prot · GQ0989 · 2003-04-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:89Fredagen den 11 aprilKl. 09.00 - 14.02Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 5 maj-19 december.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:66 till justitieutskottet3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats den10 aprilSfU8 Migration och asylpolitikPunkt 3 (En kommission för att granska flyktingpoli-tiken)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:268 för utskottet15 för res. 51 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 44 m, 35 fp, 28 kd, 23 v, 18 cFör res. 5: 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 4 c, 2 mpPunkt 4 (EU:s flyktingpolitik)1. utskottet2. 6 (kd, fp, c)Votering:145 för utskottet81 för res. 659 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 2 m, 23 vFör res. 6: 34 fp, 28 kd, 19 cAvstod: 43 m, 1 fp, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 6 (agerande i EU)1. utskottet2. 10 (v)Votering:260 för utskottet24 för res. 1065 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 34 fp, 28 kd, 19 c, 14 mpFör res. 10: 23 v, 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 14 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 7 (Arbetkraftsinvandring)1. utskottet2. 11 (kd, m, fp, c, mp)Votering:139 för utskottet142 för res. 1168 frånvarandeKammaren biföll res. 11.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 23 vFör res. 11: 45 m, 35 fp, 28 kd, 19 c, 15 mpFrånvarande: 28 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 11 (Anhöriginvandring)1. utskottet2. 15 (kd, v, c, mp)Votering:169 för utskottet85 för res. 1531 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 4 fpFör res. 15: 28 kd, 23 v, 19 c, 15 mpAvstod: 31 fpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 21 (Utvidgat flyktingbegrepp)1. utskottet2. 27 (kd, fp, v, c, mp)Votering:165 för utskottet120 för res. 2764 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 mFör res. 27: 35 fp, 28 kd, 23 v, 19 c, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 28 (Säkra länder)1. utskottet2. 38 (kd, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 29 (Humanitära skäl)1. utskottet2. 39 (c, fp)Votering:187 för utskottet70 för res. 3928 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 44 m, 23 vFör res. 39: 35 fp, 1 kd, 19 c, 15 mpAvstod: 1 m, 27 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 30 (Barnets bästa)1. utskottet2. 41 (kd, fp, c, mp)Votering:188 för utskottet97 för res. 4164 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 23 vFör res. 41: 35 fp, 28 kd, 19 c, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 31 (Uppehållstillstånd )1. utskottet2. 42 (v)Votering:246 för utskottet39 för res. 4264 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 34 fp, 28 kd, 19 cFör res. 42: 1 fp, 23 v, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 50 (Barn i asylutredningar)1. utskottet2. 71 (mp)Votering:242 för utskottet15 för res. 7128 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 35 fp, 23 v, 19 cFör res. 71: 15 mpAvstod: 28 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 52 (Ansvar för asylsökande barn m.m.)1. utskottet2. 73 (kd, fp, c, mp)Votering:188 för utskottet97 för res. 7364 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 23 vFör res. 73: 35 fp, 28 kd, 19 c, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.BoU8 Fastighetsrättsliga frågorPunkt 1 (Expropriationsändamålen)1. utskottet2. 1 (m, c)Votering:221 för utskottet64 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 35 fp, 28 kd, 23 v, 15 mpFör res. 1: 45 m, 19 cFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 2 (Expropriationsersättningen)1. utskottet2. 