prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Det finns en ideologisk klyfta i som handlar om tillståndet i vårt land. De krafter som kommer att vinna den här kampen om bilden av kommer också att få makten att formulera visionen om hur ska förändras. Striden om bilden av är en strid om samhällets framtid. Vi socialdemokrater tänker inte förlora den kampen om verklighetsbeskrivningen. Man kan undra varför de borgerliga aldrig kan vara stolta över vårt land. Varför kan man aldrig vara det? Varför måste man svartmåla hur det ser ut i ? är ju faktiskt ett rikt land med stora möjligheter. Medvetna satsningar på kunskap och de många människornas kreativitet och arbetslust har gjort till en ledande forsknings- och IT-nation med hög sysselsättning och många framgångsrika företag. Välfärden är väl utbyggd och den gemensamma ekonomin är stark. Självklart får vi inte slå oss till ro med detta. I den alltmer hårdnande internationella konkurrensen måste vi vässa våra vapen. Näringspolitiken är här en viktig faktor för att främja tillväxt och sysselsättning, men jag vill betona att det bara är en del. Det handlar också om väl fungerande infrastruktur. Det handlar om forskning och utveckling. Det handlar om arbetsmarknadspolitik. Det handlar om en väl fungerande lönebildning. Den svenska samhällsmodellen, med satsning på både utbildning och social utjämning, har bidragit till att har växt sig starkt. Regionala högskolor har inneburit att människor får närhet till utbildning. Generösa skatteregler har gjort det möjligt för det stora flertalet att ha en dator, vilket förutom att öka vårt kunnande också har stärkt som IT-nation. En framstående hälso- och sjukvård som fördelas efter behov har inneburit en trygghet hos människorna på samma sätt som den gjort ledande inom medicinteknik. Arbetsmiljöregler har inneburit att människorna har skyddats från många faror men också att har blivit världsledande på hörselskydd. Starka miljöregler har inneburit framstående företag inom miljöteknik. Så är det självfallet. Det hela hänger ihop. Tillväxten ger sysselsättning och välfärd om den fördelas rätt. Och om vi tar vara på de många människornas kunnande och engagemang får vi också en ökad tillväxt. Om människor känner sig trygga innebär det minskad rädsla för förändringar. En bra arbetslöshetsförsäkring gör människor mindre rädda om det värsta skulle inträffa. Arbetsmarknadsutbildningar har gjort det möjligt för människor att omskola sig. Det har lett till att vi har vågat driva på en omstrukturering av näringslivet när de gamla förutsättningarna inte längre har funnits. Vi har nog världens mest teknikvänliga fackföreningsrörelse. Det svenska näringsklimatet står sig väldigt väl om man jämför med andra länder i vår omvärld. Vi har starka basnäringar som papper, trä, stål och verkstadsproduktion. Men vi har också nya områden som mobila IT-tjänster, bioteknik, medicin och underhållning. En av de största tillgångarna i det svenska näringsklimatet är den svenska arbetskraftens höga utbildningsnivå. Kunskapslyft och vuxenutbildning har varit viktiga redskap. Utbyggnad av högskolan har också varit viktigt. Vi går vidare genom att införa en allmän förskola för fyra- och femåringar. Ett flertal undersökningar visar också att näringsklimatet är bra i . Jag ska ta några exempel. Den europeiska kommissionens senaste uppföljning av Lissabonstrategin visar att är det land som har flest topplaceringar i de olika jämförelserna. framhålls av som ett föredöme. Man säger särskilt att är ett föregångsland när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, miljö samt forskning och innovation. Enligt hamnar 2003 på tredje plats. Det är inte precis en organisation som man brukar beskylla för att tillhöra socialdemokratins stödtrupper, men vi hamnar alltså på tredje plats när det gäller företags konkurrenskraft, det vill säga hur sofistikerade företagen är och hur gynnsamt företagsklimatet är. Det är en förbättring. var vi på en