prot · GQ0949 · 2003-01-30 00:00:00 — När den kanadensiske premiärministern avladesin regeringsförklaring började han med att säga: Jagskulle vilja tacka alla de nya kanadensare som kom-mit hit och vill hjälpa oss att bygga vidare på vårtland. Detta är en inställning som jag tycker att ensvensk regering bör ta efter.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker också att befolkningsfrå-gan är en väldigt viktig fråga. Den är också väldigtintressant att studera, precis som interpellanten säger.Dessutom ser befolkningsfördelningen och utveck-lingen i befolkningen väldigt olika ut i olika delar avlandet.Av de insatser som vice statsministern redovisaratt regeringen har vidtagit är en del väldigt viktigaoch andra kanske inte av så stor betydelse. Till exem-pel är pensionerna visserligen av betydelse för ska ha pengar, men problemen inom vård ochomsorg uppstår för det mesta när det fattas människorsom kan ta emot dessa pengar som betalning för ettarbete. har vi brist på yrkesaktiva männi-skor som kan gå in i vård- och omsorgsyrkena och gede pensionärer som finns en bra vård och om-sorg. Likadant är det på barnomsorgssidan.Vi i har också diskuterat hur manska lösa det här problemet, och det vi tycker kännsväldigt viktigt är att man förändrar synen på arbets-kraftsinvandring. Det finns delar i exempelvis Norr-lands inland dit både flyktingar och andra kommitoch fått arbete. De har kunnat etablera sig på arbets-marknaden de fått sina ansökningar omuppehållstillstånd hanterade och granskade och överhuvud taget kommit in i det svenska samhället på ettväldigt bra sätt. Men sedan har de av olika anledning-ar fått avvisningsbeslut och fått lämna landet.Detta upplevs som väldigt konstigt, både av demsom inte får stanna i och, kanske framför allt,av våra svenska medborgare som undrar: Varför skade här väl etablerade människorna, som fyller enviktig funktion i vårt samhälle, inte kunna få stanna?Här behöver man dels ändra reglerna för arbets-kraftsinvandringen, dels titta lite grann på hur asyl-rätten fungerar. Kan man i stället för att ge människorasyl ge dem möjlighet att stanna som arbetskraftsin-vandrare när de redan har kommit in i det svenskasamhället?Nu går detta inte att ändra så här tvärs över. Manbehöver ha en ordentlig bakgrund till det. Från Cen-terpartiets sida tycker vi dock att de här reglernamåste ses över för att vi ska kunna se till att det i helaSverige finns möjligheter att få vård och omsorg, attdet finns människor som vill bo överallt och att män-niskor har möjlighet att komma in i det svenska sam-hället. Det är lättare där det finns andra som arbetaroch försörjer sig än där man bara tar emot flyktingarsom inte har haft den här möjligheten.Jag tror också att acceptansen för de andra flyk-tingarna kommer att bli större i ett läge där man taremot fler, liksom att man med den goda kunskapenatt flyktingar och invandrare gör ett bra jobb ocksåfår lättare att få ut dem som har problem att fåfotfäste på arbetsmarknaden. Dessa insatser tyckerjag är väl värda att uppmuntra. Vi måste göra mer pådet området. Men i det här fallet tror jag inte att detena goda förskjuter det andra.Anf. 11 Vice statsminister ():Fru talman! Låt mig börja med detta med statisti-ken. Här finns det olika uppfattningar om prognosenför framtiden. Man kan välja att lita till den ena ellerden andra. Jag kan bara konstatera att den svenskastatistiken är gammal och att till ex-empel alla forskare i tycker att den är så bra attde använder den när det gäller att göra befolknings-prognoser. Jag tycker att det är ett skäl att ha godtillit, också från vår sida, till vår egen statistik.Sedan förstod jag att vi skulle komma in på dettamed invandringspolitik. Det var ju en fråga i valrörel-sen som gjorde att fick framgångar närman diskuterade invandringspolitik i ett bredare per-spektiv - inte bara att komma hit utan också vad somskulle hända när de invandrade kom hit.Man kan aldrig säga att vi ska utesluta arbets-kraftsinvandring. Det hade