2 (m, fp, c)Votering:158 för utskottet99 för res. 228 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 23 v, 15 mpFör res. 2: 45 m, 35 fp, 19 cAvstod: 28 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 5 (Friköp av tomträtter)1. utskottet2. 6 (m, fp, c)Votering:185 för utskottet99 för res. 665 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 28 kd, 23 v, 14 mpFör res. 6: 45 m, 34 fp, 19 c, 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 14 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 7 (Ägofredslagstiftningen)1. utskottet2. 7 (v)Votering:242 för utskottet24 för res. 718 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 35 fp, 28 kd, 1 c, 13 mpFör res. 7: 23 v, 1 cAvstod: 17 c, 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mpPunkt 9 (Jordförvärvslagen)1. utskottet2. 11 (c, kd, mp)Votering:143 för utskottet62 för res. 1180 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 23 vFör res. 11: 28 kd, 19 c, 15 mpAvstod: 45 m, 35 fpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 10 (Förvärv av permanenthus för fritidsboende)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:270 för utskottet15 för res. 1264 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 35 fp, 28 kd, 23 v, 19 cFör res. 12: 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU27 Offentlighet, integritetsfrågor, m.m.Punkt 1 (Införande av en generell integritetslag)1. utskottet2. 1 (c)Votering:265 för utskottet19 för res. 11 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 45 m, 35 fp, 28 kd, 23 v, 14 mpFör res. 1: 19 cAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 2 (Förstärkning av integritetsskyddet och ut-redning om teknikoberoende integritetslagstiftning)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:203 för utskottet80 för res. 22 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 28 kd, 23 v, 18 c, 14 mpFör res. 2: 45 m, 35 fpAvstod: 1 c, 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 12 (Offentlighetsprincipen)1. utskottet2. 8 (m, fp)Votering:204 för utskottet80 för res. 81 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 28 kd, 23 v, 19 c, 14 mpFör res. 8: 45 m, 35 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpPunkt 16 (Rakt skaderekvisit i brottsförebyggandeoch brottsbeivrande verksamhet)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:247 för utskottet38 för res. 1064 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 44 m, 35 fp, 28 kd, 1 v, 19 cFör res. 10: 1 m, 22 v, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 13 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 2 mpHenrik () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU28 Författningsreglering av adelnKammaren biföll utskottets förslag.4 § Mål för folkhälsan och vissa tobaksfrågorFöredrogssocialutskottets betänkande 2002/03:SoU7Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) ochsocialutskottets betänkande 2002/03:SoU4Vissa tobaksfrågor.Anf. 1 ():Fru talman! I stället för kraftfulla åtgärder motbland annat fetma och dess följdsjukdomar och istället för att beskriva långtidssjukskrivningar, köertill vården, utanförskap och psykisk ohälsa så pre-senterar regeringen med hjälp av sina två stödpartierden här propositionen som uteslutande är en rik floraav målsättningar, i hög grad planerade utifrån ettovanifrånperspektiv och ett förmyndarskap.Men problemen som regeringen uppmärksammarär alldeles för allvarliga för att lösas med vackra ordoch goda föresatser. Vi motsätter oss visserligen intede målsättningar som presenteras i propositionen - deär alldeles för allmänt hållna för att man ska kunnagöra det. Exempelvis, fru talman: vill inte arbetaför att minska fattigdomen och öka hälsan åt alla?Men i textmassan finns sedan en stark politiseringav folkhälsobegreppet genom att man åberopar hälso-skäl för att styra medborgarna in i