sjätteplats. är vi på en tredjeplats. Det gäller att fortsätta utveckla och stärka position i en alltmer konkurrensutsatt värld. Ska vi kunna behålla vårt försprång behövs mer av samarbete och förnuft. Detta är inte minst viktigt då vi nu befinner oss i en internationell lågkonjunktur där som ett litet, öppet och exportberoende land självklart påverkas. Men vi ska som sagt inte konkurrera med låga löner och dålig arbetsmiljö, utan vi ska konkurrera med kunskap och kompetens. Just nu pågår samtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Det skulle vara av oerhörd vikt om man kan enas kring en strategi för att stärka . Vi måste komma bort från den kvartalskapitalism som länge rått i vårt land och som bara har som utgångspunkt att man ska tjäna snabba pengar. Vi måste komma bort från utflyttningshot och i stället finna ett konstruktivt samarbete mellan arbetsgivare, arbetstagare och fackföreningar. Det var så vi växte oss starka en gång, och det är så vi ska göra nu också. Vi måste få fler nya företag och framför allt fler nya småföretag. Här kan självfallet samhället bidra på många olika sätt. Det handlar om teknikspridning. Det handlar om kompetensutveckling och innovationsfrämjande åtgärder. Andra viktiga faktorer är sunda konkurrensvillkor, minskad regelbörda och god tillgång till kapital, information och rådgivning samt också bra myndighetsservice. Jag ska här redovisa några av de åtgärder som genomförs och kommer att genomföras. En ny innovationsstrategi håller på att utarbetas. Den privata riskkapitalmarknaden präglas av våldsamma svängningar, och det behövs mer långsiktighet och stabilitet. Därför kommer staten att ta ansvar för att stärka försörjningen av så kallat såddkapital genom att dela Industrifonden. Samverkan mellan näringslivet, högskolan och samhället ska utvecklas på både nationell och regional nivå. avsätts 42 miljoner för att underlätta för kvinnor och invandrare att starta och driva företag. Stödet till kooperativt företagande ökar också. startades ett nationellt entreprenörskapsprogram med särskild inriktning mot ungdomar. får ytterligare för tillämpad industriforskning inom IT och telekom. Vi gör en satsning på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden med en snabbt växande världsmarknad, och ligger långt fram i den utvecklingen. Svenska miljöteknikföretag exporterade varor och tjänster för nästan och hade en tillväxt på . Det här är en stor möjlighet för och de svenska företagen. 3:12-reglerna som har diskuterats kommer att reformeras. Det händer en hel del på de här områdena. En annan viktig sak är regelförenklingsarbetet. Det har gjorts stora framsteg , och arbetet pågår också kontinuerligt. Arbetet med att förenkla befintliga regler prioriteras, och granskningen av de nya fortsätter. placerade i rapporten business 2004 i toppgruppen bestående av de tio bästa länderna för företag vad gäller just regelverket. Man har då jämfört 130 länder. av företagen i anser att den administrativa bördan är det huvudsakliga hindret för företagandet, och detta kan jämföras med EU, där snittet är . När företagen ska anställa i är det endast två myndigheter som ska kontaktas: arbetsförmedlingen och skattemyndigheten. Genomsnittet för 19 europeiska länder är 3,3 myndighetskontakter. Vi har kommit en bra bit på vägen. gäller det att öka farten och hålla linjen så klar som möjligt. Arbetet med att minska den administrativa regelbördan för de små företagen har ett brett upplägg som innehåller förenklingar och internationella och nationella regler, färre och enklare blanketter och uppgifter från företag, bättre service och tillgänglighet hos myndigheterna, effektivare administration inom och mellan myndigheter och, så långt kreativiteten räcker, IT-lösningar som förenklar tillvaron för de små företagen. ITPS håller på att ta fram en ny metod för att också mäta regelbördan. Men det är viktigt att veta att en del regler faktiskt måste finnas. Avvägningen mellan syftet med regeln