prot · GR0925 · 2003-11-11 00:00:00 — Det handlar om att kommunerna måste ta ett ansvar för bostadsförsörjningen och använda de bostadspolitiska instrument som finns. Låt mig dra en parallell. I min hemkommun har man nu satt i gång projekt för 1 100 hyreslägenheter som kommer att vara färdigställda . Det går att bygga i . Det går bevisligen också att bygga i . Det går att bygga i , som färdigställde över 900 lägenheter . För att det ska vara möjligt krävs ett kommunalt engagemang i bostadsförsörjningen. Det engagemanget saknades under den förra valperioden i . Jag tycker att ni något ska ägna er år självrannsakan. De åtgärder som vi nu vidtar i praktiken momssänkningen är jag övertygad om verksamt kommer att bidra till att öka förutsättningarna att öka bostadsbyggandet också i . Det handlar som jag nämnde i mitt interpellationssvar om ett stöd som motsvarar nästan en femtedel av produktionskostnaden för hyresrätter och studentbostäder i . Jag tror också att den tredimensionella fastighetsbildningen, att vi försöker hitta former för en effektivare planprocess och ett ökat och förbättrat kreditgarantisystem kommer att öka förutsättningarna för ett bättre bostadsbyggande också i denna region. Sammantaget är jag övertygad om att bostadsbyggandet också tar fart i efter en bedrövlig period som vi har bakom oss när era båda partier satt i majoritetsställning i . 12 (): Fakta är att det byggdes mer förra mandatperioden än det byggs . Vi kan jämföra med när det var borgerligt styre i . Då påbörjades byggandet av 2 000 lägenheter. har det första halvårets påbörjats 717 lägenheter. har det påbörjats 15 nya lägenheter. Ser vi till hela byggdes i borgerliga kommuner mycket mer förra mandatperioden än i socialdemokratisk styrda kommuner. Det har bostadsministern och jag diskuterat . Det han säger är fel. Sedan kan man undra varför det byggs i och inte i . Varför byggs det hyresrätter i och inte i ? Det beror på att man i har ett annat hyressättningssystem. Där accepterar man att det är lägre hyra om man bor längre ut. Det har vi inte i . Det kanske är en av förklaringarna. Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga. Vad kommer bostadsministern att göra för att få fart på bostadsbyggandet i ? Det som räknas upp är åtgärder som redan är vidtagna. Det är inget nytt som räknas upp. Jag gav exempel på olika saker, och jag trodde att jag skulle få något svar på det. När kommer ägarlägenheter? Hur blir det med att luckra upp begränsningar för tredimensionell fastighetsbildning? När kommer ett nytt hyressättningssystem, fastighetsskattesänkningar, och så vidare? Jag fick inget svar på det över huvud taget. Det står 85 000 människor i bostadskö i . Vallöftet var 20 000 nya lägenheter . Man får nog sätta i gång ganska rejält om man ska nå upp till det vallöftet. Man måste nog producera ungefär 450 lägenheter om man ska klara det. Det kommer man inte att göra. Med den takt som är just nu kommer man att vara färdig med att nå upp till sitt vallöfte. Det man gör i är att man köper redan befintliga hus, och det vet bostadsministern. Det ger inte en enda ny lägenhet. Men det är där man lägger sina pengar. Man ska köpa Skatteskrapan och göra studentbostäder. går åt där. Det är knappast det man ska ägna sig åt i . Jag är fortfarande ute efter vad bostadsministern som bostadsminister är beredd att göra för att få fart på bostadsbyggandet i . Jag har inte fått ett enda konkret förslag förutom det som redan finns. Det tycker jag är beklämmande. Det är därför vi har debatten. Visst kan vi debattera vad man gör i och vad man där kan besluta om. Men det är inte vad vi har hand om här i riksdag. Bostadsministern har att vidta de åtgärder han kan göra. Det är vad jag väntar på att höra. Det är en väldigt tomhänt bostadsminister. talar han i svaret om hur viktigt det är med tillväxt i för att det är bra för hela . Jag håller med om det. Hackar tillväxtmotorn stannar hela bilen . Men vad gör regeringen och bostadsministern? Det är precis tvärtom. Det är en skattechock i . Vi har ett utjämningsskattesystem, som vi kommer att debattera senare här , som hindrar tillväxten. Man ska införa biltullar. Är det bra för tillväxten? Nej, det är det inte. Det byggs ingenting, så folk har ingenstans att bo. Det är inga infrastruktursatsningar. Ändå talar ministern om att tillväxt är något som är bra och att det behövs för hela . Kom nu med något konkret: Hur får vi fart på bostadsbyggandet i ? 