prot · GQ09110 · 2003-05-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:110Fredagen den 23 majKl. 09.00 - 13.51Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i kammarens sammanträdesplanför delats ut till kammarensledamöter.2 § Meddelande om preliminär plan för kam-marens sammanträden hösten 2003Förste vice talmannen meddelade att preliminärplan för kammarens sammanträden de-lats ut till kammarens ledamöter.3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2002/03:130 till finansutskottet4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den22 majUU8 FN och vissa multilaterala frågorPunkt 1 ()1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (c)Förberedande votering 1:26 för res. 215 för res. 3237 avstod71 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:42 för res. 126 för res. 2211 avstod70 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:182 för utskottet42 för res. 155 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 fp, 25 vFör res. 1: 42 mAvstod: 1 fp, 26 kd, 15 c, 13 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 5 (FN och mänskliga rättigheter)1. utskottet2. 13 (fp)Votering:172 för utskottet39 för res. 1368 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 25 v, 15 c, 13 mpFör res. 13: 39 fpAvstod: 42 m, 26 kdFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 8 (Folkrätten i svensk utrikespolitik)1. utskottet2. 17 (fp)3. res. 19 (c)Förberedande votering:41 för res. 1715 för res. 19222 avstod71 frånvarandeKammaren biträdde res. 17.Huvudvotering:186 för utskottet38 för res. 1755 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 25 vFör res. 17: 38 fpAvstod: 1 fp, 26 kd, 15 c, 13 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 9 (FN och konfliktförebyggande åtgärder)1. utskottet2. 21 (v, mp)Votering:241 för utskottet38 för res. 2170 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 39 fp, 26 kd, 15 cFör res. 21: 25 v, 13 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 11 (Kvinnors rättigheter)1. utskottet2. 22 (fp, v)Votering:206 för utskottet73 för res. 2270 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 26 kd, 15 c, 4 mpFör res. 22: 39 fp, 25 v, 9 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 12 (FN och befolkningsfrågor)1. utskottet2. 23 (fp, v, mp)Votering:178 för utskottet77 för res. 2324 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 2 kd, 15 cFör res. 23: 39 fp, 25 v, 13 mpAvstod: 24 kdFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 13 (Fredsinitiativ och övervakningsstyrka)1. utskottet2. 25 (v)Votering:241 för utskottet38 för res. 2570 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 39 fp, 26 kd, 15 cFör res. 25: 25 v, 13 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 15 (Internflyktingar)1. utskottet2. 26 (v, mp)Votering:241 för utskottet38 för res. 2670 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 39 fp, 26 kd, 15 cFör res. 26: 25 v, 13 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FöU4 Vissa frågor rörande sjö- och kustövervak-ning, m.m.Punkt 3 (Sjöfartsövervakning)1. utskottet2. 1 (v, mp)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:39 för res. 125 för res. 2214 avstod71 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:214 för utskottet38 för res. 127 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 41 m, 39 fp, 15 cFör res. 1: 25 v, 13 mpAvstod: 1 m, 26 kdFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 5 (Samverkan mellan )1. utskottet2. 3 (m)Votering:237 för utskottet42 för res. 370 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 39 fp, 26 kd, 25 v, 15 c, 13 mpFör res. 3: 42 mFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU5 SjösäkerhetPunkt 1 (Sjösäkerhet m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:172 för utskottet107 för res. 170 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 25 v, 15 c, 13 mpFör res. 1: 42 m, 39 fp, 26 kdFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 2 (Miljö- och säkerhetsfrågor m.m.)1. utskottet2. 