och nyttan av en förenkling måste göras. Man måste kunna skydda människor, djur och natur. Regelförenklingsarbetet pågår också på andra håll. beslutade att mildra sanktionsbestämmelserna i . har också fått i uppdrag att se över möjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskyddskraven åsidosätts. Som sagt händer det väldigt mycket även på detta område, men det hindrar inte att vi måste gå vidare. De uppräknade satsningarna är ett axplock av alla de åtgärder som genomförs just . Detta tillsammans med den övriga ekonomiska politiken skapar goda förutsättningar för tillväxt och rättvisa. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 141 () replik: Ni är inte stolta över . Ja, det var ungefär så som startade sitt anförande. Det är klart att vi är stolta över . Det är ju därför vi står här. Vi tror att kan bättre. Vi vill att ska kunna bättre. Vi är inte nöjda med att är ett av de rikaste länderna i världen. Vi tycker att rutschkanan utför är genant. Vi vill bättre. Hade vi inte velat bättre utan hade varit nöjda så hade vi gjort någonting helt annat. Här sades mycket om olika saker. Låt mig kommentera några stycken. Forskning och utbildning vi är duktiga på detta. Vi är världsbäst på detta. Vår arbetskraft är kunnig. Men det är något egendomligt med det. Visst, vi satsar mycket på kunskap, vi satsar mycket på utbildning och vi satsar mycket på forskning. Men vi kan inte omsätta detta till företagsamhet. I den mån det blir patent så säljs de utomlands och exploateras någon annanstans, men vi klarar det inte i . Så uppenbarligen är vi bra på forskning men inte bra på företagsamhet. Vi är bra på teknik ja, visst är vi bra på teknik. Det var precis det som Invest in påpekade. Vi har så mycket teknik att vi inte kan ta vara på den. Men det vi är dåliga på är entreprenörskap och företagsamhet. Vi är bra på basnäringarna, sades det. Ja, visst är vi bra på basnäringarna. Men det räcker inte, lika lite som det räckte att vara bra på jordbruk. Vi måste skapa möjligheter för den nya ekonomin att växa fram. Vad gör man för detta? Är näringslivets klimat bra eller ej? Ja, här får vi referera till ett antal studier där man menar att vi ligger i topp i . Men som jag sade i mitt inledningsanförande: Det spelar ingen roll om vi ligger i topp eller i botten. Det är inte tillräckligt bra. Det kan vi enas om. Det är inte tillräckligt bra för att vi ska få en sådan tillväxt som skapar välfärd. Hade det varit tillräckligt bra så hade ju inte Socialdemokraterna kallat till en tillväxtkonferens. Nej, fru talman, det räcker inte, det som sägs att man gör. Man borde göra långt mycket mera. Gå från ord till handling, tack! 142 () replik: Det är riktigt att vi som sagt måste vässa våra vapen och gå vidare. Det är jätteviktigt i den alltmer hårdnande konkurrensen, och det är en skyldighet vi har mot våra medborgare och våra företag att se över det och gå vidare. Men att ägna hela anföranden åt att svartmåla tycker jag är anmärkningsvärt. Jag tror att de borgerliga i är väldigt unika. I andra länder, oavsett politisk färg, försöker man sluta upp kring sitt näringsliv och sitt land för att man är stolt över det. Sedan kan man ha olika åsikter i vissa specifika sakfrågor, men man gör inte den här totala svartmålningen. Jag tror att det här handlar om något helt annat. Man är ganska överens med oss om att det är ganska bra i . Vi ska självklart gå vidare, men det är ganska bra. Men ni vill ha något helt annat. Ni vill ha ett systemskifte som gör att klyftorna mellan människorna ska öka, och så gömmer ni er bakom att detta skulle främja näringslivet. Det är ju precis vad det handlar om. Det är för jämlikt i , tycker ni moderater, och det är det ni vill ändra på. Men kom inte och säg att detta kommer att bidra till ett starkare näringsliv, för det gör det inte. Jag skulle vilja ställa en fråga till . I den nya, föränderliga värld som vi har: Hur kommer försämrade arbetsrättsregler och försämrade arbetsmarknadslagar att gynna den flexibilitet och den förändring som vi faktiskt måste uppmuntra på arbetsmarknaden? Människor kommer ju att bli rädda och inte våga söka nya lösningar. 