13 (): Vi har mött socialdemokratiska löften på alla möjliga områden. Det låter jättesnyggt. När man sedan skulle infria löftena bidde det inte ens en tumme. Jag är orolig för att det är fallet när det gäller de utlovade drygt 7 000 nya lägenheterna i . Det blir kanske inte ens en tumme utan några få små lägenheter. Om det nu är så bra som bostadsministern påpekar när det gäller och , där det ju också sitter socialdemokrater och styr och ställer varför gör då inte socialdemokrater det som man tydligen lyckats med i och ? Det är väl jättebra! Man ska ju lära sig av varandra. Bostadskrisen beror på ett ideologiskt och långsiktigt systemfel. Detta går tillbaka många decennier. Jag minns när jag var ung. Då hade vi också jätteproblem i med att få fram bostäder. Den hårda låsningen till traditionella modeller tillämpades redan då. Alla minns vi väl det förvånade svaret jag minns inte om det var från eller på frågan från ungdomar som klagade över att de inte hade någonstans att bo i . Det kände han inte till. Den enda ljuspunkten, herr talman, som jag ser i hela diskussionen är den ingångna trepartsöverenskommelsen mellan de tre största aktörerna, nämligen Fastighetsägarna i , hyresgästernas riksförbund och . Man arbetar nu med den för att reformera hyressättningen. Men där är ju inte regeringen inblandad. 14 (): Utifrån det svar som statsrådet har gett här så kan jag inte annat än hålla med tidigare talare om att man skulle vilja höra vilka ytterligare åtgärder regeringen och statsrådet kan tänka sig att vidta. I delar av statsrådets svar hyllar han bland annat åtgärder inom tredimensionell fastighetsbildning. Men både ledamöter här i och folk ute på marknaden frågar sig: Varför inte se fler möjligheter med detta? Varför har regeringen ett sådant stort motstånd mot att införa en ny upplåtelseform? Varför får vi inga förslag på införande av ägarlägenheter? De bostadspolitiska målen innefattar också åtgärder för ökad integration. Kan inte statsrådet se den möjligheten med ägarlägenheter, som skulle kunna innebära en ny upplåtelseform i vissa bostadsområden som är mycket segregerade? Det skulle också kunna bidra med mer riskkapital för att bygga fler bostäder. Varför inte se den möjligheten? Jag skulle gärna vilja höra vad statsrådet anser om detta. Statsrådet har i allmänhet i debatterna en förkärlek för att kritisera kommunerna för de brister som de har i sin handläggning av bostadsfrågan. Är det ändå inte så att och regeringen har ett mycket stort ansvar? Här i stiftar vi ju de lagar som styr mycket av bostadspolitiken. Det vore intressant att höra vilka ytterligare förslag som statsrådet avser att komma med. Det finns förslag om en revidering av hyressättningssystem i trepartsöverenskommelsen, som jag avser att återkomma till längre fram. Det är ett sådant exempel. Statsrådet anger också i svaret att kommunernas markpolitik inte hanteras riktigt tillfyllest. Men vad avser statsrådet göra med den statliga markpolitiken? Där har vi ett antal stora markområden som ligger i träda, där det finns massor av byggrätter som man inte kommer åt på något sätt. Hur ser statsrådet på möjligheterna vad gäller den statliga markpolitiken? I svaret är det idel välkända åtgärder som vi kan konstatera i sak inte har lett till någonting specifikt ute på marknaden. Därför är det extra intressant att se om statsrådet har hunnit tänka till sedan vi sågs vid den senaste debatten. Statsrådet hänvisar till borgerligt ledda kommuner i . Jag kommer från en kommun som har varit socialdemokratiskt ledd . Jag kan konstatera att man där har byggt 14 hyresrätter . Alla de hyresrätterna är kategoriboende. Jag tror inte att vi i ska hänvisa till att kommunerna inte har tagit sitt ansvar. Frågan i den här kammaren är i stället: Vad kan vi göra från och regeringen sida för att skapa de förutsättningar som alla ute på marknaden ropar efter? 