prot · GQ0985 · 2003-04-04 00:00:00 — Lagförslaget syftar till att ge enskildaoch myndigheter tillgång till säkra och effektivaelektroniska kommunikationer.Vad gäller rådets uppmaning till medlemsstaternaatt samarbeta när det gäller utbyte av information ikampen mot terrorism och internationell brottslighetvill jag framhålla det utökade samarbetet på områdetsedan den 11 septemberhändelserna och som exempelnämna att Europols kompetens på området har för-stärkts på olika sätt.Anf. 32 ():Fru talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaret. Det här är egentligen väldigt viktiga frå-gor. Just när det gäller datorer och datortrafik är detbara att konstatera att lagstiftningen på både nationelloch internationell nivå fortfarande inte har nått till-räckligt långt.Anledningen till att jag ställde frågan är att denamerikanska lagstiftningen har blivit ganska knepig.Justitieministern säger att han "vill framhålla att detankommer på varje land att bestämma sin behörighetatt lagföra brott. Detta gäller också om brottet harbegåtts i ett annat land. Men det finns gränser för hurlångt en stat får utsträcka sin jurisdiktion. En ut-gångspunkt är att behörigheten inte får sträckas ut-över det egna territoriet utan att det finns stöd fördetta i så kallad allmän folkrätt eller i en internatio-nell överenskommelse." Men det är just det hargjort . Det är just det man har infört i sin lagstift-ning.Problemet med den lagstiftningsåtgärd som USAvidtog när man antog Patriot Act är att man säger attom någon var som helst på jorden begår ett datorre-laterat brott kan åtalas i om bara någon del avden datorkommunikation som har med brottet att göraråkar routas över en amerikansk server. I så fall anserman nämligen enligt den amerikanska lagstiftningenatt brottet är begången på amerikansk mark och att enamerikansk åklagare har full behörighet att väckaåtal. Det gör att anser att man inte behöver följaden allmänna folkrätten. Man behöver inte vila påinternationella överenskommelser. Genom lagstift-ningen säger man i att brottet är begången påamerikansk mark om datortrafiken har gått över enamerikansk server.Det reser oerhört svåra juridiska frågor. För ska kunna lagstifta och ställa människor till svarsför brott finns en grundläggande princip om att detska finnas en förutsägbarhet i lagstiftningen. som skickar mejl har ingen aning om varnågonstans i världen och över vilken server som dettamejl kommer att skickas. Med andra ord kan ingenmänniska förutsäga om det är ett brott man begår ochvilket lands lagstiftning som egentligen gäller. Därförär lagstiftningen väldigt knepig.Det amerikanska har gjort entolkning av lagen. Det säger att en hackare i tyskaFrankfurt som bryter sig in i en dator i tyska kanåtalas i om ett datapaket relaterat till brottettransporteras genom till exempel Onlinesservrar. Då anser att det har rätt begära hackarenutlämnad även om han inte ens har brutit mot tysklag.Detta är ett väldigt brett område. Det är oerhörtviktigt att man från svensk sida uppmärksammar det.En av de stora fördelarna med den nya tekniken är attmänniskor kan har ett fritt åsiktsutbyte över helavärlden och att ingen diktator få möjlighet att ute-stänga människor från det fria åsiktsutbytet. Därför ärdet oerhört viktigt att se till att inget land anser sig harätt att lägga sina moraliska och etiska värderingaroch sin lagstiftning till grund för att begränsa denkommunikationen.Anf. 33 Justitieminister ():Fru talman! Jag ska inte upprepa vad som hargjorts. Det sade jag i mitt första inlägg. Jag kan barakonstatera att jag delar oro för den synman har på lagstiftning och inte minst på rättssäker-het. Det är värre än så. Detta är inte det enda områdetdär man tar sig rätten även juridiskt, om man uttryck-er sig så.Vi får fortsätta arbetet. Jag kommer att fortsättaatt påpeka bristande rättssäkerhet i olika sam-manhang. Jag vill nämna att när EU:s justitieministrarträffade den amerikanske justitieministern nu senaste