143 () replik: Jag vill betona att vi inte svartmålar . Däremot kritiserar vi regeringen, och det tänker vi fortsätta att göra. Innan jag svarar på den sista frågan vill jag säga några ord om kvartalskapitalismen, det vill säga att man bara ser ett kvartal framåt vad gäller hur börskursen står. Det där är ett beteende som bland annat uppmuntras av den ägarbild vi har i . Den ägarbild vi har i och i företagen är i allt väsentligt ett resultat av den politik som förts i , där man inte har gjort annat än att man har hårdbeskattat enskilt och direkt ägande och i stället styrt över kapitalet till de stora stiftelserna och till fonderna som har ett mycket begränsat intresse av att vara goda ägare. Det är mycket enkelt att förklara varför de har ett begränsat intresse. Det är helt enkelt det att de inte har någon egen av att ha det. De goda långsiktiga ägarna är de privata individerna som ser: Det är mina pengar som ska gå åt till kortsiktigt tänkande, och det ställer jag inte upp på. , Hennes & och är lysande exempel på hur enskilt direkt ägande skapar långsiktiga företag. Hur kan en försämrad arbetsmarknadsrätt göra någonting gott? Det är väl så att vi lever i en öppen värld. Vi kan inte längre ha regelverk som enbart är anpassade till eftersom gränserna är vidöppna. Därför måste vi anpassa oss. Jag tillhör inte dem som tycker att vi ska lämna ut människor i system som är omänskliga och av sådan karaktär att de hårt exploaterar människor. Men om jag står inför valet att individer erbjuds jobb, låt vara till något lägre lön, och passivitet och beroende av offentliga bidrag som politikerna styr över då föredrar jag jobb. 144 () replik: Det är som sagt ganska bra i . Vi vill också ha fler aktiva ägare inom näringslivet. Jag kan nämna att i , ett land som ofta hyllar, finns färre aktiva ägare och fler institutioner än i . Det är alltså inget unikt för . Men vi skulle gärna vilja se fler aktiva ägare. Vi skulle också vilja se fler ägare som drev sina företag på samma sätt som staten gör, som ser över bonusprogram, incitamentsprogram och annat för att få ordning och reda i den sektorn. Det skulle jag verkligen vilja se att också det privata näringslivet tog tag i. Jag är ganska övertygad om att arbetsrättsregler, kollektivavtal och medbestämmande är några av våra främsta exportsuccéer. De är några av de främsta tillväxtfaktorer vi har. Vilken företagare som helst som arbetat i , eller något annat land kan berätta hur svårt det är att driva företag med ständiga strejker, ständiga konflikter och inget samförstånd. Det är just samförstånd vi behöver i , och jag skulle gärna vilja att slutade svartmåla och i stället hittade konstruktiva idéer. 145 () replik: Jag förstår att helst skulle vilja att vi från oppositionens sida höll hyllningstal till regeringen när vi debatterar, men är det inte vår uppgift. I stället försöker vi se det som är negativt och destruktivt i den politik som förs och sedan lyfta fram det. Det bästa sättet att få oss att sluta svartmåla är att du talar om för regeringen att den ändrar sig på vissa punkter. Också du måste väl vara bekymrad över mycket inom näringslivet. Om allt vore bra skulle väl regeringsförklaringen inte vara fylld av rop om tillväxt. Det är ju tillväxten som sackat efter och skapat problem. Därför lyfter vi fram problemen, och vi kan inte göra annat än svartmåla när vi tycker att situationen är dyster. Då är det nästan värre när ni tar fram de rapporter som jag nämnde tidigare där man försöker måla allt i ljusa färger, vilket är helt vilseledande. Man har undersökt de 400 största företagen och påstår sedan att näringlivsklimatet i är gott. Vem hade trott att de skulle klaga? Dem har ju regeringen verkligen gynnat under alla år. Vore det inte nyttigare om ni också tog fram rapporter som var ärligare och sedan utifrån verkligheten försökte förändra klimatet i ? Arvs- och gåvoskattreglerna, liksom 3:12-reglerna, gör att när 40-talisterna snart går i pension kommer hälften av företagen de facto inte att finnas kvar. Möjligen köper utländska kapitalister upp dem. Det är, som vi ser det, inte en positiv utveckling. 