för att utvecklade tillväxtprogram som vi fortfarande har mångauppfattningar om. Jag har märkt att i den region ochdet län där jag verkar gör man ett mycket struktureratarbete för att sätta de här programmen i verket och setill att de skapar en stabilare arbetsmarknad som gerförutsättningar för god samhällsservice.Fru talman! De tio reservationer som finns i be-tänkandet tar upp kända ståndpunkter som vi diskute-rat vid tidigare tillfällen i kammaren. Men också här,i den debatt som vi nu för, präglas mycket av den nyasynen på regionalpolitiken, vilket är glädjande. Där-för yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag vill bara förtydliga att vi alla iFolkpartiet, oavsett var vi bor, vill främja utveckling-en i . Jag kan tipsa om ett ganska roligtdebattinlägg i i går som handlar omfjollträsk kontra landsbygden. Det understrykermycket av det som sade. Jagvill alltså betona att vi i vårt parti verkligen är för attstötta även Stockholm.Anf. 24 ()replik:Fru talman! Vi som har läst bokPopulärmusik från Vittula hoppas ju också att intehela landet, inklusive , blir något fjollträsk.Det är viktigt.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag håller helt med om att vi behöver en politik både för Stock-holm och övriga landet. Vi behöver både en stor-stadspolitik och en landsbygdspolitik och en balansdäremellan. Det är endast på så sätt som vi kan tavara på hela landets möjligheter till utveckling ochtillväxt.Men jag kan ändå inte låta bli att ställa en konkretfråga till om återföringen av vattenkrafts-vinsterna. Jag undrar varför vi i inte ens kanutreda ett system för återföring av vattenkraftsmedelnär man i har haft ett sådant system i full poli-tisk enighet . Det fungerar väldigt väl ochgör att vattenkraftskommunerna blir delaktiga i vär-deskapandet på ett helt annat sätt. Det blir en heltannan balans i den regionala utvecklingen.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Vi snuddade delvis vid frågan omåterföring av vattenkraftsvinsterna i den regionalpoli-tiska utredningen. Vi bedömde då, framför allt i mittparti, att det skatteutjämningssystem som vi har lan-det fungerar bättre än en återföring av vattenkrafts-vinsterna rakt av. sker en överföring av energi-skatterna på i storleksordningen 600 miljoner till deområden som refererar till. Jag ser enrisk för att det skulle bli orättvist om man skulle haett likadant system finns i Norge.Jag var inte med när näringsutskottet besökteNorge och titta på effekterna av detta, men så mycketvet jag, efter att ha besökt tidigare, att det intefinns någon rättvisa i systemet. Det finns små kom-muner som är oerhört rika beroende på just den sned-fördelning som blir, och det finns andra kommunersom inte alls får del av detta. Vi i utredningen tyckteinte att det skulle genomföras, och jag är glad för attdet inte föreslogs i propositionen heller. Vi tycker attvi i stället ska slå vakt om det skatteutjämningssystemsom vi har.Jag delar dessutom den uppfattning som framkomtidigare, nämligen att det finns en mycket stor risk attvi kommer att ställa andra näringsregioner mot var-andra, till exempel med Volvotillverk-ning och mycket annat. Hur mycket av de vinsternaska i så fall hamna i den regionen? Det vore en sämreutveckling.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag vill understryka att det inte finnsnågon motsatsställning mellan ett väl fungerandeskatteutjämningssystem och återförande av vatten-kraftsmedel. Det kan vi också konstatera enligt dennorska modellen där man väger in detta för att detinte ska slå alltför drastiskt i vissa kommuner.Det finns också möjlighet att se till att regionernafår del av det här på ett sätt som gör att de kommunersom inte har så mycket vattenkraft också kan få del ide områdena.Det är för att ta reda på fakta och ha ett bra be-slutsunderlag som vi behöver göra den här utredning-en. Jag förstår inte varför man inte vill det.Det finns en förening