vi . Vi har allanledning att tacka de invandrare som kom dåoch senare för det som de tillfört vårt land i form avmångfald, i form av kultur och i form av nya maträt-ter, och inte minst för att de varit med och byggt uppett industrialiserat . De har gjort stora insatser,och det har vi haft och har väldigt god nytta av.Vad vi nu gör för de invandrare som kommit hitav andra skäl än av arbetskraftsinvandringsskäl är attförsöka få en ännu bättre integrationspolitik så attockså de, som fortfarande har en högre arbets-löshet än de födda i , på samma vis ska kunnaarbeta och försörja sig själva.När det sedan gäller den fråga tog upp om brist på personal framöver delar jagden oron. Vi ser redan nu tendenser till att det är svårtatt få tag i personal inom vård och omsorg. Därför harregeringen gett i uppdrag till ett antal myndigheter atti samråd utarbeta en gemensam plan för kompetens-försörjning av personal inom kommunernas vård ochomsorg om äldre och funktionshindrade personer. Jagska inte räkna upp dem, men det är en åtta tio myn-digheter som har fått det uppdraget.Man kan tänka sig vad det handlar om. Det hand-lar naturligtvis om statusen på jobben. Det handlarom arbetsmiljön, arbetsorganisationen, arbetstidernaoch inte minst lönerna. Vi vet att många kvinnor somjobbar inom vård och omsorg i förhållande till mäninom andra områden har låg lön. Vi har i valrörelsenlovat att detta är någonting som vi måste åtgärda. Viäger inte frågan, utan det gör parterna. Men det ärklart att vi äger vissa instrument, till exempel skatte-systemet, både lokalt och i det här sammanhangetkanske också nationellt. Då är det viktigt att vi kan gestatsbidrag till kommunerna. Då är det viktigt att vihar kvar ett skatteutjämningssystem så att alla, inteminst de kommuner talar om,också har råd att anställa och kanske höja lönerna.Här vill jag å min sida fråga hur det resonemang-et, både att ha pengar till statsbidrag och att ha enskatteutjämning, går ihop med de borgerliga vännersom, om valutslaget hade blivit ett annat, MargaretaAnderssons parti hade tänkt regera ihop med.Anf. 12 AXEL DARVIK (fp):Fru talman! Det finns absolut ingen anledning attbetvivla SCB:s rådata och den statistik man för där.Det vi däremot ska vara medvetna om är att SCB haren väldigt stor bredd i det man håller på med. som jag hänvisar till är FN:s befolk-ningsdivision. Den har som specialitet just att ta frambefolkningsprognoser, vilket egentligen är dess endaoch stora uppgift.Vice statsministern säger också att varvi tacksamma för att det kom invandrare till Sverigeoch ville arbeta. En fråga som dyker upp i mitt huvudär då: Varför kan man inte vara tacksam ocksåmot de människor som vill komma hit? Och varförkan man inte ta emot fler ?Jag som liberal anser att alla människor bör varafria att välja vilken plats de vill bo på. Om de villkomma hit tycker jag naturligtvis att vi inte ska säganej som regeringen gör . Om de nu vill ta arbetehär tycker jag absolut inte att det bör vara något pro-blem för oss. Därför tycker jag att det är väldigtkonstigt att ett parti som Socialdemokraterna, somgärna pratar mycket om internationell solidaritet,frihet och så vidare, när det väl kommer till handlingväljer ett helt annat alternativ, ett alternativ där man istället stänger ute personer.Kan inte vice statsministern förklara utifrån allade positiva exempel som finns i andra länder där manhar tagit emot en hel del arbetskraftsinvandring hurdessa länder har kunnat utvecklas så positivt, mångagånger bättre än ? Varför skulle det då vara såsvårt för oss att ta emot dem? Jag ser det som enoerhört stor vinst att det kommer hit fler människorfrån andra kulturer, och jag tror att den mångfald somdå skapas snarare berikar än är till besvär.Det finns naturligtvis problem med dagens integ-rationspolitik. Socialdemokraterna har styrt det härlandet väldigt länge, i mitt tycke alldeles för länge.Därför har vi en integrationspolitik som inte är humanutan där många individer i vårt samhälle far illa.Detta skulle vi naturligtvis vilja ändra på. Vi ser ock-så med oro på att regeringen inte gör någonting i denhär frågan.Skulle inte vice statsministern kunna förklara enav de viktigaste sakerna: Varför kan inte vi vara tack-samma för personer som kommer hit från andraländer?Anf. 13 ():Fru talman! Jag tycker ibland att man är lite cy-nisk i diskussionen om vilka vi ska släppa in i landet.