2 (m, fp, kd, c)Votering:157 för utskottet122 för res. 270 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 25 v, 13 mpFör res. 2: 42 m, 39 fp, 26 kd, 15 cFrånvarande: 25 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpPunkt 3Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 4 (förlisning)1. utskottet2. 3 (kd, mp)Votering:236 för utskottet41 för res. 31 avstod71 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 40 m, 39 fp, 24 v, 15 cFör res. 3: 2 m, 25 kd, 1 v, 13 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 26 s, 13 m, 9 fp, 7 kd, 5 v, 7 c, 4 mpSoU18 Redovisning av fördelningen av medel frånAllmänna arvsfonden under budgetåret 2002Kammaren biföll utskottets förslag.SoU19 Översyn av lagen (1993:389) om assistan-sersättningKammaren biföll utskottets förslag.5 § Vissa konkurrenspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2002/03:NU10Vissa konkurrenspolitiska frågor.Anf. 1 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas mo-tioner från den allmänna motionstiden. Till betänkan-det är fogat fyra reservationer. Bakom två av dem stårde fyra borgerliga partierna eniga, och bakom en avreservationerna, den som handlar om att en kriminali-sering av karteller ska utredas, finns även Miljöpartietoch därmed en majoritet i . Moderaternastår givetvis bakom alla sina reservationer, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1.Jag har valt att koncentrera mig på den snedvridnakonkurrenssituationen mellan offentliga och privataaktörer. I då stat och kommuner brottas med attfå sina budgetar att gå ihop gäller det att användaresurserna på det mest effektiva sättet. Det sker inte . En fri och rättvis konkurrens är nämligen enförutsättning för effektiv resursanvändning.Herr talman! Statligt och kommunalt ägande kanaldrig fullt ut förenas med en sund och rättvis konkur-rens, även om riktlinjerna är att företagen ska drivasunder strikt kommersiella villkor. Likabehandling ochrättvisa mellan konkurrerande företag på en marknadkan bara uppnås om staten, landstingen och kommu-nerna står neutrala. Det innebär att de bör avstå frånatt själva äga och driva företag. Ett spritt ägande ochen ekonomi med sund konkurrens på lika villkorinnebär att marknadsekonomin vitaliseras och ger enökad tillväxt.Regeringens hantering av införandet av en kon-fliktlösningsregel i konkurrenslagen visar på feghetoch brist på handlingskraft. Trots förslag från och i en departe-mentspromemoria utarbetad inom Näringsdeparte-mentet har regeringen ännu inte lagt framnågot förslag till . Vad är det som är hind-ret? Är det samarbetet med och Miljö-partiet eller är det de socialdemokratiska ledamöternai som säger stopp?Herr talman! Kommuner och landsting bedriveren omfattande näringsverksamhet. Den sker både iförvaltningsform och i ett stort antal kommunalabolag. Det finns över 1 500 kommunala ochlandstingskommunala bolag med en sammanlagdomsättning på åtminstone . Dettamotsvarar nästan en tredjedel av den primärkommu-nala sektorns sammanlagda omsättning.Jobb och företag slås ut av den skattesubventione-rade kommunala verksamheten. Det finns en lång radexempel på näringsverksamhet som bedrivs meddolda eller uppenbara skattesubventioner. Dettatvingar de privata företagen på orten att konkurreramed verksamhet som bedrivs på helt andra ekono-miska villkor.Kommunala bolag och näringsverk-samhet leder även till att resurser tas från den kom-munala kärnverksamheten. När kommuner drivervideouthyrning, solarieverksamhet, kaféer, resebyråeroch åkerier med hjälp av skattepengar innebär det enmisshushållning med medborgarnas skattepengar. Detinnebär också mindre pengar till skola, vård och om-sorg eller ett minskat utrymme för sänkta skatter.Herr