över alla politiska gränser i45 medlemskommuner här i landet med 705 000invånare som utgör en stor del av inland.Det är just de områden som behöver en skjuts för attväxa och utvecklas.Jag förstår inte varför man inte ens vågar utredafrågan.Anf. 28 ()replik:Fru talman! Det beror på att vi tycker att vi harhyggligt med kunskap ändå när det gäller hur vi skafördela resurserna här i landet.Håkan kanske inte stämmer in i det, menvår uppfattning är att vi har hyggligt med de kunska-perna. I den regionalpolitiska utredningen var viganska överens om att detta inte var något bra system.Jag har också träffat de här kommunernas företrä-dare och haft diskussioner om detta, men jag vet -och det vet också - att om vi tryckerpå den här knappen och ändrar detta, kommer som ettbrev på posten krav från andra partier om att skatte-utjämningssystemet ska tas bort. Det kommer attkosta mycket mer för Norrlandskommunerna. Detfinns andra åtgärder som måste till och som jag be-dömer är väsentligt viktigare än den här frågan.Anf. 29 ():Fru talman! är ett fantastiskt land. Natu-ren skiftar från söder till norr. Vi har landsbygdsregi-oner. Vi har storstadsregioner och små och medelsto-ra samhällen.Oavsett var vi bor vill vi ha kvar denna mångfald iboendet, men då krävs tillgång till service som brakommunikationer, bra vägar, skolor, affärer, arbete.Uppräkningen skulle kunna fortsätta, men jag väljeratt stanna här.Vi märker vad som händer nu.Utarmningen av landsbygden fortsätter. Inflytt-ningen till storstäderna ökar. De som trots allt väljeratt stanna kvar går en oviss framtid till mötes.Samhällsservicen minskar. På många orter blir deten svår frågar hur länge man ska orka bo kvar.Hur ska vi kunna motverka detta och öka fram-tidstron?I en motion har jag lyft fram möjligheten att fåigång en ny Hela ska leva-kampanj. Ni minnskanske då många orterengagerade sig i arbetet för en levande landsbygd.Det var studiecirklar, byalag, nätverk, hemvändarda-gar och idéverkstäder.Människor fick inspiration att ta ansvar för byg-dens fortlevnad. Några minns säkert kampanjbildenmed samtliga partiledare sittande i en båt. Temat vardå: Vi sitter alla i samma båt.Alla goda krafter behövs för en levande lands-bygd. Men finns det samma intresse i vår tids partile-dargeneration? Anser alla partiledare att hela Sverigeska leva?I så fall vore det enkelt att upprepa 1980-taletslyckade kampanj. Kostnaderna behöver inte bli såstora. Vi vet att det finns EU-medel för just den härtypen av projekt.Utskottet har avslagit min motion, och jag får välåterkomma i ärendet. Jag vill ändå lyfta fram ett po-sitivt exempel på hur en bygd kan utvecklas och fåtillbaka framtidstron.Västra i är befolkad av äldre männi-skor och några nyinflyttade barnfamiljer. Man hadeingen byagemenskap, föreningsverksamheten tynadeoch inga nya arbetstillfällen fanns i sikte.Vad händer? Jo, anslår 125 000 kronorför att kyrkan ska engagera sig i bygdens fortlevnad.En projektledare anställs på halvtid under ett år.Mycket verksamheter kommer i gång. Så småningombeviljas EU-medel. , på det tredje året, finns detframtidshopp och alla hus är bebodda av människorsom har upptäckt varandra och bygden som en till-gång.De har fått ett nytt nyckelord: Tillsammans kan vi.Sverige står inför många viktiga vägval. Ska vivälja att låta utarmningen av landsbygden få fortsättaeller ska vi säga: Stopp nu räcker det?Fru talman! Vi är folkets valda representanter häri . Vi kommer från hela landet, och det är visom har avgörandet i vår hand. Tillsammans kan viom vi vill.Anf. 30 ():Fru talman! Går det att hejda flyttlassen och få detSverige som finns utanför storstadsområdena att återöka sin befolkning och växa och utvecklas? Det ärkärnan i den här debatten.Naturligtvis går det om bara viljan och förmåganfinns.Det är självklart ingen naturlag att människor skasöka sig bort från bygder och län med så många igrunden goda förutsättningar som till exempel