prot · GQ0953 · 2003-02-06 00:00:00 — Det handlar omhur man historiskt har byggt upp strukturerna, vilkentyp av produkter man hanterar, och det handlar ocksåom att vi är medlem i EU och därmed haren gemensam jordbrukspolitik.Jag kan här tydligt deklarera att jag inom mitt om-råde kommer att verka för en effektiv konkurrens. Förmig handlar det om att skapa nytta för konsumenternamen också möjligheter för näringen att växa och blistark och konkurrenskraftig.Anf. 20 ():Herr talman! Ingen här har ifrågasatt tanken på attstrukturomvandling och strukturaffärer kan vara po-sitiva för konkurrensen. Frågan är dock om inte dethär är en affär och en strukturomvandling som ärskadlig och leder till högre priser för konsu-menterna. Det är det som jag har hävdat, och som jaguppfattat att min meddebattör också är inne på.Det är obegripligt att den här affären inte är skad-lig. Det är helt oförståeligt. Om vi har en affär sominnebär att alla konkurrenter antingen utplånas ellerkommer i extrem beroendeställning - och utrikeshan-deln delvis är kontrollerad - måste detta innebära får en oerhört stark ställning, som i sista handkommer att exploateras till konsumenternas nackdel.Konkurrensverket har inte sagt nej till affären medhänvisning till 4 § konkurrenslagen, där det i andrastycket står: "Ett förvärv där äganderätten till ettföretag eller en rörelse inte övergår i sin helhet skallanses som ett företagsförvärv enligt lagen bara omförvärvet ger möjlighet att utöva ett bestämmandeinflytande på företaget eller rörelsen".När det gäller den aktuella affären kan man kon-statera att om minoritetsägaren, alltså den som barahar , lägger in i affären ärdet naivt att tro att den parten skulle göra detta utanatt ha ett bestämmande inflytande i sista hand. Det ärinte trovärdigt. må följa lagen ochkomma till sitt domslut eller sitt avgörande, men detmåste vara något fel på lagen när man inte kan seigenom den faktiska innebörden av den upplagdaaffären, vilket är att eliminera konkurrens och kon-kurrenter.Det finns ett principiellt problem med jordbruks-sektorn, nämligen att den genom statens agerande ären skyddad sektor. Det finns gränsskydd, olika typerav inremarknadsordningar, stöd och subventioner.Kombinationer av alla dessa hindrar konkurrens,hindrar inflöde av nya produkter, hindrar konkurren-ter från att komma in på marknaden och snedvriderden teknologiska utvecklingen inom sektorn.Detta medför, och det är ett gammalt argument,att man måste vara särskilt skarp och kanske också haen särskilt skarp konkurrenslagstiftning just för jord-brukssektorn. Staten har ett särskilt ansvar för attkonkurrensen i jordbrukssektorn upprätthålls mer än iandra sektorer just för att staten, i detta fallet genomEU, har skapat ett system som begränsar konkurren-sen.Därför är min fråga till jordbruksministern omhon är beredd att inte minst inom EU-arbetet arbetaför krav på särskild uppmärksamhet och särskilt skar-pa regler i konkurrenslagstiftningen vad avser den delav jordbruksmarknaden som är reglerad inom EU:sgemensamma jordbrukspolitik.Anf. 21 ():Herr talman! Först ber jag om ursäkt för att jagtog fel på vilket verk det gällde.Jag tror att alla med insyn i den aktuella affäreninser att den har en för dominant ställning på mark-naden, möjligen med undantag för de två bolagen.Mot den bakgrunden vill jag påstå att våra lagar skavara så starkt medborgerligt förankrade att de kännsriktiga vid tillämpningen.Det som vi nu ser är inte bra, även om vi inte kansäga det rakt ut - jag kan säga det, men ministern ärmåhända förhindrad. saknas den medborgerligaförankringen vid tillämpning av lagstiftningen. Jagvill därför instämma i det som sade,nämligen att konkurrenslagen uppenbarligen inte ärtillräckligt bitsk för att kunna förhindra en osundkonkurrens.Jag tackar för svaret från statsrådet om att lagen ärtänkt att vara asymmetrisk, alltså att tillvarata de småföretagens intresse, och jag ser med tillförsikt framemot att ministern bevakar jordbruksdelen