talman! Staten, landstingen och kommunernai bedriver en omfattande näringsverk-samhet. Offentlig näringsverksamhet kan per defini-tion aldrig bedrivas på jämbördiga villkor med privatnäringsverksamhet. När staten och kommunernaengagerar sig som ägare i företag betyder det i prakti-ken att dessa företag kan agera på marknaden medden statliga respektive den kommunala beskattnings-rätten som eget kapital. De finansiella riskerna blirbetydligt mindre än för de privata konkurrenterna,och i praktiken tillåts aldrig statliga eller kommunalaföretag att gå i konkurs. I utskottet har vi setttvå tydliga exempel på detta, Svenska Skogsplantoroch SJ. Det skulle inte förvåna mig om det kommerflera.Herr talman! Mot denna bakgrund blir det ännumer obegripligt att regeringen förhåller sig helt passivtill den rådande situationen, och det leder mig tillslutsatsen att prioriteringen av vård, skola och omsorgendast är tomt prat från Socialdemokraternas sida.Anf. 2 ():Herr talman! Fri konkurrens på lika villkor inomde ramar som sätts upp av etiska principer och lag-stiftning är det bästa verktyget för att tillgodose kon-sumenternas efterfrågan och hushålla med våra trotsallt begränsade resurser. En effektiv konkurrens gyn-nar alltid i första hand konsumenterna. Företagenstävlan om att vara bäst och billigast är det som upp-rätthåller en ständig press på priser och kostnader.Men också ur ett mer dynamiskt och samhällsekono-miskt perspektiv är en väl fungerande konkurrens-marknad av stor betydelse.Konkurrensens betydelse för ekonomisk utveck-ling och välstånd har framstått allt tydligare och kla-rare under . En av grundtan-karna med den inre marknaden som har skapats inomEU är just att få till en ökad konkurrens och en bättreekonomisk utveckling. Vad det ytterst handlar om äratt skapa förutsättningar för ett ökat välstånd ochökad sysselsättning för medlemmarna i medlemslän-derna.I en nyligen avlämnad rapport från , De svenska priserna kan pressas!, kon-stateras att prisnivå för den privata konsum-tionen låg över EU-genomsnittet . Livsmedel var dyrare än genom-snittet för EU, vilket vi alla svenskar kankonstatera.Enligt bedömning förklararbristande konkurrens i omkring hälften avprisskillnaden gentemot EU. I rapporten lämnar synpunkter på hur de svenska prisernakan pressas ungefär enligt följande: En effektivarekonkurrenspolitik, en bättre fungerande inre marknadoch mer forskning om konkurrens.Konkurrensverket framförde också i rapporten sinprincipiella ståndpunkt att myndigheter eller stateninte bör bedriva verksamhet på väl fungerande kon-kurrensmarknader. Verket efterlyste en preciseringfrån statsmakternas sida under vilka förutsättningardetta i undantagsfall ska få ske. Konkurrensverketefterlyste också regler som säkerställer att stöd intesnedvrider konkurrensen eller hämmar verksamhet iövriga företag.Herr talman! Karteller måste bekämpas. Kartellerär ur marknadsekonomisk synpunkt felaktig ochmåste bekämpas. Det är en företeelse som innebär attkonkurrenterna öppet eller i hemlighet blåser av täv-lingen om konsumenternas gunst. Genom att kommaöverens om priset berövas konsumenterna möjlighe-ten att välja den som har den bästa och billigasteprodukten. På ett sådant sätt kan producenterna, fastde är flera, uppträda som monopolister. Det är natur-ligtvis felaktigt ur såväl marknadsekonomiskt somliberalt synsätt. Karteller finns i . Det visarinte minst mycket framgångsrikagryningsräder mot misstänkta karteller.Som liberaler kan vi i inte accepteraett system som bygger på angiveri, som det nyligeninförda leniency-programmet gör. Det väcker enligtmin mening mycket djupgående principiella frågor.Vi i har i och för sig i vårt rättspolitiskaprogram föreslagit att så kallade kronvittnen får an-vändas i mycket begränsad utsträckning. Detta ska dåske inom strikt angivna ramar och där de misstänktabiträds av