146 () replik: Vi har en tillväxtkongress inom det socialdemokratiska partiet beroende på att vi måste öka tillväxten. Det är helt riktigt. Allt är inte tiptop. Den internationella konkurrensen och globaliseringen ökar , och de naturliga gränserna finns . Det är viktigt att blicka framåt för att se hur vi ska gå vidare. Hur ska vi få ökad tillväxt som vi kan fördela rättvist till sjukvård, skola, barnomsorg och äldreomsorg? Det är mycket viktigt. Däremot håller jag inte med om att allt i skulle vara åt skogen. Det gör jag definitivt inte. Undersökning efter undersökning visar också detta, och det är märkligt att man inte kan ta det till sig. Varför skulle de göra det? De kan ju knappast beskyllas för att vara en stödtrupp till socialdemokratin. Jag skulle vilja fråga varför ni aldrig kan se det som är positivt för att sedan försöka göra någonting åt det som är dåligt. I stället säger ni att allt är dåligt. Varför gör ni på det sättet? 147 () replik: Det är klart att vi ser det som är positivt. Mycket är, som du säger, positivt. Men om vi ska förbättra saker och ting är det inte konstruktivt i debatten. Vi vill göra saker ännu bättre, och då måste vi ta fram det som inte fungerar. Att ni har tillväxtsamtal är bra. Problemet i er rörelse tror jag nämligen är att attityden bland fotfolket mot företagande är helt sned. Så länge ni inte kan få dem med er vågar ni inte ta steg i rätt riktning, eftersom ni är rädda för att de då inte röstar på er. Det är det stora problemet. Jag har varit företagare i , som är en röd kommun, och jag tror aldrig att någon gett mig uppmuntran. Sedan tog borgerligheten, faktiskt tillsammans med Vänstern, över makten . På ändrade vi företagsklimatet så att vi steg från 242:a till 115:e plats i de mätningar som görs. Och detta genomförde vi utan stora pengar. Genom att ändra på attityderna tyckte företagarna plötsligt att det var roligt att jobba i . Det har ni misslyckats med i under , medan vi bara genom att ändra på attityderna klarade det . När ska ni få ordning på attityderna i partiet? Jag tror att flera av er som sitter i riksdag och regering begriper det här, men ni får inte folket med er och vågar därför inte ta de steg som behövs. 148 () replik: Det var första gången jag hörde säga att regeringen över huvud taget begriper något. Det tar jag tacksamt emot. Jag tror visst att vi behöver ändra attityder, och vi jobbar också mycket med det. Jag vill dock inte hålla med om att det skulle vara på det sätt bland våra gräsrötter som påstår. Men självklart måste vi jobba med attityder. Det är för oss som för alla andra partier viktigt med fler företag, men det är också viktigt med fler anställda människor. Detta går hand i hand. Vi har, som sagt, en tillväxtkongress. Självklart hoppas vi att där ska fattas många kloka beslut som vi sedan kan komma med till kammaren. fortsätter ni att svartmåla och gnälla utan att visa på några konstruktiva lösningar annat än att vi ska sänka skatterna och ta bort alla regler. Sänk skatterna och ta bort alla regler har vi hört sägas år . Däremot har vi inte hört några särskilt konstruktiva förslag. Det sägs att tillväxten är dålig och behöver bli bättre. Den behöver bli bättre absolut. Men om man ser på den genomsnittliga tillväxten 19942002 är det årliga snittet för , EU , EMU-länderna , och . Det talar sitt tydliga språk. Jag tror att det skulle vara bra om de borgerliga ledamöterna kunde agera på samma sätt som borgerliga ledamöter i andra länder och vara stolta över sitt land och slåss för det. 149 () replik: Om man ska tro är allt väl i . Så är det ju inte. Vi kan väl enas om att allt inte är svart eller vitt, utan det finns gråtoner i