var jag och detenda land som protesterade. Det framfördes sedan utei att var det enda land som hade in-vändningar om rättssäkerheten.Det som jag tycker är den viktigaste saken ochsom jag försöker att arbeta för är inte att vi ska för-ändra inställningen i . Här är vi i stort settöverens om synen på rättssäkerhet. Det som jag där-emot tycker är ett problem är det bristande engage-mang som finns hos andra länder inom EU. Det ärbara att fortsätta kampen. Vi kan i varje fall se enförbättring på olika områden. Vi kan också se det i deförhandlingar som har förts med . Det arbetetkommer att fortsätta, och vi får fortsätta att kämpaäven om det ibland kan kännas ganska ensamt.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Jag är helt övertygad om att vi delar den grund-läggande synen på rättssäkerhet och att det här ärfrågor som är viktiga att driva. Jag ser det som posi-tivt att inom EU har lyft upp rättssäkerhets-frågorna.Det jag också skulle vilja se är att justitieministernäven lyfter upp frågan om Patriot Act och hur EU skaagera när anser sig ha lagstiftningsrätt, lagfö-ringsrätt, över medborgare inom den europeiska uni-onen och inom hela världen. Den rätten kan vi intelåta självt påta sig utan att reagera och tala omatt det inte finns acceptans för det. Det strider motden allmänna folkrätten och mot det faktum att för ska kunna lagföra andra medborgare måste manha en grund i internationella överenskommelser. I dethär fallet finns inte den grunden, och den kommerheller aldrig att ges på ett så vidsträckt område somdatarelaterade brott.Fru talman! Jag skulle också vilja ta upp denandra frågan som jag hade i min interpellation, näm-ligen vilka åtgärder vidtagit när det gällerEchelon och de resolutioner och rekommendationerom vad man ska göra som tog fram.Justitieministern beskrev några åtgärder som manhar vidtagit inom EU för att kunna uppfylla en del avde krav som ställdes från . Det jag villlyfta fram är att resolutionen från EU-parlamentetinnehöll 44 olika punkter som var riktade mot enmängd olika områden. De gällde bland annat fråganom slutande och ändring av internationella avtal,skydd av medborgare och företag och också natio-nella lagstiftningsåtgärder på flera olika punkter. Därhar och den svenska justitieministern ettansvar att ta upp resolutionen och vidta nationellaförändringar.Jag ska läsa upp en punkt som finns i resolutio-nen. Där sägs till exempel att "skyddet för EU-medborgarna beror på den nationella lagstiftningen imedlemsstaterna, som är mycket varierande inomEU. I vissa fall finns inte ens parlamentariska kon-trollorgan, och därmed kan det knappast vara tal omett tillräckligt skydd. De europeiska medborgarna harett grundläggande intresse av att deras respektivenationella parlament är utrustat med ett särskilt, for-mellt sammansatt kontrollorgan, som övervakar ochkontrollerar underrättelsetjänstens verksamhet. Äveni de fall när kontrollorgan finns föreligger en starktendens till att bekymra sig mer om den nationellasäkerhetstjänstens verksamhet än om den internatio-nellt inriktade underrättelsetjänstens . Det skulleuppmuntra till rimliga proportioner vid övervak-ningsingreppen om underrättelsetjänsterna vore skyl-diga att i efterhand informera en medborgare somutsatts för övervakning om att så skett, till efter det att övervakningen genomfördes. "Det är en punkt där vi på nationell nivå faktisktkan anta ny lagstiftning för att skydda medborgarnasintressen, för att skydda den privata kommunikatio-nen och medborgarnas privatliv mot övervakning. Jagskulle därför gärna vilja ha ett svar från justitiemi-nistern när det gäller vilka åtgärder man på nationellnivå vidtagit eller tänker vidta med anledning avEuropaparlamentets resolution.Anf. 35 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte ge något fullständigt svarav den enkla anledningen att det inte är vi som hand-lägger dessa frågor inom . Detta ärUD:s och försvarets fråga och jag vågar därför intestå här och