Är det läkare går det bra. Är det industriarbetare ellerpersoner som har ett annat arbete är man inte riktigtlika intresserad. Vi tar emot bland annatpolska läkare, om man ska fundera över debatten somfördes tidigare. och Kalmarläns landsting vet jag också har rekryteringsprogram.Det beror tydligen på vilka det är som vill komma tillSverige om de är välkomna eller inte.Alldeles oavsett vilken statistikbas man använder,om man använder FN-statistiken eller den svenska,finns det problem med åldersstrukturen framöver. Islutet av , när och jagkommer att vara pensionärer som närmar oss detmagiska strecket 80-årsåldern, kommer det att varaganska få människor som har möjlighet och intresseatt ta hand om och vårda oss. Därför finns det kanskeanledning av helt egoistiska skäl att se över de härfrågorna.Sedan tycker jag att det kunde vara bra om ävenvåra barn hade möjlighet att få en bra ålderdom. Mendet kanske är så långt fram i tiden och det hinnerhända så mycket att vi inte kan påverka det i så storutsträckning.Men befolkningskurvorna tycker jag ändå är av ettstort intresse att diskutera. Man behöver alltså se tillatt det händer saker och ting för att få en bra utveck-ling på det här området. De undersökningar som mangör från regeringens sida kommer att ge kunskaper,men det krävs också att man gör insatser för att manska få det här att fungera på ett bra sätt. Det är intebara att säga att man ska ha kunskaper, höja statusoch förbättra miljön, det måste finnas människor somverkligen kan göra det här alldeles oavsett hur mycketman betalar i lön. Fattas de människorna måste vihitta ett annat sätt.För att övergå till skatter och andra saker skulleCenterpartiets skatteförslag, där man sänker skatternaför dem med låga och medelhöga inkomster, innebäraatt glesbygdskommunerna skulle få det bättre. Samti-digt skulle också skattetrycket lätta på de människorsom har och förmodligen världenshögsta skattetryck på sig. De med de låga inkomster-na skulle få behålla mer av sin lön när de kommer ut iarbete. Så långt hade vi diskuterat i de regeringsför-handlingar som försiggick mellan de fyra partierna.Det var inte den stora stötestenen. Det fanns annat.Jag är rätt övertygad om att vi skulle klara av bådeskattetrycket och att se till att man också får en hygg-lig reglering av arbetskraftsinvandringen.Anf. 14 Vice statsminister ():Fru talman! Jag blir litet förundrad över det sista.Det är väldigt lätt att här i talarstol krävaregional utjämning, bredband åt alla och alla möjligaandra reformer som jag vet att kräver.Högre lön för att vi när vi blir gamla - och vi kommeratt bli väldigt bortskämda och krävande, tror jag - skagaranteras tillgång till mycket god service. Men det ärklart, , detta kostar. Vi kan inteblunda för det faktum att detta kommer att kostapengar. Det är ingen som villjobba för att det är fint att jobba inom vården. jobbar man för att det är fint att jobbainom vården och för att man får betalt, helst ska manha bra betalt. Då kostar det. Då kan man inte samti-digt umgås med partier som kräver så stora skatte-sänkningar att det verkligen skulle rasera det som jagkänner att du uppriktigt vill. Det är den ekvationensom jag inte får att gå ihop.Jag vill också påpeka att det som skulle kunnavara någonting som skulle äta upp väldigt mycketpengar är pensionssystemet. Men vi har som ett av deförsta länderna i världen varit förutseende och refor-merat det så att det nu är anpassat till ekonomin ochden demografiska utvecklingen. Det tycker jag ärväldigt bra.Till Axel Darvik vill jag säga att chefen för , jag kan inte namnet på det, kom-mer hit om