norr-landslänen har.En bättre arbetsmarknad med fler företag därmänniskor kan få jobb, fungerande samhällsserviceoch bra vägar och järnvägar där tågen inte bara gårofta, utan också stannar, är några av de förutsättning-ar som vi som beslutsfattare på olika nivåer måstemedverka till.Det är väldigt allvarligt, och får många negativaeffekter, om vi får en fortsatt koncentration till ettfåtal större städer och regioner och befolknings-minskning i övrigt i vårt land. Det ger utglesning,försämrad service och lämnar outnyttjade resurser istora delar av vårt land, precis som om i sitt tidigare inlägg.Det ger växande köer, miljöproblem och ett starkttryck på att snabbt bygga upp ny infrastruktur påandra håll i landet. För mig som centerpartist ochdecentralist är detta en helt oacceptabel utveckling.Det är något av bakgrunden till den motion somjag tillsammans med , socialdemo-krat, skrev i det här ärendet. Där tar vi fasta på att enmodern politik för regional rättvisa inte i första handhandlar om ökat stöd till vissa områden. Det måste istället främst bygga på rättvisa åt de landsdelar somunder brandskattats av de centrala delarnaav vårt land.Skogslänen i , och medflera behöver verkligen inte be om ursäkt för sig. Vårskogsindustri i norra ger ett överskott i ex-port- och importbalansen som är dubbelt så högt somden omhuldade bilindustrin. Skogsverksamheten kanändå utvecklas ytterligare genom att förädla mer avråvaran på hemmaplan.I vår motion tar vi upp de här frågorna som betän-kandet handlar om. År har det från riksdagenoch utskottet talats om att man ska överväga utlokali-sering till andra orter. Vi ser ändå att det finns en långrad av etableringar som sker i , istorstadsområdena eller i universitetsområdena.I syfte att motverka den obalans som var tydligredan för 30 år sedan omlokaliserades ett 30-tal myndigheter med omkring10 000 anställda från . Det var enengångssatsning som sedan dessa inte har följts avnågot motsvarande . Dettatrots att de utlokaliserade verken - i Karls-krona, Lantmäteriet i , och Vägver-ket i och många andra - fungerar väl.Trots alla de här besluten och trots påpekandenom hur statlig verksamhet bör lokaliseras utanförStockholmsområdet, och att det ska övervägas i varjeenskilt fall, synes inte någon förändring ha skett un-der slutet av eller början av 2000-taletenligt uppgifter från ,snarare tvärtom. Precis som flera talare harpåpekat går det åt fel håll.Det skulle självklart ha stor betydelse för den re-gionala utvecklingen och livskraften i olika delar avlandet om tusentals nya statliga jobb kunde decentra-liseras och tillföra ny kraft till bygder som behöverdet så väl. Dessutom finns stora möjligheter attjobba avståndsoberoende via dator med uppkopplingtill andra orter och arbetsplatser. Nya kvalificeradehögskoleutbildningar finns på ett stort antal platserrunt om i . Snabbtåg och flygförbindelser kantillgodose de behov som finns av resande till fysiskamöten och sammankomster.Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt attinte utskottets majoritet gör mer, säger mer och ärberedd att gå de motionärer till mötes som påtalardetta. Man talar i stället om att man ska ha en över-syn, utvärderingar om och om igen. är det attgå från ord till handling om vi menar allvar med regi-onal balans och regional rättvisa.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservationnr 8 där vår motion tillstyrks.Anf. 31 ():Fru talman! Många människor i norra känner stor oro . Den dåligaekonomin, utflyttning och arbetslöshet tynger kanskemest. Detta är fallet trots att vi har en enorm naturri-kedom i området. Vi har landets mest alpina fjällom-råde, största orörda älvsystem, 31 000sjöar, ljusa nätter, norrsken och midnattssol. Vi harnationalparker, naturreservat, djurskyddsområden ochmycket mer.Norrbotten är unikt, men det räcker inte för attåstadkomma en ökad tillväxt. Vi måste också ha eninfrastruktur och lagar och regler som är rätt