svara på saker som jag inte har full över-blick över, men jag återkommer gärna till AliceÅström och ska försöka ge de uppgifter som är möjli-ga att lämna. Jag kan alltså inte gå in närmare pådetta, men jag vill återigen understryka att det ärviktigt att vi fortsätter det arbetet i och i EU.Anf. 36 ():Fru talman! Jag får tacka justitieministern för sva-ret, och jag är helt övertygad om att vi i vårt vidaresamarbete också kommer att kunna lyfta fram flera avdessa frågor och ta kliv framåt.Jag skulle vilja rekommendera justitieministern attta med sig parlamentets resolution hem som kvälls-lektyr, även om det kanske inte är det man vill läsa enfredagskväll. Där finns många intressanta förslag pååtgärder som kan vidtas, och jag tror att det vore enbra utgångspunkt för att fortsätta den här diskussio-nen.Jag tackar justitieministern och hoppas att han fåren trevlig helg.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:205 omskydd av norra /irakiska KurdistanAnf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig innan jag avger svaret påUlla interpellation framföra en lycköns-kan till henne. Hon har sedan vi förra gången möttes idenna kammare blivit i hög grad upphöjd. Jag önskarhenne all framgång i detta intressanta värv som förstevice ordförande i har frågat utrikesministern delsvad hon avser göra för att förhindra en humanitärkatastrof i , dels vilka initiativ utrikes-ministern avser att ta för att EU, FN och andra inter-nationella hjälporganisationer snabbt ska förse be-folkningen i norra med gasmasker eller annannödvändig utrustning, samt vilka initiativ utrikesmi-nistern avser att ta i EU, FN och andra internationellasammanhang för att hantera de flyktingströmmar somkan komma att följa i spåren av ett krig i Mellanös-tern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Låt mig inleda med att säga att jag delar UllaHoffmanns oro för civilbefolkningen i . Självfal-let måste vi göra vårt yttersta för att lindra deras li-dande. Den humanitära rätten måste respekteras.Detta ansvar har båda parterna i kriget.De humanitära behoven är stora ochkommer att kräva ett omfattande internationellt enga-gemang . I det arbetet kommer Sve-rige att vara fortsatt aktivt.I dagsläget har vi lyckligtvis inte fått några rapp-orter om större flyktingströmmar eller katastrofalahumanitära förhållanden. Det är mycketsvårt att göra tillförlitliga bedömningar. De humanitä-ra konsekvenserna av kriget beror på många faktorer- den viktigaste är naturligtvis hur långvariga ochomfattande stridigheterna blir. har dock en-dast relativt små flyktingrörelser rapporterats. Sverigehar, genom UD och Sida, ett gott samarbete med FN,Internationella Rödakorsrörelsen och andra humanitä-ra organisationer. Vi följer nära utvecklingen av flyk-tingströmmar och den humanitära situationen i ochkring . Jag har mött de svenska enskildaorganisationer som är aktiva med humanitärt arbete iIrak. Våra överläggningar fortsätter.De humanitära FN-organen, Internationella Röda-korsrörelsen och andra humanitära organisationer ärväl förberedda då de före krigetsutbrott aktivt arbetat med förberedelser för att kunnabistå den irakiska civilbefolkningen i händelse avkrig. Förberedelsearbetet har varit mycket omfattandeoch seriöst.Sverige har genom Sida bidragit med över50 till humanitära insatser i ,varav till stöd för FN-systemets beredskapsarbete, dels till men äventill för humanitära insatser,OCHA, samt till Internationella Rödakorsrörelsen ochDiakonia. Vi har beredskap att med kort varsel bidramed ytterligare till hu-manitära insatser i och kring , bland annat till denappell som FN för sedan, , pre-senterade. finns en bered-skap att bidra med upp till 300 miljoner kronor.