en eller . Då ska jag ha ettlunchseminarium. Till det kommer jag att bjuda inalla partier. Jag hoppas att du kommer dit som repre-sentant för ditt parti, så kan vi prata lite med henneom de här sakerna. Då kanske vi kan få en förklaringtill varför det är så olika i de här prognoserna.Självklart säger vi också , det sade jag allde-les , att vi är tacksamma mot alla de invandraresom har bidragit till att bygga detta . Det är jude och de som är födda i som har gjort dettillsammans. Det ska vi aldrig glömma, det ska vikomma ihåg.Vi är också tacksamma för den mångkultur som vihar fått och de olika delar i form av musik, mat ochallt vad det är som detta har inneburit.Åter till frågan om arbetskraftsinvandringen. AxelDarvik frågade om vi inte kunde titta på andra ländersom har varit mer generösa. Ja, vi kan titta på Tysk-land. Tycker du att det är ett bra exempel att ha ettgästarbetarsystem där turkiska medborgare och ävenandra kommer in när det finns jobb och åker ut närjobbet är slut? Det är lite ditåt som jag känner att deborgerliga partier som förespråkar en mycket mer friinvandring av arbetskraftsskäl lutar. Och det är ettsystem som den här regeringen inte vill ha. Vi villinte att de som kommer hit för att arbeta ska levaunder andra och sämre sociala villkor än de som harbott här i hela sitt liv. är ett utmärkt exem-pel på hur det kan gå fel. Det systemet vill inte vi ha.Anf. 15 AXEL DARVIK (fp):Fru talman! Jag tycker ändå att det är konstigt var tacksam men är så otacksam för att det ska komma arbetskraftsinvandrare. säger man nej. säger man: Nej tack, vi villinte ha er här, i alla fall inte om ni bara ska arbeta.Jag förstår inte riktigt den syn som MargaretaWinberg har i så fall. Varför skulle det vara fel? Manmåste, tycker jag, ha ett individuellt perspektiv pådetta också. Om vi har en person som lever i ett land,vi kan säga , och vill flytta till efter-som man här får mycket högre lön och mycket högrelevnadsstandard än man kanske hade i , varförskulle det i så fall vara fel att den personen får åka tillSverige och arbeta här? Det måste ändå MargaretaWinberg förklara.Man måste se till varje enskild individ. Man kaninte säga att detta är ett system som vi inte vill ha.Det blir i så fall en personlig tragedi. Det kanskefinns arbetslöshet i andra länder, och i så fall innandet reder upp sig på hemmaplan kan de under en tidtänka sig att ta arbete någon annanstans. Varför stoppa individer från friheten att själva välja varde vill bo och arbeta? Man måste väl ändå lita på attindivider tar ansvar. Vill sätta sigtill doms över detta?Margareta pratade förut om att hennesbarn kanske också skulle ha en trygg ålderdom. Honmenade personer i min ålder. Det kan hända att dethänder en hel del till dess. Min förhoppning är att viska haft med andra regeringar än den soci-aldemokratiska och förhoppningsvis då få en tryggålderdom.Anf. 16 ():Fru talman! Axel Darvik är nog ungefär i minabarns ålder. Det är dig och dina jämnåriga jag hartänkt på här.Det är viktigt att se dessa linjer på lång sikt. Vi iCenterpartiet vill inte ha gästarbetare enligt tysk mo-dell. Däremot finns det andra sätt att lösa problemenän att göra så som regeringen gör - strikt ochibland konservativ i sitt synsätt.Alla dessa saker kostar pengar. Det beror på hurvi använder den pengapåse vi har. I våra diskussioneri budgetmotioner har vi utgått från depengamängder regeringen har fått fram i sina progno-ser. Vi har inte några andra pengar, men vi kanskefördelar dem på ett annorlunda sätt, bland annat ge-nom att sänka skatterna på de strategiska punkternaför dem med de lägsta inkomsterna och så att detgynnar de områden i som har de största be-hoven av att få in en högre inkomst. Det skattesyste-met har vi redovisat i olika sammanhang - vi sänkerför dem med de största behoven.Jag tror att vi, tillsammans med de övriga borger-liga partierna, alldeles utmärkt skulle klara detta. I enkoalitionsregering skulle alla få ta och ge. Då får manlösa även dessa problem. Jag