utforma-de för att stärka kommunernas förmåga att arbetalångsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling,så att man kan ta till vara de enorma naturresurserna.Jag vill därför ta upp två motioner, N380 ochN379, som handlar om arbetsmarknaden i Tornedalenoch om utlokalisering av statliga bolag och verk. Jaghar inget annat yrkande än utskottets, men jag vill pådetta sätt synliggöra problematiken.Tornedalen har som sagt stora resurser att utgåfrån, men för att åstadkomma en högre tillväxt i regi-onen måste staten investera i infrastruktur och byggaut skolor och universitet. Det krävs också en annor-lunda lagstiftning, så att man kan bo och arbeta i enstörre region, ett större arbetsmarknadsområde. I dethär fallet rör det sig om ett område som går in i tvåländer.Genom går gränsen mellan Sverigeoch . Det ger både möjligheter och svårigheteroch kräver både särskilda insatser och lagstiftning.Det sker ingen samordning av investeringar iinfrastruktur, och såväl den svenska som den finskasidan av lider av utflyttning och minskadbefolkning. Vi måste därför bättre ta till vara de möj-ligheter som finns i gränstrakterna mellan Sverigeoch , på samma sätt som vi gjort i gränstrak-terna mellan och . Vi måste vidtaåtgärder för att få till stånd en bättre regionförstoring.Den andra motion som jag vill ta upp behandlarutlokalisering av statliga företag. Staten äger ett sjut-tiotal bolag med nästan 200 000 anställda. Majorite-ten av dessa bolag ligger i . Dettahar också berörts tidigare i debatten. Vi vet att mark-naden i är överhettad, även om ocksåStockholm behöver tillväxt. Utlokaliseringar, av-knoppningar och nyetableringar bör därför ske ute ilandet, både för och för det övriga lan-dets bästa.I verksamheter där staten har ett ägarinflytandemåste regionalpolitisk hänsyn tas. Som utskottetockså säger lade 1990 fast principer förlokalisering av statlig verksamhet. I arbetsmarknads-utskottets betänkande AU13 uttalades då bland annatatt omlokalisering och framför allt decentralisering ärviktiga inslag i strävandena att åstadkomma en balan-serad regional utveckling och att fortlöpande pröv-ning bör ske av förutsättningarna för decentraliseringav den här typen av verksamhet. Det är kanske viktigtatt man gör en utvärdering av denna process, någotsom också tidigare var inne på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer en frågestund med regeringen, och föl-jande statsråd kommer att delta: statsrådet ,socialminister , statsrådet , miljöminister och statsrå-det . Statsrådet besvararsåväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt egetansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområde inom regeringen.Som bekant är regelverket sådant att en fråga fårställas under högst , och den ska verkli-gen avslutas med en fråga. Jag vill också erinra omatt det finns möjlighet till en uppföljningsfråga om 30sekunder, men den ska också avse en fråga. Statsrådetförväntas också svara på frågan och ingenting annat.Regeringens arbetssättAnf. 33 ():Herr talman! Min fråga riktas till statsrådet hade en rad pressträffarruntom i landet då vårpropositionen presenterades,och det kan sägas vara en blåsning som s-väljarnaråkade utför.Det var många som reagerade på vad som hände imitt hemlän. I hade vi en pressträff där densocialdemokratiska riksdagsgruppens ordförandefanns. Hon sade att beslut och åtgärdersom regeringen inte gillar hänvisas till långvarigautredningar. Detta är regeringens arbetssätt. Så sadehon.Jag vill kort och gott fråga statsrådet omdet här är den socialdemokratiska regeringens arbets-sätt, och då vill jag ha det bekräftat här . Skaockså vi 349 här i känna oss blåsta?Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Såvitt det är mig bekant, och det tor-de också vara kammarens kunskap, är ledamot av . Det faller på sinorimlighet att jag ska kunna kommentera enskildayttranden som har fällts vid en presentation på enpresskonferens.