Även EU tar ett omfattande ansvar för att lindrade humanitära konsekvenserna av kriget. Kommis-sionen avser att bidra med närmare1 miljard kronor till humanitära behov i och kringIrak.Sverige är en av de större bilateralabidragsgivarna till stöd för humanitära insatser i Irak- inklusive norra . Svenska insatser kanaliserassåväl genom FN-systemet som genom enskilda orga-nisationer och omfattar insatser inom vatten och sa-nitet, minröjning, återuppbyggnad av bostäder, skoloroch kliniker.Regeringen har varit tydlig i Irakfrågan. Vi stårtill fullo bakom FN. Vårt engagemang för folkbestår. Koalitionen bär ett särskilt ansvar för att mötade behov som uppstår i krigets spår. är detviktigt att det internationella samfundet kan samlaskring en gemensam strategi för att återuppbygga Irak.FN måste i detta sammanhang inta en ledande roll.Det är viktigt att EU gemensamt kan sluta upp bakomdessa mål.Anf. 38 ():Fru talman! Först vill jag naturligtvis tacka för lyckönskningarna inför mitt partiledar-skap för . Jag har för avsikt att varapartiledare under det här året och axla det ansvar somdet innebär, och det gör att vi säkert kommer att hafortsatt kontakt i de frågor där vi har gemensammaberöringspunkter.Jag vill också tacka statsrådet för svaret.Min interpellation lades ju i skuggan av ett hotandeamerikanskt anfallskrig mot . harUSA och startat ett folkrättsvidrigtanfallskrig mot , ett krig som inte heller har stöd iFN. Låt mig också säga att jag är medveten om attregeringen står bakom FN i frågan om kriget. Jag ochmånga med mig delar dock inte helt statsrådets upp-fattning att regeringen har varit tydlig i frågan. Jag ärockså besviken över att regeringen inte har för avsiktatt protestera mot detta brott mot folkrätten i FN utanöverlåter åt andra att lyfta en sådan protest. Jag förut-sätter förstås att regeringen kommer att stödja denprotesten.Jag vill ha svar på tre frågor, nämligen vad reger-ingen tänker göra för att förhindra en humanitär kata-strof i , vad regeringen tänker göra föratt förse befolkningen i norra /irakiska Kurdistanmed gasmasker eller annan nödvändig skyddsutrust-ning och vad regeringen tänker göra för att hantera deflyktingströmmar som kan komma.Låt mig först säga att jag tycker att det är bra attregeringen har tagit upp frågan om befolkningen iirakiska i EU för att EU ska påminna Tur-kiet om vad som ankommer ett ansökarland i frågaom att följa internationella konventioner.Så till statsrådets interpellationssvar. Det sägeregentligen inte så mycket mer än att det är en uppräk-ning av hur mycket pengar som regeringen har föravsikt att bidra med under de närmaste två åren.Jag fick ett brev . Det var daterat den21 mars. Det är en rapport från Human Rights Watchfrån i irakiska . Den berättar att män-niskor i norra flyr upp i bergen för att de är räddaför gasattacker från regim. Åter-igen andra flyr från och därför att de ärrädda för att den irakiska regimen återigen ska gå frånhus till hus och arrestera män i åldern ochskicka dem som kanonmat till frontlinjen framför deirakiska trupperna.Till dessa ska läggas de ca 800 000 internflyk-tingar som redan befinner sig i irakiska tillföljd av den etniska rensning som ägnat sigåt . Jag besökte ,som ministern vet, flyktinglägren i och Benislawa utanför , därdet bor tusentals vuxna och barn i lerhus. Barnen ärsjuka av undernäring och tbc, och de mår mycketdåligt psykiskt. Människorna i lägren lever underkatastrofala humanitära förhållanden. har detpågått en etnisk rensning i norra , och världssam-fundet har tigit still.När den regionala regeringen under krigshotets tidbegärde hjälp för att man visste att man skulle behövatält, filtar, medicin, mat och andra förnödenheterreagerade inte någon. Man vädjade till världen för attkunna möta de flyktingar man befarade skulle kommamen också för att man förstod att människor i norraIrak skulle lämna städerna och byarna och fly tillbergen. Statsrådet säger att de humanitära FN-organen arbetat innan anfallskrigetsbörjan och att förberedelserna har varit mycket om-fattande och seriösa. Det är bara det att förberedelser-na har skett utanför norra gränser, inte inne iirakiska , och det är ju där man behöverhjälp. De åtgärder som har vidtagits syftar till hjälpefter