är övertygad att viskulle klara det alldeles utmärkt.Anf. 17 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har svårt att förstå . När kvinnor ska få mer pengar i sina hand-väskor ska vi sänka skatterna, inte höja lönerna. Mänhar alltid fått mer pengar i sina plånböcker genom attvi har höjt lönerna. Jag tycker att vi ska ha sammasystem, så att kvinnor och män ska ha en lön de kanleva på. De låga kvinnolönerna måste upp. Det ärförsta alternativet.Margareta säger att man får ge och ta ien koalitionsregering. Jag förstår det. Frågan är vemsom skulle ha fått ge. Ett litet parti mot ett stort parti,som kräver enorma skattesänkningar och som skullerasera vår välfärd i . Jag tror tyvärr inte attCenterpartiet skulle bli vinnare i just den dragkam-pen.Jag vill också påpeka att fortfarande mest generösa flyktingpolitiken inom EU. Jag vet inget land som har det system Axel före-språkar. Till och med , dit det tycks vara lätt attkomma, har en reglerad invandring. Det måste manha. Man kan inte bara låta folk komma. Ett sådantsystem skulle faktiskt inte fungera.Jag har ett par motfrågor, även om debatten nu äröver: Vad tycker ska hända när de väl ärhär? Ska de då ha samma villkor som de svenskarsom har bott här? Det är nyckelfrågorna. Jag reagerarmot att de i vissa andra länder blir andra klassensmedborgare.Det fanns en bok av en tysk för ,där han själv utsade sig för att vara turk: Längst där-nere, av . Han beskriver väl dennasituation. Den vill vi inte ha.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:112 om pen-sionsförsäkringskostnader för kvinnor och mänAnf. 18 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vicestatsminister om vilka åtgärderhon avser att vidta för att framhålla ett jämställdhets-perspektiv i anledning av att kvinnor har högre pen-sionsförsäkringskostnader än män.Interpellationen har överlämnats till mig.Som påpekar i sin interpella-tion betalar kvinnor i regel högre för privatapensionsförsäkringar än män betalar för motsvarandeförsäkring. Skälet är att kvinnor som grupp betraktadelever än män, och kvinnors inbetalda pensions-försäkringar måste därför gälla för en längre tidsutbetalningar. Detta ställs på sin spets vid pensions-försäkring utan så kallat efterlevandeskydd, somutgör av pensionsförsäkringarna.Det är å andra sidan värt att notera att många för-säkringsbolag när det gäller rena livförsäkringar, därett försäkringsbelopp betalas ut till de efterlevandenär den försäkrade avlider, sätter högre förmän än för kvinnor. Även detta sker på grund av attkvinnor lever än män. Detta innebär att vidpensionsförsäkringar med efterlevandeskydd, neutra-liseras den könsdiskriminerande effekt som finnsbeträffande "enkla" pensionsförsäkringar. Försäk-ringar med efterlevandeskydd utgör avalla pensionsförsäkringar.Tidigare var det obligatoriskt för försäkringsbola-gen att sätta olika för kvinnor och män. En tolkning görs av lagstiftningensom innebär att varje försäkringsbolag självt får av-göra om försäkringspremierna ska vara könsneutrala.När ett försäkringsbolag beräknar premien för enpensionsförsäkring grundas detta bland annat på an-taganden om livslängd. Det är endast så kallade be-stående olikheter som beaktas vid riskindelningen,som till exempel kön. Som påpe-kar finns det självfallet en rad andra faktorer som kanha minst lika stor betydelse som kön när det gällerdödligheten, till exempel rökning, alkohol och narko-tikamissbruk. Men från försäkringsmässig synpunktär det betydligt svårare att fastställa för män-niskor med ledning av till exempel om de lever hälso-samt eller ohälsosamt. Det är inte heller fråga ombestående olikheter eftersom människor kan ändra sinlivsföring.Det är viktigt att framhålla att den allmänna pen-sionen, som är en lagstadgad rättighet, är könsneutral.Personer som är lika gamla och har lika stora in-komster får lika stor inkomstpension oberoende avkön. Inom premiepensionssystemet gäller samma sak,det vill säga försäkrade som är lika gamla och har likamycket