en försvarare. Det ska dessutom bara gällagrova brott som leder till långa fängelsestraff, tillexempel sexualbrott eller mord. Varje sådan uppgö-relse ska underställas domstol. Detta är en helt annansak än det angiverisystem som regeringen nu harinfört när det gäller kartellbildning - då detta ännuinte är kriminaliserat i svensk rätt.Likhet inför lagen är en hörnsten i svensk rätt.Den måste värnas. Vi kräver därför från Folkpartietssida att tjalleriparagrafen tas bort.Herr talman! Vi i anser att konkurren-sen i måste stärkas rejält. Det är viktigt attKonkurrensverket får fortsätta med sitt lyckade arbetemot bolag i olika branscher som bedriver kartell-samarbete. Därför har vi i vårt budgetalternativ avsatt10 mer till och 6miljoner kronor mer till konkurrensforskning än vadregeringen har gjort.Konkurrensverkets chef talade på ett seminarium för oss i . Han slogfast: "Ni får vad ni betalar för." Om man tycker attdet här är viktiga frågor, borde man också ge större resurser. Det är precisvad vi i anser.Det är inte alltid säkert att det är nya lagar och be-stämmelser som är de bästa redskapen för att uppnådet syfte vi önskar. räcker det med en mereffektiv tillämpning av de redan gällande bestämmel-serna. Vitesbelopp som döms ut av domstolarna i dagär på tok för låga. Det visade sig nu senast i kartell-målen mot bensinbolagen, där domen redan har över-klagats av just . Det måste svidarejält i skinnet på dem som stjäl våra pengar från oss.Vi anser också att regeringen borde ha löpt linan utoch infört en kriminalisering av karteller. Det är nå-got som har föreslagit ochsom jämställer kartellsamarbete med annan ekono-misk brottslighet. Det är, herr talman, en mycketviktig signal att brott som drabbar konsumentkollek-tivet kriminaliseras, likväl som skattebrott som drab-bar skattekollektivet är kriminaliserade.Bestämmelser om kriminalisering av kartellbild-ningar finns redan i många andra länder, i till exem-pel . Den som är inblandad i olagligt kartell-samarbete bestraffas med fängelse i upp till fem åreller böter . I gällerfängelse och böter upp till 100 miljoner kronorför vardera företag. uppdrog åt regeringenredan för ett år sedan att utreda frågan om en krimi-nalisering av karteller och sedan återkomma till riks-dagen. Vi kan nu konstatera att regeringen uppenbar-ligen har negligerat att tillsätta vår beställda och be-gärda utredning. Vi menar från sida attdet är en mycket viktig princip i det demokratiskasystemet att beställningar skall efterkom-mas av regeringen. Om regeringen av någon anled-ning inte anser att detta är möjligt måste man faktisktanmäla det till , till exempel i en proposi-tion.Näringsutskottet har inom sitt ansvarsområde un-der haft ett antal fall där regeringeninte har hanterat tillkännagivanden av påett tillbörligt sätt. Det har gällt frågan om sanktions-system vid byte av elleverantör - som vid det härlaget är klassiskt - och frågan om Patent- och regist-reringsverket.Tillkännagivanden är ett instrument som riksda-gen förfogar över för att anmoda regeringen att vidtaåtgärder i en fråga. Det får inte uppståen situation där det kan skapas ett intryck av att rege-ringen inte tillmäter detta instrument dess rättmätigabetydelse. Detta tål att upprepas, herr talman. Ettantal gånger efterkommer inte regeringen det somriksdagen har beslutat.Riksdagen bör därför göra ett förnyat till-kännagivande i fråga om kriminalisering av kartell-samarbete och anmoda regeringen att omedelbarttillsätta den av ännu tidigare begärda ut-redningen och senare återkomma till i frå-gan.Nuvarande system med konkurrensskadeavgiftska vara kvar, men vi anser i att beloppenför avgifter måste höjas kraftigt. Regeringen bör ävenhär återkomma till med förslag.Folkpartiet har ett antal övriga förslag om hur viskulle kunna förbättra konkurrensklimatet i Sverige.Jag ska bara ta upp några av dem.Vi anser att de selektiva företagsstöden måstekunna avvecklas. De skapar snedvridande konkur-rens. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobbförsvinner hos konkurrenten. Statliga och kommunalabolag måste säljas eller avvecklas. Speciellt de kom-munala bolagen konkurrerar ju, med hjälp av skatte-betalarnas pengar, ut små företag, kanske specielltinom tjänstesektorn. Det finns många exempel på attstatligt och kommunalt ägande snedvrider konkurren-sen genom en öppen eller dold subvention och dis-kriminerande offentlig upphandling. Därigenom fårde privata företagen sämre lönsamhet och expan-sionsmöjligheter, och några tvingas lägga ned sinverksamhet.Politiskt subventionerade konkurrenter skaparockså en extra osäkerhet för privata företag, som intekan falla tillbaka på att tillfredsställa politiska öns-kemål. I stort sett samtliga statliga företag agerardessutom på en marknad där det finns privata företagsom är konkurrenter.Herr talman! De offentliga monopolen måstebrytas. Få andra saker skulle betyda mer för kvinnorsföretagande än om offentlig verksamhet som vård ochbarnomsorg i högre utsträckning lades ut på entrepre-nad.Herr talman! Vi har många fler exempel än så.Det senaste exemplet är egentligen det som är mestaktuellt, att gå med i . Vi anser att såsnart som möjligt ska gå med i . Det skulleunderlätta i synnerhet för småföretagare, som harmycket svårt att hantera valutarisker och att hitta nyamarknader för sina produkter. Kriminalisering avkartellsamarbete och höjda konkurrensskadeavgifterär andra saker, som vi just har talat om.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 3 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till en-bart reservation 2, för tids vinning.Ämnet för dagen är vissa konkurrenspolitiska frå-gor - viktiga frågor för att vi ska kunna skapa ettbättre , viktiga frågor om vi vill skapa ett landmed lägre priser för konsumenterna. Vi har nyligenhört att prisnivån i ligger över snittet iEU, enligt . Det är en indikator påatt den politik regeringen fört inte har varit riktigtlyckad.Konkurrensfrågorna är viktiga att lösa på ett kloktsätt om vi vill se ett land som åter kan få råd att ha enbra skola, en bra vård och omsorg. vidtar rege-ringen, med stödpartiernas hjälp, åtgärder som tyvärri många fall skapar motsatt utveckling. Det här be-kymrar oss kristdemokrater och säkert många mångafler.Alla våra förslag som behandlas i detta betänkan-de avstyrker Socialdemokraterna med stöd av s ochmp, utom i frågan om kriminalisering av kartell-samarbete, där vi får stöd av Miljöpartiet.Frågan är: Vill Socialdemokraterna förändra ochförbättra vad gäller de problem som tas upp i dettabetänkande? Förstår man vad som är bäst för Sveri-ge? Det är frågan.Jag lutar åt att det återigen är Socialdemokraternasinre gamla förlegade attityder mot privat företagsam-het, entreprenörskap, vinstbegreppet med mera somförsenar och ibland blockerar kloka beslut.Man kanske, innerst inne, både förstår och villförändra. Jag hoppas att det är så. Men man sägersom en ledande socialdemokratisk landstingspolitikeri det röda sade - inte offent-ligt, utan privat vid kaffebordet: De här förändringar-na är nödvändiga och måste komma, men många avvåra partivänner förstår inte. Det måste få mogna.Detta kanske är klokt resonerat, på ett sätt, i endemokrati. Men detta säger han lite privat vid kaffe-bordet, och offentligt signalerar han motsatsen. Dåkallar han verksamheter som kan läggas ut på entrep-renad för "privatisering av vården" och säger sig intevilja se detta i någon högre utsträckning. Han trortydligen att hans väljare inte vill ha detta.Men kan vi snart inte vänta på att kon-servativa gamla socialdemokrater ska mogna. Mångakommuners och landstings ekonomi håller på attförblöda - för att inte tala om statens.När de politiska ledarna, de som har majoritet,förstår vilken väg som