av detta.Jag tolkar det så att vi är överens om att inte ärbra.Anf. 22 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill hävda att konkurrenslagen ären stark lagstiftning, och vi har kommit väldigt långtnär det gäller att utveckla den. Den förändrades se-nast , när den bland annat gjordes effektivareför att kunna bekämpa karteller. Men just nu pratar viinte om det.Jag skulle vilja varna för att ha särregler. Det ärmycket viktigt att vi har en generell konkurrenslag-stiftning som gäller alla branscher. pratar vi omatt vi behöver ha strängare regler för en bransch. Omvi får strängare regler för en bransch får vi vid ettannat tillfälle en beställning om mildare regler för enannan bransch.Det är mycket väsentligt att vi har en generell lag-stiftning egentligen utan undantag även om vi i sam-band med att vi fick lagstiftningen erkände att vibehöver ha vissa undantag just på jordbrukets områdeför att klara primärföreningarnas verksamhet. Detfinns ett legalundantag i konkurrenslagen för primär-föreningarnas verksamhet.Vägen att gå när vi ska förstärka konkurrenslag-stiftningen är att jobba via EU, den union vi är med i.Där pågår ett utvecklingsarbete. Dethandlar om att förbättra reglerna mot konkurrensbe-gränsande samarbete, som vi vanligen brukar kallaför kartelljakt. Men det handlar också om att förstärkaoch förbättra arbetet med prövning av företagskon-centrationer.Det kan vara en stor fördel med ökade möjligheteratt hänskjuta prövningar till de nationella myndighe-terna men också att man ska kunna gå andra vägenoch hänskjuta ärenden till när manbedömer att det har en stor betydelse också för hurden gemensamma marknaden fungerar.På jordbrukets område har vi nu möjligheter att gåmot ökad konkurrens och marknader som producerardet som konsumenterna efterfrågar. Det finns inomramen för reformeringen av EU:s jordbrukspolitik.Det är ett stort arbete som har satts i gång där kom-missionen lade fram lagförslag som skaprocessas under det grekiska ordförandeskapet.Kommissionen har lagt fram ett förslag som inne-bär att vi ska gå från en modell där vi mer arbetar motstödsystemen och i stället verka för att få marknadersom producerar det som konsumenterna efterfrågar.Från svensk sida driver vi att vi ska fasa ut stöd ochfå marknader att fungera bättre.Jag tror att det är den vägen man ska gå för att fåjordbruket och jordbrukssektorn att fungera bättrefrån konkurrenssynpunkt.Anf. 23 ():Herr talman! Jordbruksministern varnar för sär-regler och säger att vi ska ha generella regler. Jag kanhålla med om den grundhållningen. Men sedan påpe-kar jordbruksministern att vi just på jordbrukets om-råde har en särregel beträffande primärföreningarna.Då är min fråga helt enkelt: Kan man inte ta bortdet i undantaget? Det är uppenbart att det skaparproblem. Det är vad som driver fram koncentrations-tendenser av den här karaktären. Är jordbruksminis-tern beredd att diskutera den frågan och överväga attta bort undantaget för primärföreningar?Jag talar om ökad konkurrens och särbehandlingav jordbrukssektorn inom konkurrenslagstiftningen.Det kan också innebära att man reformerar och dis-kuterar den gemensamma jordbrukspolitiken. Destödformer som finns har väldigt ofta specifik särin-riktning både vad beträffar produkter och i andradimensioner. De ska man göra mer generella förutomatt man ska satsa på konkurrenslagstiftningen.Men som sagt var: Hur blir det med undantagen?Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågan om primärföreningarna ärmycket komplicerad. Jag tror inte att det skulle blimajoritet i kammaren för att vi ska avveckla det un-dantaget.Skälet är att vi har ett system för primärproduk-tionen som innebär att det finns både mottagnings-plikt och leveransplikt. Det är det samband sommåste fungera. Föreningen är tvungen att ta emotproduktionen, och bonden är tvungen att leverera.Om vi ska få det att fungera måste vi nog ha en möj-lighet till den typen av avtal.Sedan är det väldigt viktigt hur långtgående avta-let ska vara. Det är någonting som Konkurrensverketmåste ha ögonen på vid tillämpningen. Det kan svällaoch bli för långtgående. Men att säga att vi inte ska haundantaget för den här kärnan tror jag inte är möjligt.Så ser det också ut i den europeiska rätten. Man typen av möjlighet till undantag. Den vägentycker jag inte att vi ska gå.Jag menar att vi ska vara aktiva när vi nu går vida-re och ser över konkurrensreglerna inom EU. Det ärvärdefullt för vårt näringsliv att vi inte har särreglerutan gemensamma regler. Då är de lätta att tillämpaoch man vet vad som gäller.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition 2002/03:41 till miljö- och jordbruksut-skottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 25 har veckans frågestund. Följande statsrådkommer att delta: utrikesminister , fi-nansminister , försvarsminister , jordbruksminister statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden inom regeringen.EU:s nationella bidrag till industrinAnf. 26 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna Lindh.Volvo i och har tagit fram enmotor, en rak sexcylindrig motor. När gjorde enintern utredning om var tillverkningen av denna mo-tor skulle förläggas visade det sig vara mest lönsamtatt göra det i . Men så blev det tyvärr inte.Tillverkningen ska enligt uppgift förläggas till enmotorfabrik i . Anledningen till att det harblivit aktuellt är att fabriken där enligt uppgift får20 miljarder dollar i nationellt bidrag och genomdetta kan erbjuda en billigare tillverkning av motorn.När nationella bidrag betalas ut till industrin skadetta notifieras i EU, men så har inte skett. När enhandläggare hos West och Metallbasen här iSverige har borrat i frågor om motortillverkning visardet sig att när blev av med tillverkningen avmotorn till S40-modellen förlades denna tillverkningtill i , där motorfabriken erhöll10 miljoner euro i bidrag från ochgenom det kunde tillverka en billigare motor.Anser utrikesministern att det är rätt att EU gerbidrag till medlemsländernas industrier och på detsättet förändrar konkurrensförhållandena mellan EU-länder, eller att länderna inom EU genom olika bidragmedverkar till detta?Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! Jag känner inte till det här enskildafallet. Det har naturligtvis en väldig betydelse, menjag föreslår att frågeställaren återkommer till ansva-rigt statsråd med en fråga i stället.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill ändå ställa frågan vad rege-ringen kommer att göra för att förhindra att det före-kommer osolidariska bidragskonkurrenser inom olikaländer och inom EU. Vad gör regeringen rent prak-tiskt för att förhindra att svenska arbetstillfällen flyt-tas till andra EU-länder med hjälp av EU-bidrag?Anf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! De principiella frågorna arbetar juSverige med och försöker förhindra att felaktiga situ-ationer kan uppkomma, men för mig är det omöjligtatt gå in i en diskussion om en enskild fråga av dethär slaget. Där måste frågeställaren vända sig direkttill ansvarigt statsråd.EMU:s påverkan på prisernaAnf. 30 ():Fru talman! Jag har en fråga till konsumentminis-tern.Det har varit en del oro för vad som ska händamed priserna om går med i , och jagundrar om ministern kan säga någonting om hur desvenska konsumenterna ska kunna känna sig tryggaför att inte priserna skjuter i höjden om gårmed i EMU.Anf. 31 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det finns ettantal rapporter om smyghöjningar som skett i sam-band med eurons införande. Det är viktigt att vi nu tarvara på erfarenheterna i andra länder. Vi har därförsatt i gång ett arbete för att samla in statistik och faktaför att kunna analysera vad som faktiskt hände.Det är inte så att det överlag har blivit högre pri-ser. På vissa varor har det blivit det, men vi kan ocksåse att inflationen inte har ökat.Sedan kommer vi att se till att vi har ett bra sys-tem vid ett eventuellt införande. Det kan vara dubbel-prismärkning, att vi har prismätningar så att vi ser vadsom händer på marknaden och att vi håller hårt i ettinförande. Det arbetet har vi nu dragit i gång.