kriget.Nu är läget enligt Human Rights Watch akut idenna del av . Man behöver tält, filtar, mat ochmedicin. Man behöver det , och hjälpen kan intevänta till efter krigets slut. framförs kritik motSida och regeringen för att ha agerat för långsamt iförberedelserna inför en hjälpinsats, och jag upprepardärför min fråga: Vad tänker statsrådet göra för atthjälpa internflyktingarna inne i norra /irakiskaKurdistan?Anf. 39 ():Fru talman! Jag tänkte fråga statsrådet om han och regeringen är beredd att med-verka till att man moderniserar synen på folkrätten.Ulla sade i sitt anförande att folkrätten harvarit föremål för diskussion.Jag intar ju en lite annan hållning än regeringenoch anser inte att det som pågår i nu entydigt ärett folkrättsbrott. Man kan nog snarare säga att det ärförenligt med såväl den gamla som den nya folkrät-ten.Jag skulle vilja fråga om hanskulle kunna medverka till att man ser till att världenshållning gentemot diktaturer - otäcka diktaturer som ilugn och ro i skydd av folkrätten tar livet av sinamedborgare - får det svårare . Jag skulleockså vilja fråga vilken beredskapSverige har när det gäller de humanitära insatserna ijust - kanske då inte bara i norra utan i heladet krigsdrabbade landet - och vad man är beredd attgöra.Jag har tagit del av svaret till här,och tycker inte att det egentligen ger några besked omvad vi kan göra. Vilka specialiteter och vilken kun-skap har vi, och vilka insatser kan vi göra? Är detfältsjukhus vi ska satsa på? Vad kommer man attbegära av , och vad skulle vi kunna vara bästpå? Jag tycker, statsrådet, att vi tillsammans ska se tillatt vi gör de insatser som är av störst betydelse, harstörst effekt och efterfrågas mest. Det kanske är så attSverige ska satsa på minröjning. Det ligger ju liteutanför statsrådets område, men ändå: Det kanske ärså att minröjning är något vi ska satsa på, för det harvi hög kompetens för här i Sverige.Jag skulle också vilja ställa en annan fråga. Detpågår ett möte i . Man hade ett sammanträde där utrikesministrarna träffade frånUSA. Hur är nu EU:s ambitioner när det gäller åter-uppbyggnaden av , och hur långt har man kom-mit? Hur pass överens blir man? Vilken roll ska EUoch spela i det här? Vilken roll kommer koa-litionen att spela vid återuppbyggnaden av ? Harman , när till och med och Rysslandhoppas på en snabb seger för koalitionen, en bättregemensam hållning i den här frågan? Fransmännenhar väl dessvärre en otrevlig tendens att utropa sig tillsegrare oavsett hur de har deltagit, men det är ändåglädjande att det förefaller finnas tendenser till enstörre enighet. Då skulle jag vilja fråga statsrådet:Hur ser man från regerings sida på möjlig-heten att EU och kanske FN kan spela en roll vidåteruppbyggnaden?Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller norra och kurdernai norra vill jag bara understryka det som UllaHoffmann själv pekade på: Vi har varit mycket tydli-ga, både i EU och i den allmänna diskussionen ochockså i de demonstrationer som vi har haft mot kriget,i att tydliggöra och klargöra ansvar för attinte någonting äger rum i skydd av det stora kriget inorra . Jag tror att det inte har saknat betydelse.Vi har också, genom att snabbt ta kontakt med deorganisationer som är verksamma i norra , ögonoch öron i området på ett sätt som vi är mycket tack-samma för och som vi aldrig skulle ha kunnat ha omvi inte hade haft dessa nära kontakter. Jag tänkerframför allt på och Qandil, men det finnsmånga organisationer. Vi har också ett nära samar-bete med både Röda , Internatio-nella Röda korset och överkommissarien för flykting-frågor när det gäller att vara närvarande och blottgenom våra kunskaper förhindra att den kurdiskabefolkningen i norra skulle drabbas av någonform av övergrepp utöver de svårigheter som UllaHoffmann vältaligt vittnat om, vilket vi har fruktat.Jag tror att den svenska hållningen här i hög grad harbidragit.Delvis kan jag nog svara gemensamt på UllaHoffmanns och frågor. Det är ocksåden