15 (): Det är med visst intresse jag har tagit del av debatten och diskussionen om bostadsförhållandena kanske framför allt i , men även i övrigt. Interpellanten har frågat statsrådet vilka ytterligare åtgärder han tänker vidta. Det är en intressant diskussion. Man kanske också bör skärskåda vilka ytterligare åtgärder som interpellanten önskar vidta, eftersom de framgångsrika verktyg som vi har haft för att öka bostadsbyggandet monteras ned. Det finns nu på bord skarpa förslag om att avskaffa investeringsbidraget för studenter. Det ligger skarpa förslag på bord om att inte sänka momsen för hyreslägenheter. Det ligger på bord helt enkelt en samling av skarpa förslag för att minska bostadsbyggandet i i stället för att öka det. Varje gång bostadsutskottet behandlar bostadsfrågor här i kammaren lägger de borgerliga partierna fram förslag för att höja hyrorna i hyresrätter, och inte för att sänka dem. Ett sådant förslag har kommit upp från de här. Hon pekar på andra städer än och säger: Vi skulle kunna bygga fler lägenheter i om vi bara kunde höja hyran, som de har gjort i stad x eller stad y. Sanningen är dock att vi har samma hyresstruktur i som vi har i och . Man har gjort den största undersökningen någonsin av hyresstrukturen i . Fastighetsägarna och har gemensamt gjort den. Den visar att det är exakt samma skillnader i hyresstrukturen i som det är i och . Det är alltså en lögn att skillnaderna mellan och skulle bero på hyresstrukturen. Sanningen är att det i har funnits ett politiskt ledarskap som har velat bygga hyreslägenheter och har satsat på att bygga nya, billiga hyreslägenheter. Delvis har det funnits ett sådant politiskt ledarskap även i . I däremot hade vi med det motsatta ledarskapet. Där försvann tusentals hyreslägenheter från bostadsmarknaden. Där sålde man ut dem som bostadsrätter. Där gjorde man sitt bästa för att höja hyrorna. med socialdemokratiskt styre i gavs det fler markanvisningar till nytt bostadsbyggande än vad det gjordes med borgerligt styre. Det går alltså ganska enkelt att sammanfatta detta. Det finns två tydliga alternativ. I ett alternativ vill man ha mer marknad, högre hyror och åtgärder för minskat bostadsbyggande. I det andra alternativet, som företräds av regeringen och majoriteten i riksdag, vill man fortsätta satsningarna på ökat bostadsbyggande och fler hyreslägenheter och pressa hyrorna nedåt. Det manifesteras också av den målsättning som finns i , nämligen att bygga 20 000 nya lägenheter under den här mandatperioden. Detta tror jag att vi kommer att få komma tillbaka till i kammaren. Vi kommer att få se ett kraftigt ökat bostadsbyggande i . 16 Statsrådet (): Mina motdebattörer undviker att föra en diskussion om det gemensamma ansvaret för bostadsbyggandet. Det är inte en part som vidtar åtgärder som snabbt ger ökat bostadsbyggande, utan det krävs ett gemensamt engagemang från stat, kommun och byggbransch. Det är först när alla de tre parterna samverkar och driver utvecklingen i en gemensam riktning som vi kan lösa problemen på den svenska bostadsmarknaden. Det är detta som jag ville understryka i mitt anförande. Kommunerna har också en nyckelroll när det gäller bostadsförsörjningen. Det är kommunerna som har planmonopolet. Det besitter inte riksdag eller . Det är kommunerna som kan ge markanvisningar. Den möjligheten har inte regeringen eller riksdag. Det är ett privilegium för varje enskild kommun att hantera. Jag blickar ut över och ser att kommuner har hanterat detta på olika sätt. Jag hittar många kommuner som är föredömen. Jag nämnde som ett exempel, där nu bostadsbyggandet tar rejäl fart. Detta bostadsbyggande innehåller också hyreslägenheter till rimliga kostnader. Det är inte