en viss så att sägapolitiskt korrekt riktning. Vi motsätter oss starkt denhär socialdemokratiska modellen som en förutsätt-ning för god hälsa. Gränsen mellan å ena sidan befo-gad omtanke om medborgarnas hälsa och å andrasidan förmynderi och klåfingrighet överskrids alltförofta.Fru talman! Vår utgångspunkt är att den enskildealltid har ett stort ansvar för sin egen självförvålladeohälsa, men att folkhälsopolitikens uppgift utöver attge en god arbetsmiljö är att ge medborgarna de verk-tyg som krävs för att uppnå och bibehålla en godhälsa.Höga skatter är den i särklass största utgift somnågon enskild har. Det är ett folkhälsoproblem, menregeringen nämner inte ett ord om detta i propositio-nen, trots att det finns många rapporter som direktbekräftar sambandet mellan socialbidrag och psykiskohälsa. Också barn som lever i långvarigt socialbi-dragsberoende har sämre hälsa än barn i genomsnitt.Men benägenheten att se bidrag och transfereringarsom nycklar till att öka deras hälsoläge lämnar interegeringen. Man anser att transfereringar och bidrag istället ska ge ökad hälsa.Fru talman! Ett huvudtema i propositionen är atthälsan inte är jämlikt fördelad, utan vissa grupper harbättre hälsa än andra. Det instämmer vi självklart i.Men vi tror inte, som regeringen, att utjämningspoli-tik genom bidrag är det som kan förbättra hälsan förde mest utsatta. Vi kan också notera att det är justinom den offentliga sektorn, där lönesystemen står förden största inkomstutjämningen, som sjukfrånvaronoch hälsobesvären är mycket mer vanliga än inomden privata sektorn.Det krävs i stället kraftfulla åtgärder för att ökaden ekonomiska tillväxten för att få en god och håll-bar folkhälsoutveckling. Situationen , i synnerhetför dem som lever i utanförskap, arbetslöshet, medsmå marginaler och i långtidssjukskrivningar, ser inte ljus ut.En folkhälsopolitik måste därför ta sin utgångs-punkt i att uppmuntra människor att vilja göra sittbästa: att låta dem bli hörda, kunna påverka sin var-dag och dessutom få utrymme att bry sig om andra.Att kunna försörja sig själv, att bli respekterad, att fåen god utbildning och att tillåtas växa som människaär förutsättningar för en god folkhälsa. Men om dettastår ingenting i propositionen.Fru talman! När det gäller det förebyggande ar-betet för att sänka sjukfrånvaron anser vi att regering-en tillmäter rehabiliteringen alldeles för liten betydel-se. Många individer och familjer far illa i kampen föratt få den vård de trodde fanns. Långtidssjuk-skrivningar och sjukpensioneringar har i stället fåttersätta vård och rehabilitering.Vi vill införa en nationell vårdgaranti som innebäratt alla har en uttalad rätt att få vård senast inom tremånader efter det att man har fastställt diagnosen.Dessutom skulle många människor som är långtids-sjukskrivna inte behöva vara det om rehabilite-ringsåtgärder sattes in . Vi moderater har ocksåavsatt resurser för det i vårt budgetförslag.Fru talman! Tobak är en av de vanligaste orsaker-na till hälsoproblem i , precis som i mångaandra länder. Därför måste information och utbild-ning om tobakens skadeverkningar presenteras på ettsådant sätt att alla kan ta den till sig. Vi delar målsätt-ningen att minska rökningen. Därför anser vi att to-baksavvänjningsprodukter också ska kunna säljas fritti handeln och inte omfattas av det statliga apoteks-monopolet.Fru talman! Fetma är en tickande bomb. Det finnsen studie som heter Mat och hälsa i olika befolk-ningsgrupper. Det är en inventering som är gjord avIdeon i . Där har man tittat på matoch hälsa i olika befolkningsgrupper, och man kon-staterar att felaktig kost kostar, inte bara i lidandeutan också för samhällsekonomin. Man har bedömtkostnaden för fetma till ochkostnaden för metabola effekter, det vill säga kostensbetydelse för hjärt- och