insamlade medel får lika stor premiepensionoberoende av kön.Sveriges Försäkringsförbund har tillsatt en arbets-grupp som har fått i uppdrag att göra en sammanställ-ning av vilka försäkringar som påverkas av om denförsäkrade är man eller kvinna och belysa hur premi-erna och förmånerna berörs. Arbetsgruppen lämnadeen rapport . Enligt rapporten är detönskvärt att försäkringsbolagen skapar könsneutralaålderspensionsförsäkringar, i varje fall när det gällerförsäkringsprodukter med en utbetalningstid mellanfem och . Arbetsgruppen anser också att enöversyn bör göras av de antaganden om livslängdsom tillämpas vid beräkningen av . Försäk-ringsbolagen bör vidare, enligt rapporten, undersökametoder för att jämna ut riskerna på andra sätt än attdela in de försäkrade efter enbart kön vid premiesätt-ningen. Arbetsgruppen anser också att informationenkring försäkringarnas olika former av efterlevande-skydd och deras konsekvenser för premiesättningenbör förbättras.Enligt uppgift från har detskett en viss ökning av könsneutrala vidpensionsförsäkring med kort utbetalningstid. Vidareförutsätter jag att försäkringsbolagen ser över deantaganden om livslängd som de tillämpar vid pre-mieberäkningen och överväger även de övriga förslagfrån arbetsgruppen som jag nämnde.Enligt rapporten tillämpar samtliga länder inomEU olika för kvinnor och män vid privatapensionsförsäkringar. Det kan också nämnas att ge-menskapsrätten inte ställer krav på könsneutrala pre-mier.Jag vill också nämna att den frågeställning somYvonne tar upp i sin interpellation be-handlas i det slutbetänkande (SOU 2002:30 Märk -värdig jämställdhet) som lämnades avUtredningen om frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster. Betänkandet, som har remiss-behandlats, bereds inom Regerings-kansliet.Frågan om könsneutrala måste lösas i ettinternationellt perspektiv och ska i EU-arbetet och i annat internationellt arbete verka för enutveckling mot ett allmänt könsneutralt synsätt påförsäkringsområdet. ska också verka för attfrågan om könsneutrala pensionsförsäkringar be-handlas likformigt i vårt land och i andra länder.Annars är risken stor att försäkringsmarknaden sned-vrids.Anf. 19 ():Fru talman! Jag är glad för det svar som jag harfått på min interpellation av statsrådet. Interpellatio-nen handlar om vad det är för jämställdhet om mananvänder begreppet kön för en kollektiv grupp somutgångspunkt för storleken på den enskilda männi-skans premier.I realiteten är det så att när min man och jag teck-nar pensionsförsäkringar får jag betala mera i premierän vad han behöver betala. Jag tycker det fel. Som jagskriver och som statsrådet säger är det sannolikt attandra faktorer ger en starkare differentiering för livs-längden än könet. Många kvinnor lever änmän. Men det finns ju andra aspekter på samhälletsregler för vad som får och inte får finnas. Dessa bordeockså beaktas när det gäller livslängd.Fru talman! Jag vill nämna till exempel värdighetoch människovärde. Är inte varje människa värdväldigt mycket för ett samhälle oberoende av om honär äldre eller yngre? I realiteten bestraffas ju vi kvin-nor för att vi lever lite längre. Jag tycker att det bordevara tvärtom. Om vi i stället såg de äldre som entillgång i samhället skulle vi i stället ha lägre pen-sionspremier, om man ska vara krass.Det finns två tydliga vägar att gå. Antingen ser videt krasst ekonomiskt från försäkringsbolagens syn-punkt - det är ju de som ska betala ut pensionerna,och för dem är det frivilligt att använda sig av den härmetoden - eller också kan vi se det från samhälletssynpunkt. Att vara människa och leva i ett samhälleär ju en tillgång. Då borde de äldre kvinnorna snararebelönas. Det är många av dem som tar hand om sinasjuka män, det finns det mycket statistik som visar.Därför bör vi kvinnor få känna oss trygga i vetskapenom att det inte ska finnas några skillnader.Jag tycker inte att man i ett jämställt samhälle kanresonera så krasst ekonomiskt utifrån en kollektivgrupp med en könstillhörighet.