är den bästa måste man våga"ta fighten" och driva frågan inom sitt eget parti,hjälpa till att skapa opinion - för skull, förvälfärdens skull - även om opinionssiffrorna sjunkerpå kort sikt.Lär av , som vågade driva sin linje iIrakfrågan, en linje han trodde på, trots att flera mi-nistrar hoppade av i protest och opinionssiffrornasjönk katastrofalt. Då är man ledare och värdig attregera. Vi har en regering som verkar ha tappat visio-nerna, kompassen och det sunda förnuftet och i ställetstyrs av tillfälliga opinionsvindar och kortsiktiga målför att vinna nästa val.Den här s-politikern hemma i somjag citerade uttalade detta och visade sin feghet gäl-lande frågan om nödvändigheten av att lägga ut merlandstingsverksamhet på entreprenad. Det sades isamband med att man just fått första årsredovisningenfrån vårdcentralen i i kommun. Denvårdcentralen var den första vårdcentral i vårt län somför lade ut på entreprenad - envårdcentral som fungerat dåligt . Läkar-tjänsterna var ofta obesatta, och folk klagade på miss-förhållanden överlag. fungerar den mer än bra.När TV efter några månaders entreprenaddrift in-tervjuade söråkersborna i väntrummet på vårdcentra-len och frågade vad de tyckte fick TV som förstaintervjuperson fatt i den rödaste politikern i byn, utanatt de var medvetna om detta. Vad tyckte , 80år, då fortfarande aktiv kommunpolitiker för Vänsterni ? sade: Ja, det tar emot och säga san-ningen, men jag måste motvilligt erkänna att nu fun-gerar den här vårdcentralen så bra att man knappt kantro att det är sant.Så kan det låta.I den redovisade verksamhetsberättelsen kundeman nu efter sitt första år redovisa att man brutitmånga års röda stora förlustsiffror med en marginalpå . Det är inte mycket på en omsättningpå ca 11 miljoner, men det kallas ändå vinst. Manhade alltså lyckats hålla kostnaderna lägreän intäkterna. "Vinst" kallas det - detta för vänsterpolitiker såstarkt negativa signalord. För oss kristdemokrater ärdetta också ett starkt signalord, men i stället någotpositivt, som ropar ut: Du har lyckats. Din verksam-het har skötts bra. Du har lyckats hålla kostnadernanere. Dina kunder, patienterna, har kommit och dehar gillat ditt arbete. Du har förtjänat dina patienter. "Vinst" - ett signalord som signalerar att verk-samheten kan fortsätta, utan att hotas av nedläggningeller av att man måste höja avgifterna eller skatterna.Men vinst är för socialdemokrater fortfarande nå-got fult. Svenska folket borde inte vara förvånadeöver att ekonomi inte fungerar bättre, meden regering som styrs av sådana värderingar.Det är fult för en socialdemokrat när verksamhe-ten går med vinst, när man arbetar med att göra män-niskor friska, vårdar gamla så att de känner tryggheteller driver en skola där barnen trivs och växer. Det ärfult att lyckas hålla kostnaderna lägre än intäkterna idessa verksamheter, enligt Socialdemokraterna. Där-emot är det tydligen "fint", enligt socialdemokratiskideologi, att gå med vinst på verksamheter där mangör folk sjuka, fattiga och förtvivlade på sin verk-samhet. Jag tänker på Vin & Sprit och statliga kasi-non.De flesta människor anser nog att vårdcentralen iSöråker är värd sin vinst när de gjort patienternafriskare och tryggare och dessutom fått personalen atttrivas bättre och därmed också fått ned personalenstidigare höga sjukskrivningar till . Det ären vinst som de i fortsättningen kan satsa i personal-fortbildning, ny utrustning och kanske extra löneök-ningar.Socialdemokraterna har ett annat otäckt signalord:"privatisera". När till fast pris lägger utverksamhet på entreprenad, där man i detalj skriveravtal om hur verksamheten ska skötas och att den skafinansieras med skattemedel och inte kosta patienter-na mer än landstingsdrivna verksamheter, kallar manändå detta felaktigt för "privatisering" - detta enbartför att vilseleda och ge en negativ klang åt föränd-ringen.