kärlsjukdomar, till 10 miljar-der kronor. Dessutom bedömer man att undernäring-en av äldre kostar . I dagkostar cancer samhället ca , ochman säger att en tredjedel av cancerfallen kan bero påfelaktig kost.Fru talman! Enligt vår uppfattning måste ämnetidrott och hälsa ges ett större utrymme i skolan. Densvenska skolan är bland de sämsta i när detgäller att satsa på idrott och fysisk aktivitet. Mendetta kan åtgärdas inom ramen för denläroplan och kursplan vi har. Det kan göras i samver-kan mellan elever, skola och familjer. Det finnsmånga goda exempel i som skullekunna bli goda förebilder för detta.Fru talman! håller på att tappa sinledande roll inom den kliniska forskningen. För attkunna ge bättre kunskap om medicinsk och biomedi-cinsk forskning vill vi införa något som vi kallar förett och hälsa. Vi vill fördjupaforskningen inom olika discipliner med anknytningtill hälsa och sjukvård i en vid mening.Beträffande menar vi attdet statliga engagemanget kraftigt bör minska tillförmån för ett regionalt och lokalt folkhälsoarbete.Detta har vi också närmare beskrivit i vårt budgetför-slag. Erfarenheter, inte minst från SBU, visar att detär nära patienterna ute på vårdcentralerna, nära deblivande föräldrarna på mödravårdscentralerna ochnära eleverna på skolan som man uppnår de bästaeffekterna och gynnar folkhälsan.Fru talman! Avslutningsvis står jag självfalletbakom samtliga moderata reservationer i SoU7, menför tids vinnande yrkar jag bifall endast till vår reser-vation nr 2.När det gäller betänkande SoU4 om tobaksfrågoryrkar jag bifall till vår reservation nr 3 om kravet påatt subventionerna till tobaksodlingen inom EU skaupphöra.Anf. 2 ():Fru talman! Debatten om folkhälsan blir lätt för-enklad, men verkligen är ju tyvärr inte enkel. Detfinns inga patentförklaringar till och inte heller någrapatentlösningar på ohälsoproblemen.Tidigare trodde kanske våra föregångare att omman avskaffade fattigdomen skulle man få god hälsapå köpet. Det är klart att hälsan i har blivitbättre i takt med att välståndet har ökat, men vi harockså fått nya hälsofaror. En del sammanhänger justmed det ökade välståndet, till exempel vällevnads-sjukdomar, livsstilssjukdomar, trafikskador ochmycket annat.I dag är det mycket populärt att tala om att vi haren ojämlikhet i hälsa. Man anlägger ett klassperspek-tiv, och visst är det sant att det finns klasskillnadermellan olika grupper när det gäller hälsan, men vi vetockså att inte heller det perspektivet räcker. Det för-klarar en del av problemen, men det finns ökandehälsoproblem i alla grupper. Vi vill naturligtvis atthälsan ska förbättras i alla grupper.Ibland har vi också en tendens att tro att om vi ba-ra ökar kunskaperna så att människor själva kan fattamer rationella beslut kommer vi att få en bättre hälsa,men vi vet också att inte heller det räcker. Informa-tion är inte nog. Vi måste också förändra miljön ochöka möjligheterna för att människor ska fatta de ra-tionella besluten.En populär tes är att lägga en stor del av ansvaretpå arbetslivet. Visst finns det en del sanning i det. Vihar ett mycket säkrare arbetsliv nu tack vare arbets-miljöarbetet. Man kan möjligen säga att de fysiskaarbetsskadorna har trängts tillbaka, utom när det gäl-ler belastningsproblemen, men vi vet också att vi harökade psykiska problem i arbetslivet, och inte hellerdär finns det någon enkel patentlösning. Det är möj-ligt att en del av stressen i arbetslivet har kommit somen följd av att produktiviteten har ökat. Vi har upp-täckt att vi har byggt in en del faror i arbetslivet ge-nom att vi tvingades att skärpa produktiviteten både iden offentliga sektorn och i den enskilda sektorn.Min slutsats är att information är bra och nödvän-dig, men den räcker inte. Vi måste också ändra miljönpå olika sätt. Vi måste använda