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill bara tacka ministern för detlugnande svaret. Det känns skönt att kunna gå ut meddet beskedet till de människor som har en oro justkring vad som ska hända med priserna om vi går medi EMU.Taken i socialförsäkringarnaAnf. 33 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Att höja taken i socialförsäkringarna är ju enmycket angelägen sak, angelägen för jämställdhetenoch angelägen för att breda grupper ska ha förtroendeför socialförsäkringarna. är det ju så attfinns det inte pengar så kan man inte göra reformer.Före valet sade vi att den här angelägna saken,som vi verkligen har drivit, måste skjutas på därför attSveriges ekonomi är sämre, men då sade inför valet: Jodå, det här har vi råd med!Nu sägs det att ni funderar på att skjuta på det här,men det är så häpnadsväckande med tanke på det nilovade. Jag skulle bara vilja att finansministern rederut: Var står regeringen i fråga om taken i socialför-säkringarna?Anf. 34 Finansminister ():Fru talman! Det gör jag gärna. Regeringen ochsocialdemokratin lovade i valrörelsen att vi ska höjataket i sjuk- och föräldraförsäkringen när det finnsekonomiska förutsättningar. Vi var väldigt tydliga påden punkten. Det gäller alla reformer i övrigt också:Finns det inte pengar kan ingen reformverksamhetöver huvud taget bedrivas.Vi gjorde en bedömning . Det fanns ocksåmed i budgetpropositionen ett förslag om att den 1juli 2003 höja taket i sjuk- och föräldraförsäkringen.Den bedömningen gäller fortfarande, och vi kommernaturligtvis att pröva frågan inför vårpropositionen2003.Anf. 35 ():Fru talman! Det var ju ett maximalt oklart svar. Nisäger att ni har råd med det, men ni kommer att prövafrågan, och det antyds ju därmed att ni inte har rådmed det.Men det här är ju inget vallöfte vilket som helst.Det är ett vallöfte där ett annat parti - nämligen Folk-partiet, som har drivit er framför sig och så att sägaförmått er att verkligen inta den här ståndpunkten -säger: Nej, som ekonomi nu ser ut så har viför närvarande inte råd med det. Då säger ni: Jo, dethar vi visst det! Vill ni höja taken, så rösta på Social-demokraterna!Men säger ni: Det är inte säkert att vi har rådmed det.Detta är ett beteende gentemot väljarna som ärmycket anmärkningsvärt. Därför skulle jag på nyttvilja uppmana finansministern att göra klart: Medtanke på det ni lovade före valet så avser ni att följaert löfte och höja taken. Ge besked om det!Anf. 36 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt att stå för sina vallöften.Under den förra mandatperioden infriades alla social-demokratiska vallöften. Vi genomförde dessutom enrad ytterligare reformer och skattesänkningar som viinte hade lovat. Vi infriade alltså våra vallöften merän väl, och vi har naturligtvis samma ambition denhär valperioden.Jag tror att kan vara lugn för attsocialdemokratin kommer att se till att de vallöften vihar ställt ut kommer vi också att infria, och vi kom-mer att se till att ekonomin också fungerar.Jag vet att inte vill höja taket i sjuk-och föräldraförsäkringen, och det är naturligtvis ettnegativt besked till alla dem som hade hoppats på ensådan höjning. Men jag hoppas att vi ska kunna lösaden här ekvationen i den kommande vårpropositionenoch se till att vi har ekonomi för det. När vi har eko-nomi för det är vi självfallet beredda att också höjataket i sjuk- och föräldraförsäkringen.Sveriges hållning i IrakfråganAnf. 