allt. Jag skulle vilja anknyta till det som sade tidigare om att vi i är duktiga på att utbilda oss och duktiga på att forska inte minst inom klinisk prövning men det blir ingenting av det hela. Om det leder till patent säljs dessa för det mesta utomlands, vilket inte ger jobb i . Jag roar mig ibland med att läsa tidningen . Där fanns en intressant artikel med , som handlade om just detta. Ett antal nationalekonomer med flera uttalar sig och är mycket bekymrade över att vi inte får fram jobben i ; det genererar inte välståndet här. Detta måste man från regeringsmaktens och majoritetens sida ta till sig. Här måste vi bli bättre. Det finns ett antal saker som måste göras, men det kan vi diskutera i andra sammanhang och behöver alltså inte ta upp det . Med risk för att bli utmålad som ännu en dysterkvist vårt jobb är ju att opponera skulle jag vilja fråga hur vill kommentera det faktum att det svenska nyföretagandet minskar. Vad innebär det för ? Vad innebär det för välfärden, skolan, omsorgen och vården att nyföretagandet minskat ? Vad innebär det att undersökningar visar att ligger på 31:a plats, av 37 möjliga, i fråga om entreprenörskap och utvecklandet av nya företag? Det handlar till exempel om det som sägs i den artikel jag nämnde, nämligen att vi inte förmår förverkliga och konkretisera goda forskningsresultat och bra idéer och uppfinningar. Vad innebär det för ? Och är det rimligt att företagare betalar 50 miljarder för att hantera lagar, regler och förordningar? 150 () replik: Jag hade varit väldigt oroad om det var sant att nyföretagandet hade fallit . Men det är inte på det sättet. Jag tycker att vi ska använda oss av den statistik som är den officiella statistik som använder. Där har nyföretagandet legat stabilt . 19911994 låg det på 21 000, eller något liknande. Men har det legat på ungefär 36 000, 37 000 . Det har också gått upp nu . gick det ned. Det berodde självklart på lågkonjunkturen, och det var flera länder som drabbades. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Har kapitalisterna fel? är ett av de länder som tar emot mest utländska direktinvesteringar. Det måste ändå tyda på att är ett intressant land att investera i. Har kapitalisterna helt fel? Ni brukar i andra fall tycka att de ska vara ganska rationella. Den undersökning tar upp i sin reservation, GEM-undersökningen, är en undersökning om innovatörskap. I den undersökningen har både och kommit ganska långt ned. De som toppar är , och . Där finns ett väldigt stort nyföretagande av det enkla skälet att det inte finns några andra alternativ om man inte vill svälta. Så är det i många av de rika utvecklingsländerna som är på väg fram. Det är ingenting unikt. Det finns väldigt många andra undersökningar som pekar på att har väldigt bra förhållanden. Men självklart ska vi gå vidare och förbättra. 151 () replik: Om vi tar detta med utlandsägda och svenska företag är det väldigt intressant. Där har vi en pågående debatt. Vi har skatteregler som gör att svenska företag blir relativt billigare att köpa för utlandsbaserade ägare än för svenska ägare. Är det rätt system? Är det rätt väg att gå? Vi varnar för en sådan utveckling. Dotterbolagsekonomi är väldigt farligt. Det visar sig i undersökning efter undersökning att om man har huvudkontoret i ett annat land är det relativt sett mycket enklare att lägga ned produktionen i det andra landet man befinner sig i än där huvudkontoret finns och där man har huvuddelen av sina anställda. Det känner vi till. Därför vill jag varna för en sådan utveckling. sade tidigare i sitt anförande att vi har starka basnäringar i . Ja, det har vi, och dem ska vi vara väldigt rädda om. Men jag tycker att det är mycket underligt att regeringen stänger av de företagens livsnerv. Det behövs en stabil och billig tillförsel av el. Det är inte bara den svenska basnäringen som protesterar mot regeringens politik i det här fallet när det handlar om att stänga av rena, väl fungerande svenska kärnkraftverk.