ekonomiska styrme-del och regleringar, och vi måste vidta statliga ochkommunala åtgärder. Då säger en del att förbud intelöser några problem. Det är naturligtvis sant att för-bud inte löser problem, men det är också sant att denohämmade kommersiella friheten förvärrar problem.Vi kan framför allt inte nöja oss med ett perspektivdär vi tar hand om skador och sjukdomar. Det mesthumana och det mest ekonomiska är naturligtvis attförebygga ohälsa. Det är det som den här diskussio-nen bör koncentrera sig på. Då måste vi utgå ifrån attverkligheten är komplex. Det finns inga patentlös-ningar. Vi har inte råd att avstå från åtgärder som kanförebygga ohälsa och skador.Det betänkande som vi diskuterar , det vill säganr 7, innehåller 33 reservationer. Då kan man tyckaatt det verkar vara en total splittring. Men tittar mannärmare på innehållet kan man nog konstatera att detfinns en ganska stor enighet i riksdag om enbalanserad politik. Väldigt många av de här reserva-tionerna speglar egentligen rollfördelningen mellanregering och opposition. I någon mån skiljer Mode-raterna ut sig. Vi hörde ju hur den föregående talarengjorde sitt bästa för att dra upp skarpa skiljelinjer,men inte heller är ju konsekventa i bara ska satsa på information och att människorska fatta sina egna beslut. Även har juinslag av miljöförändringar i sin politik.Låt mig ta ett konkret exempel. Regeringen vill nuatt regeringen ska bestämma delmålen för folkhälso-arbetet. Sedan ska man förhoppningsvis rapporteratill . Jag kan aldrig tro att Socialdemokra-terna skulle ha accepterat detta om de hade varit iopposition. Då hade det nog varit ett övergrepp om enborgerlig regering hade föreslagit att man skulle be-stämma delmålen för folkhälsoarbetet.Det kan hända att socialdemokraterna kommer iopposition en vacker dag. Vi får se om de då tyckeratt det är lika bra att regeringen bestämmer målen förfolkhälsoarbetet. Hur det än blir med den sakenkommer målen att underställas . Vi har dåmöjlighet att påverka dem om vi tycker att regeringenhar satt dåliga mål.En sak som bekymrar mig i sammanhanget är attdet finns en tendens att man -när man inte riktigt vetvad man ska göra med folkhälsoarbetet- förlitar sigpå omorganisationer. Det som tycks vara högstavisdom är att en del av det operativa arbetet på områ-det ska läggas i Regeringskansliet.Vi har det man från Statskontoret en gång kalladeför "ad-hoc-krati". Vi har en narkotikasamordnaresom sitter i . Vi har en alko-holkommitté som sitter i och somska samordna det operativa arbetet.Jag kan förstå att man gör så kortsiktigt för att re-geringen vill visa handlingskraft, ta tag i saker ochting och se till att alla myndigheter drar åt sammahåll. Men på lång sikt är inte detta någon hållbarlösning.Vi kan inte ha en tobakssamordnare i Regerings-kansliet, en allergisamordnare i ochkanske en spelberoendesamordnare i Regeringskans-liet. Vi har skapat ett folkhälsoinstitut, för övrigtpå förslag från en tidigare socialdemokratisk rege-ring.Tanken var att skulle ha ensamordnande roll. kliar det i fingrarna på statsrå-den och deras medarbetare. Därför ska man ge de-taljinstruktioner till Folkhälsoinstitutet.Jag tycker att man ska styra myndigheter genomatt utse bra chefer och styrelser. Sedan ska man gedem ansvar och utkräva ansvar om de inte sköter sig.Det är en mer normal organisationsmodell. Jag hop-pas att regeringen kommer att gå över till den.För att sammanfatta tycker jag att eftersom detfinns en bred majoritet som har en samsyn för enbalanserad, nyanserad men också aktiv politik påfolkhälsoområdet hoppas jag att folkhälsoministernoch regeringen tar till vara den tillgången.Vill man vara lite elak kan man säga att det ocksåär en tillgång för folkhälsoministern att han harkommit ny till området. Han behöver inte klä skottför