37 ():Fru talman! I går lade utrikesminister fram en rapport inför FN:s säkerhetsråd.Han hade i den rapporten även med påstådda bind-ningar mellan och , uppenbarligen iavsikt att kunna hävda självförsvar för ett anfall motIrak.Jag tycker att det är dags för den svenska rege-ringen att säga om man tycker att självförsvarsprinci-pen enligt artikel 51 i är tillämplig för attUSA och ska kunna gå vid sidan avFN:s säkerhetsråd och genomföra en sådan aktion.Den andra frågan gäller följande: Det finns olikauppfattningar i säkerhetsrådet: dels att det är dags attfatta beslut om krig , dels att man bör låta vapenin-spektörerna få tid till sitt arbete. Vilken linje har densvenska regeringen?Anf. 38 Utrikesminister ():Fru talman! Den första frågan är enkel: Vi tyckerinte att det i det här fallet handlar om självförsvars-rätten. I det här fallet handlar det om att uppfyllaFN:s beslut om att få bort massförstörelsevapen. Detär alltså inte självförsvarsrätten det handlar om.Hur får man då bort massförstörelsevapen? Jo, detfår man lämpligast genom vapeninspektörerna. Där-för vill också den ge vapenin-spektörerna ett så starkt mandat och så att dekan göra sitt arbete. Men det bygger på att de finneratt det är meningsfullt. Vi har sagt att de ska få meratid, att vi vill ge dem alla de resurser de behöver. Deska till den här helgen, och vi får se om deefter det tycker att det är meningsfullt att fortsättasamarbetet med den irakiska regimen. Det kan ju intevi säga i förväg eller föregripa, utan vi menar att detär vapeninspektörerna som måste ge sin bild av omett fortsatt arbete är meningsfullt. Tycker de att det ärmeningsfullt ska de också fortsätta.Vi menar att det är lika orimligt att låta enskildaländer fatta beslut om väpnade aktioner som det är attsäga att man under inga omständigheter någonsin fårfatta beslut om väpnade aktioner.Anf. 39 ():Fru talman! Svaret på min fråga innebär alltså attutrikesministern säger att har fel i sinframställning när han påstår att det finns förbindelsermellan och , eftersom den svenska rege-ringen har accepterat självförsvarsrätten när det gällerUSA:s angreppskrig i som fortfarandepågår.Det är ett glädjande besked att man åtminstoneinte är beredd att ställa sig bakom ett beslut i säker-hetsrådet innan vapeninspektörerna har hunnit vara iBagdad , men det finns ju olika linjer i säker-hetsrådet. Den franska linjen är att detta måste få tatid. Jag undrar: Kan den ge ettlika klart besked?Anf. 40 Utrikesminister ():Fru talman! Den har sagt un-gefär samma sak som den franska regeringen. Bådeden svenska och den franska regeringen har däremotskilt sig från i och med att vi har sagtatt vi inte får frånta säkerhetsrådet möjligheten att islutändan se om man är tvungen att använda militäraaktioner då inga andra metoder är möjliga.Den svenska och den franska regeringen har alltsåhaft en likartad uppfattning, men den stämmer inteöverens med uppfattning.Nu hoppas vi att vapeninspektörerna ska kunnafullfölja sitt arbete. Men hur det kommer att gå häng-er på svar den här helgen till vape-ninspektörerna, om han aktivt är beredd att samarbetamed dem.När det gäller var det en annan sakdärför att då sade säkerhetsrådet att hade rätt tillsjälvförsvar.DieselskattenAnf. 41 ():Fru talman! I förra veckans frågestund, då stats-ministern var här själv för att besvara frågor, var hanväldigt tydlig på en punkt i svaret på en fråga som jagställde. Jag undrade om det skulle bli en sänkning avdieselskatten för den areella näringen. Han sade: Nej,det blir det inte i år.Jag skulle då vilja ställa en fråga till ansvarig mi-nister, och det är enligt min mening jordbruksminis-tern: Hur kommer jordbruksministern att driva fråganom dieselskatten för den areella näringen i den kom-mande vårbudgeten? Kommer hon att göra det medkraft och empati, eller tar ministern det här som ettbesked om att man inte ska göra någonting mer ?Anf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! Det har ju varit en diskussion om denså kallade ryggsäcken, som bönderna har, och rege-ringen har vidtagit åtgärder när det gäller att återförade så kallade gödselmedelsskatterna, en miljardaffärtotalt för jordbruket.Frågan om dieselskatten har utretts, och det finnsett utredningsmaterial som vi bereder. Ambitionen äratt sänka dieselskatten. Sedan är frågan vid vilkentidpunkt detta kan göras. Vi måste ju ta ett ansvar förlandets ekonomi och