hyressättningssystemets tillämpning i som möjliggör ett ökat bostadsbyggande. Där byggs nu hyresrätter för per kvadratmeter. Det gäller de 1 100 lägenheter som jag nämnde och som kommer till stånd. Jag redovisade i mitt svar ett antal åtgärder för att ytterligare stimulera bostadsbyggandet, där momssänkningen är en strategisk fråga. Det går att bygga hyreslägenheter till rimliga kostnader också i med ett investeringsstöd som motsvarar en femtedel av hela produktionskostnaden. När jag läser de borgerliga motionerna blir jag väldigt betryckt av att se att man vill avrusta i princip hela bostadspolitiken. Tror de att en minskning av anslagen med till bostadsbyggandet kommer att leda till ett ökat bostadsbyggande? Ja, möjligen är det så om de är så pass verklighetsfrämmande att hon tror att ägarlägenheter löser problemen med bostadsbristen i . 17 (): Jag konstaterar att jag fortfarande inte har fått något svar på min fråga. De svar som jag får handlar om det som redan är på gång och som redan är beslutat. Jag får inte något svar på vad som kommer att göras. Sedan får vi igen höra vallöftet om 20 000 nya lägenheter i . Det ska bli intressant att följa upp detta vallöfte. Sedan vet jag att det är väldigt populärt att skylla på den borgerliga majoriteten i under den förra mandatperidoden. Faktum är att den tog fram planer för 58 000 nya lägenheter. Många av dessa planer ville Socialdemokraterna, stoppa. Det tycker jag att man ska ha med sig i bagaget. Det talas om hyressättningssystemet, och ondgör sig över detta. Jag vet inte vem som är blind och inte lever i en verklighet. Men det finns faktiskt en marknad i för hyresrätter en svart marknad där man är beredd att betala för att få ett förstahandskontrakt. kanske vill ha en sådan marknad. Jag vill inte ha det. Jag vill inte ha denna vilda västern som finns, utan jag vill att det ska fungera på ett helt annat sätt. Men accepterar det, eller också blundar han eller sticker huvudet i sanden likt strutsen. Vid tidigare debatter med bostadsministern brukade han faktiskt alltid tala om kraftfulla åtgärder. Men det kommer inte . Jag kan bara konstatera att kraften tydligare har gått ur både bostadsministern och regeringen när det gäller vad man ska göra för att få fart på bostadsbyggandet i . 18 (): beskrivning av verkligheten gör att jag undrar om vi befinner oss i samma region eller inom samma bostadspolitiska område. Jag skulle vilja ta tillfället i akt och för min del referera , ordförande i , som i går uttalade sig i . Hon säger: Min uppgift är att se till att hyrorna upplevs rättvisa, annars blir inte systemet trovärdigt. Dagens hyressättning drabbar folk i ytterstan, som redan betalar mer än vad man gör i innerstan. Vår trovärdighet som organisation i miljonprogramsområdena är snart nere på noll. Avsikten är att bringa rättvisa för dem som bor sämst. får de vara med och betala för dem som har bättre kvaliteter i sitt boende. Med tanke på att vi här hörde hur den verklighet som beskriver inte skulle finnas enligt är det ändå ganska intressant att också en sådan aktör kan visa, vilket de med flera har talat om, att det finns anledning att se över även den frågan. Jag skulle sedan vilja återgå till statsrådets svar, eller bristen på svar, när det gäller de frågor som jag ställde. Jag skulle vilja ge ett tips och råd till statsrådet: gärna kommuns arbete. Där finns det en folkpartist som leder . I den kommunen bygger man bostäder trots de ganska bekymmersamma förutsättningarna. Följ gärna den kommunens arbete, och läs gärna tre bostadspolitiska motioner. Jag blir nämligen lite bekymrad när statsrådet säger att de borgerliga partierna och oppositionen nedrustar bostadspolitiken. 