de försummelser som har skett tidigare. Det ärockså en tillgång.Jag stöder naturligtvis alla de förslag som finns ireservationer där ledamöter har skrivitunder. Men för tids vinnande nöjer jag mig med attyrka bifall till reservationerna 3 och 5 i betänkandetSOU7. Det är inte heller helt säkert att jag kommeratt ta upp kammarens tid med att begära votering påde punkterna. Det får vi se. Men självklart står vi föralla reservationer från i dessa två betän-kanden.Anf. 3 ():Fru talman! Det är märkligt vilken långsam rege-ring vi har . Det är regeringenutarbetade direktiv om nationella mål , det vill säga , inrättades kom-mittén. Slutbetänkandet efter ett aktivt arbete frånkommittén lämnades till regeringen . Det togalltså för regeringen att lägga framen proposition trots att man hade ett av de allra fi-naste dokumenten att arbeta utifrån, nämligen betänkande.För mig som ledamot i riksdag är det ge-nant när regeringen kommer med ett sådant dåligtförslag. Det är inte bara jag som har kritiserat det. Dethar ett antal instanser som har hög status i vårt landgjort. Jag var lycklig och glad och tyckte att det varskönt att läsa kommitténs förslag. Det var väl ge-nomtänkt. Den hade beskrivit ohälsan och givit för-slag till åtgärder i arton punkter.I stället för att befästa vad den nationella kom-mittén hade gjort urvattnade man det och gjorde detmer som något slags skrivelse som man kunde tänkasig var en skönlitterär läsning att somna till på kväl-len. Det är skönt. Det är bra när vi får något vackertatt somna till . Men det räcker inte för attlösa de problem vi har.Fru talman! valde därför att takonsekvenserna av kritiken och föreslå avslag påpropositionen. Det gjorde vi inte för att vi tycker attfolkhälsoproblemen är oviktiga utan tvärtom. Vi villege regeringen en ny chans att vässa sina pennor ochlägga fram ett konkret och bra förslag. Vi fick tyvärrinte igenom det förslaget trots att alla framfördemycket kraftig kritik. Jag beklagar det.Det har visat sig att ohälsan i kostar cirka300 miljarder kronor. Ändå är det för kristdemokra-terna inte den höga kostnaden som inspirerar oss attarbeta för en aktiv folkhälsa, utan det är de humanitä-ra kostnaderna. Det handlar om varje barn, varjekvinna, varje man som far illa av att de kanskeonödigt har drabbats av ohälsa på olika nivåer.Det är viktigt att ha det som grund. Det handlarom ett människovärde. När det gäller det förebyggan-de insatser är det alltid bättre att förebygga ohälsa änatt drabbas av det. Det är sällan jag kan säga alltid,men jag gör det . För varje människa som ändådrabbas är det ett kaos och en kris även om man kange både behandling och lindrande hjälp.Jag vill i den här debatten uttrycka min glädjeöver arbete. Jag hoppas attledamöterna i den känner att en bred folkopinionställer upp för deras arbete. Det visade sig också attdet ganska fort fick genomslag i en del kommuner.Man arbetade mycket med det.Jag ska läsa citera från kommittédirektivet: "syftetmed målarbetet är därför främst att ange vilka pro-blem som är mest angelägna att lösa och vilka strate-gier som förutses vara mest effektiva". Jag hade hop-pats att åtminstone får någon prioritering i regering-ens punkter. Men tyvärr fick jag inte heller se det.Vad är det som tycker ärmest angeläget att ta itu med? Jag vågar nog säga attvåra barn har en mycket hög prioritet för Kristdemo-kraterna. Är våra barn särskilt utsatta för ohälsa?Svaret är ja. Det är de inte när det gäller den kropps-liga hälsan. Vaccinationerna fungerar väl. Vi harmycket låg spädbarnsdödlighet, och vi har en fantas-tiskt fin barnsjukvård, vågar jag påstå.Vad är det våra barn - för de är våra - har drab-bats av ? Jo, det är ohälsa i form avbland annat stress. slog barnom-budsmannen larm. Skolan har blivitalltför stressig för barnen.