göra detta när statsfinansernatillåter. Frågan är under beredning, och statsministernhar i olika sammanhang gett uttryck för att det skavidtas åtgärder på det här området, men vi kan integöra det innan vi har de ekonomiska förutsättningarnaför det. Detta är frågor som vi då prövar fortlöpande ibudgetarbetet.Anf. 43 ():Fru talman! Jag kan förvisso hysa stor respekt förjordbruksministerns inställning i frågan, men somjordbruksministern själv säger har detta utretts ettantal gånger när det gäller förutsättningarna försvenskt företagande inom den areella näringen. Är detnågon fråga som verkligen har utretts så är det fråganom dieselskatten. Det är därför som jag tar upp den såspecifikt. Det handlar nämligen om lönsamheten, därhandelsgödselskatten förvisso är en liten del.Men i de partier som ni samarbetar med nu -Vänstern och - finns det ju ingen vilja attsänka dieselskatten. Då är min fråga: Är det bättreoch lättare att svika bönderna i detta fall än att svikasamarbetspartierna för att hålla ihop regeringen? Ettlöfte har ändå getts tydligt och klart, och när det gäl-ler frågan om lönsamhet för svenskt jordbruk är die-selskatten en viktig punkt.Anf. 44 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi verkar för en lantbruksnäring medgoda tillväxtmöjligheter och där det kan finnas godlönsamhet. Det vidtas ett antal åtgärder. Jag kan intetro att detta med dieselskatten är den enda åtgärd somvi kan genomföra för att få lönsamhet. Det är en helmeny av åtgärder. Vi har återfört gödselmedelsskat-terna. Vi jobbar även på andra fronter för att befrämjaentreprenörskap.När det gäller dieselskatten finns ett underlag sombereds, och det har gjorts tydliga uttalanden om attfrågan ska hanteras när det är statsfinansiellt möjligt.Diskriminering vid mönstringAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nistern.Försvarshögskolan har redovisat en un-dersökning gjord på samtliga mönstrade födda mellan1972 och 1983. Det är den första i sitt slag. Under-sökningen slår fast att en svensk som har svenskföddaföräldrar har betydligt större chans att bli uttagen tillvärn- och civilplikt än en svensk med utländska för-äldrar. Undersökningen visar också att de invandraresom ändå gör lumpen oftare får göra det som menigaän sina lumparkompisar med svensk bakgrund. Gi-vetvis behöver inte detta vara diskriminering, men detär ändå ett problem. Vad anser ministern att man kangöra åt denna snedfördelning?Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Allra först vill jag säga att den under-sökningen har kommit till därför att självtville se hur dess uttagningsinstrument fungerar. Nuhar fått materialet. Man har sagt att mannoga ska analysera det här. I alla direktiv som har gåttut till myndigheterna inom försvaret finns det nämli-gen med att man ska skapa en mångfald på olika sätt.Därför är det viktigt att myndigheterna tar bort even-tuella hinder. pågår det en process inom Pliktver-ket där man ser vilka åtgärder som ska till för att eneventuell snedfördelning inte ska fortsätta.Anf. 47 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag vill ändå slå fastatt försvaret har en viktig roll i integrationen. Förmassor av ungdomar skulle försvaret kunna vara enväg in i det svenska samhället. Dessutom är det, pre-cis som försvarsministern säger, av stor betydelse attdet försvar vi har speglar den befolkning som vi har . Jag känner mig trygg med svaret och hoppas attdet sker en förändring framöver.Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill bara understryka att regering-en delar den uppfattning som du ger uttryck för. Helaprocessen syftar ju också till att man även från för-svarets sida ska bidra till en integration och en mång-fald. Och vi tror att vi kommer att få god kunskap ochgod erfarenhet från många invandrarfamiljer med enannan bakgrund än vår, med den fredliga utvecklingsom vi har haft i , när vi framgent ska ta itumed försvarets uppgifter.Reformering av EU:s jordbrukspolitikAnf. 49 ():Fru talman!