19 (): Läs, säger . Hon har själv läst flera rader av det som , ordförande, har sagt och sällar sig nu till supportrar. Jag välkomnar det. Det är bra. Men man måste läsa mer än bara ett par rader. Gör man det ser man vad faktiskt tycker. vill inte ha höjda nyinflyttningshyror. vill inte ha marknadshyror. Man går emot marknadshyror, och man avvisar tanken på att höja hyrorna. Jag välkomnar dig bland supportrar. Jag tror att vi gemensamt kan göra ett arbete för att förvalta den uppgörelsen. Men och jag har precis samma uppfattning om hyrorna och om hyressystemet. Hon slår, precis som jag, fast att man ska ha ett bruksvärdessystem och att det inom bruksvärdessystemet ska finnas skillnader, men inga marknadshyror så långt ögat kan nå. När det gäller byggandet i lär vi vad det lider bli varse vem som har rätt. Men man kan ändå konstatera att det under den förra borgerliga mandatperioden i försvann nästan 8 000 hyreslägenheter. Och man kan konstatera att den nuvarande majoriteten i har som mål att bygga 8 000 nya hyreslägenheter. Det blir en nettoskillnad på 16 000 lägenheter. 20 Statsrådet (): Opponenterna här var ganska tomhänta. Jag hörde två förslag, och jag försökte lyssna ganska noga. Det ena gällde ägarlägenheter, och det andra gällde ett reformerat hyressättningssystem som tydligen går ut på att dra upp hyrorna kraftigt i nyproduktionen. Det är inte det som löser problemen med bostadsbristen i eller på andra håll i landet. Det handlar om att vi måste bygga hyreslägenheter till rimliga kostnader. Om det går att göra det runtom i landet med det investeringsstöd som regeringen har lagt fram för , även i och , går det att göra även i . Jag är glad över att den nya majoriteten i nu tar bostadsbyggandet på allvar efter fyra förlorade år. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:33 om subventioner till studentboende 21 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat vilka nya grepp jag avser att föreslå för att komma till rätta med studenters allt svårare bostadssituation. Inledningsvis vill jag säga att jag delar Axel Darviks oro över bristen på studentbostäder. Det är angeläget att det låga byggandet vänds i sin motsats. Staten tar sin del av ansvaret genom olika åtgärder, där den införda investeringsstimulansen är ett viktigt redskap. Axel Darvik menar att detta stöd inte haft någon effekt som han menar att det inte är konstigt eftersom de gamla subventionerna var misslyckade. är han positiv till att de allmänna subventionerna till bostadsbyggandet avskaffades . Subventioner kan dock ha effekt, det är investeringsbidraget till studentbostäder ett bevis på: har 14 267 studentrum getts stöd. Den förändring som genomförts innebär på inga vis en försämring för studentbostäderna, snarare tvärtom. Jag tror att man drar alltför snabba och långtgående slutsatser av det faktum att bostadsbyggandet inte kommit i gång . Den nya investeringsstimulansen beslutades av så sent som . Beskedet från dröjde . Först därefter kunde regeringen besluta om nödvändiga förordningar och börja utfärda nödvändiga föreskrifter. Dessa trädde i kraft . Företagen har uppenbarligen, trots att stimulansen ges till byggen som påbörjats , tvekat att börja bygga innan hela regelverket är på plats. Att sedan skrida till verket med planer och ansökningar tar sin tid. Byggandet av hyresbostäder och studentbostäder kommer dock att ta fart; det är jag övertygad om. har visat att det går att bygga goda bostäder till rimliga kostnader, men för byggbranschen kan det vara en smärtsam process att ställa om till denna nya verklighet. Vad bostads- och byggsektorn behöver nu är inte så mycket nya grepp som arbetsro. Det nya regelsystemet måste få tid att etableras för att få full verkanskraft. När branschen väl ställer in sig på att det knappast kan bli mer lönsamt att bygga än vad det är kommer också intresset att vakna. Inom har man inlett en översyn över bostadsfinansieringen i syfte att främja bostadsmarknadens behov av kapitalförsörjning och om möjligt förbättra de offentliga stödens effektivitet. Att öka subventionerna är dock inte att räkna med. 22 AXEL DARVIK (fp): Jag skulle vilja börja med att tacka för svaret från bostadsministern. Tyvärr saknar jag de kraftfulla åtgärder som krävs för att man ska kunna klara av att lösa problemet för landets studenter. Det framgår av svaret att ambitionsnivån vad gäller studentbostäder är nära en bottennotering. Många personer i min ålder brottas nämligen med svåra problem med att få tak över huvudet. Framför allt slår detta väldigt hårt mot de studenter som inte har föräldrar med feta plånböcker, föräldrar som har råd att köpa dem en lägenhet för . Regeringens politik är kortsiktig, otidsenlig och dessutom tydligt verkningslös. Det behövs uppskattningsvis ungefär 50 000 nya studentlägenheter. planerar man att bygga 6 500. 