stående svårigheten i interpellationsdebatter: Närman får två meddebattörer på det här sättet får mansvårt att hinna med.Vi har tagit ett samlat grepp på detta tillsammansmed de organisationer som finns närvarande och somrepresenterar en utomordentligt stor kunskap. Jag troratt både när det gäller och det som tidigarekallades regimkontrollerat område är den långvarigasvenska närvaron i området av synnerligen stor bety-delse för alla de multilaterala biståndsgivarna. En avvåra komparativa fördelar är helt enkelt att framförallt våra frivilligorganisationer, men även Sida, repre-senterar en hög kunskap om detta. Det är en kunskapsom också finns väl representerad här i riksdagen.Ulla är en av dem - det finns också andraoch tidigare riksdagsledamöter - som varit där myck-et och har många och nära kontakter. Detta är kanskeden viktigaste av alla komparativa fördelar.När det gäller vårt svar på appellen fullföljer vinaturligtvis det vi har gjort i fråga omlogistik, hygien och hälsobistånd över huvud taget.Man ska dock inte bortse från att våra insatser för attstödja Internationella Röda korset och flyktingkom-missarien både med personal och med kunskap ocksåär av mycket stor betydelse.När det gäller folkrätten vill jag återkomma, föratt nu koncentrera mig på biståndet.Vi driver tillsammans med våra likasinnade i Ut-steingruppen, alltså , och ,och också i kontakt med och - jaghade i går ett långt samtal med mina kolleger i just deländerna - en strategi för hur FN ska ta ledningen föråteruppbyggnaden. Det är i en FN-ledd återuppbygg-nad som vi får svar på många av de frågor som härhar ställts. Jag tror också att det är oerhört viktigt attvi tillsammans med och , vilket viredan har inlett, ska skapa en gemensam ståndpunkt iEU som vi kan driva i de multilaterala organen och iFN.Jag vill återkomma om detta.Anf. 41 ():Fru talman! Jag kommer strax till mina andra frå-gor. Först vill jag bara poängtera att vad jag nu pratarom är befolkningen i norra , och den omfattarassyrier, turkmener och andra etniska minoriteter. Närdet gäller återuppbyggnaden tror jag att det är viktigtatt vi alltid ser till att prata om befolkningen i norraIrak och inte enbart om kurderna.Statsrådet säger som svar på min tredje fråga, hurde flyktingströmmar som kommer att följa i spåren avkrigen ska hanteras, att han lyckligtvis inte har fåttnågra rapporter om större flyktingströmmar ellerkatastrofala humanitära förhållanden och att hittillsendast små flyktingrörelser har noterats. Om jag fårtid kan jag gå in på en förklaring till varför. Jag harjust berättat om en flyktingström, nämligen den avinternflyktingar i norra /irakiska . Jaghar berättat om de katastrofala humanitära förhållan-dena i norra . Jag har också berättat att den regio-nala regeringen i den autonoma zonen har vädjat omhjälp men inte fått någon.Kriget påverkar förstås inte bara irakierna i Irakutan även alla de irakiska flyktingar som finns utanförIrak. Oron är stor och många lever nu under stor presseftersom mer eller mindre alla har anhöriga ellervänner där kriget pågår.Vi hade en så kallad flyktingström till Sverigefrån , bland annat från norra , strax förekrigsutbrottet. finns drygt 6 400 asylsökandefrån som väntar på att få uppehållstillstånd.Många av dem är barnfamiljer och har väntat i mer änett år. Somliga har väntat i två år.För någon tid sedan beslutade regeringen att flyk-tingar från norra skulle skickas tillbaka. En möj-lighet för regeringen hade öppnats genom ett samar-bete med IOM, , och hade lovat att flyktingarna skullekunna skickas tillbaka genom - men bara omdet handlade om frivilligt återvändande. De som inteåtervände frivilligt skulle inte tvingas.Resultatet av detta blev att de som inte återvändeoch inte medverkade till att bland annat skaffa ID-handlingar fick nedsatt dagpenning. I den vevan utvi-sade två irakiska diplomater på grund avflyktingspionage. Jag förstår inte riktigt att inte re-geringen sätter dessa två saker i samband.