2 000 av dessa byggs i , och där får man ändå en försämring jämfört med dagens situation. Statsrådet säger att man inte ska dra för snabba och långtgående slutsatser. Spaden har, så att säga, ännu inte hunnit sättas i jorden. Jag kunde hålla med statsrådet om att det kanske varit förhastat att uttala sig, om det inte vore så att det över huvud taget inte finns några planer hos studentbostadsföretagen att öka takten i produktionen. Hade det varit bråda dagar på byggbolagens planeringskontor, hade det inte varit något problem, men så är det inte. Därför är jag mycket oroad. Jag måste fråga statsrådet, som är så övertygad om att byggandet ska ta fart, varifrån den övertygelsen kommer. Eller är det bara önsketänkande som han ägnar sig åt? frågade i en färsk enkät de olika studentbostadsbolagen om de anser att det nya investeringsstödet medfört en ökad planering av nya studentbostäder hos dem. På landets sex största studieorter, som står för av de bostadssökande studenterna, svarade i stort sett alla ett rungande nej och dömde därmed ut subventionssystemet. säger att det inte behövs några nya grepp, utan det behövs arbetsro. Men de här Sovjetinspirerade subventionerna fungerade inte förr, och de avvecklades för övrigt på bostadsmarknaden som järnridån föll. Naturligtvis fungerar de inte heller för studentbostäderna. Det krävs en långsiktig lösning med helt nya grepp. Jag nämnde ett antal sådana i min interpellation, men om inte något av dem föll bostadsministern på läppen kan jag naturligtvis i mitt nästa inlägg utveckla ytterligare idéer om vad man kan göra för landets studenter. studenter förtjänar nämligen bättre framtida möjligheter. 23 (): Axel Darvik tar i sin interpellation upp en viktig framtidsfråga, bostadssituationen för studenterna, en fråga som berör tusentals studenter och deras anhöriga. Studenter i , , och har haft det svårare än någonsin att få en bostad. Som förälder till en student som har fått dela rum med en kompis känner jag till den bistra verkligheten. Sonen och kompisen är goda vänner, men studieresultaten blir av naturliga skäl inte så bra när de måste samsas i ett och samma rum. Det finns inte heller utrymme för något privatliv. sade ministern här i kammaren: Studentbostäderna räcker inte till. Därför aviserar vi nu en sänkning av byggmomsen för att i ökad takt kunna fortsätta byggandet av studentlägenheter . Detta är dock inte bara ett statligt utan också ett kommunalt ansvar, och därför aviserar vi nu att vi vid framtida tilldelning av högskoleplatser kommer att ställa krav på kommunerna att de också tar ett ansvar för bostadsförsörjningen på orten. Jag vill fråga ministern: Hur har det gått med de här aviseringarna? Har de fått någon verklig effekt? Vidare: Hur blir det med investeringsbidraget för studentbostäder? Till skillnad mot många andra subventioner är det här en effektiv subvention. Kan regeringen tänka sig att permanenta detta bidrag så att byggföretagen kan ha en mer långsiktig planering? Jag vet att det är förlängt , men vad händer sedan? vill jag ta upp studentbostäder som är tillgängliga för funktionshindrade. Vi firar ju det europeiska , och det är då extra alarmerande att det byggs så få nya studentbostäder som passar dem som har olika funktionshinder. Det händer tydligen också att man gör avsteg från kraven på tillgänglighet. Hur vill ministern se till att det byggs fler studentbostäder som passar våra funktionshindrade? 24 (): Alla människor borde ha rätt till en dräglig bostad.