prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Det gäller blandannat motioner inom områdena miljöförbättrandeinvesteringar, skatteregler för fåmansföretag, enklarebeskattningsmetoder för vissa småföretag, näringsbe-tingade andelar, arvsskatt och gåvoskatt, generations-skiften i familjeföretag, yrkesfiskaravdrag och bidragtill idrott, kultur och annan ideell verksamhet.De flesta övriga motioner är, som jag sade, likaly-dande med motioner och har avslagitsdå inget nytt har tillkommit som förändrar bedöm-ningen. Därför, herr talman, har vi att se fram emoten igenkännande debatt.Anf. 68 ():Herr talman! Jag får börja med att berömma tal-mannen för det goda initiativet att samla utskottet pådet här sättet. Det känns betydligt mindre ensamt attha mina utskottsmedlemmar eller kolleger lite närma-re än vad jag har haft tidigare när jag har stått här italarstolen.Vi ska nu här i kammaren diskutera sådant somrör beskattningen av företag. Det är en sällsynt viktigfråga. Att behöver företagare är alla överensom. Att situationen för företag måste vara god är allaöverens om. Att verka för goda villkor för företagentycks också alla vara överens om, men där upphörenigheten.Samtidigt som de flesta här bekänner sig till denhär typen av inställning är beredskapen att vidta åt-gärder i praktiken mycket skiftande. Jag ställde en rakfråga till en minister - av artighetsskäl nämner jaginte ministerns namn - om vilka åtgärder som rege-ringen hade vidtagit för att förbättra småföretagensvillkor. Ministern blev mig svaret skyldig. Det kominte en enda åtgärd trots att ministern inför försam-lingen i ett anförande hade talat länge och lidelsefulltom behovet av goda villkor för företagsamheten.Enligt min och mitt partis uppfattning är behovetav åtgärder på detta område mycket stort. Det räckerinte att pliktskyldigast i svepande ordalag tala omgoda villkor för företagen. Här behövs också åtgär-der.Sverige har fallit i väl-ståndsligan från en tredjeplats till en sjuttondeplats.Det är ett faktum som kanske inte har undgått någon.Men som en följd av vissa redigeringsarbeten frånSCB:s sida har vi väl klättrat några pinnhål på sisto-ne.Enkla villkor är viktiga för att få bättre före-tagsklimat. Men det räcker inte. Vi måste också ökadet ekonomiska utfallet för att människor ska finnadet mödan värt att starta företag, att utvidga företagoch att investera i företag. har därför ien rad parti- och kommittémotioner och enskildamotioner pekat på behovet av en reformerad beskatt-ning för företagare, företag och företagens ägare.Dessa förslag rör ett brett spektrum av åtgärder.De rör förmögenhetsskatten, dubbelbeskattning påaktier, arvs- och gåvobeskattningen, beskattningen avfåmansbolag och royalty. De rör också regler sombehandlingen av närstående, fonderingsmöjligheteroch så vidare.Grunden för våra förslag är egentligen två. Denförsta är insikten om att globaliseringen har ändratvillkoren för företagen. Inga nationella gränser för-mår nu att stänga ute konkurrens och varor eller atthålla inne kapital, arbetare och företagare av kött ochblod.För att inte skapa konkurrensnackdelar menar jagoch många med mig att man måste ha villkor sominte gör det svårare för svenska företag, företag verk-samma här och med säte i , att verka jämförtmed företag i andra länder. En sådan harmoniseringav villkoren ska självklart inte bara gälla de storaglobala företagen som har världen som sitt arbetsfält.Den ska också gälla de mindre företagen som är hän-visade till den svenska marknaden. Det är inte för attdessa företag kanske kan tala med en röst eller hotamed att flytta utomlands. Konsekvenserna av att be-handla dessa företag alltför illa är att de helt enkeltslutar att vara verksamma. Det får allvarliga konsek-venser för och för vår förmåga att skapavälfärd för svenskarna.Det finns en rad diskriminerande regler i Sverige.Det handlar bland annat om förmögenhetsskatten.Sverige är ett av de få länder som ännu inte har av-vecklat den. Det handlar om dubbelbeskattningen ocharvs- och gåvoskatten. Även om vi inte ligger på topppå de enskilda områdena ligger vi sammantaget isärklass i topp. Beskattningen av de svenska ägarnaär högst i OECD-området.Man kan även ta andra exempel på diskrimineran-de regler. Ett är den motion som har lagts fram här och som handlar om tonnagebeskattning. I andraländer väljer man att ha en fördelaktigare beskattningav denna näring. I har vi kvar en strängarebeskattning med den konsekvensen att näringen riske-rar att flytta till andra länder.Konsekvensen är förstås den att företagen flyttarut ur landet. Ägarna flyttar ut ur landet. Det behöverinte alltid vara till nackdel, men i ett skarpt läge finnsdet alltid en risk när ägaren befinner sig utanför Sve-riges gränser att man väljer att flytta nyckelfunktionertill landet där ägaren finns. Det kan vara juridik,marknadsföring, finans och liknande, alltså tjänstersom genererar stora skatteintäkter för staten. Det kanockså vara så att man i ett skarpt läge väljer att lägganed anläggningar i som är långt ifrån huvud-kontoret. Det är svårare att göra så när man har hu-vudkontoret i andra skälet till att vi i en rad motioner före-slår att man ska ändra villkoren för företagarna ochföretagen är insikten om att det är fundamentalt an-norlunda att verka som företagare än att vara anställd.Att verka som företagare innebär ju att ta större riskeroch att ha ett större ansvar. Det innebär också att manfår en sämre utdelning av det transfereringssystemsom vi har i Sverige.Trots att vi har fört den här typen av resonemangoch kommit med dessa motioner har majoriteten iutskottet valt att föreslå att samtliga dessa förslag skaavslås. Argumentet är att situationen är bra som denär. Socialdemokraterna med stödpartier tycks liksomdoktor i leva i den bästaav alla världar. Man avstyrker också våra motionermed argumentet att det pågår utredningar på områdetsom har till uppgift att föreslå eventuella förändring-ar. Jag har tittat på några av de utredningar som manrefererar till. Om det är dessa utredningar som skavara till grund för utskottsmajoritetens förslag blir jagganska bekymrad.Den första utredningen, den så kallade 3:12-utredningen, ser över beskattningen av fåmansbolag.Hela utredningen dryper av något slags förakt motfåmansbolag: De gör ingen egentlig insats för Sveri-ge, bidrar inte särskilt mycket till sysselsättningeneller till skatteintäkterna för och består mes-tadels av konsulter på som gör allt vad dekan för att undandra sig beskattning.Det är föga förvånande att man inte är det minstaangelägen om att ändra reglerna. Även fortsättnings-vis - om man ska utgå ifrån utredningens förslag -kommer man att tillämpa precis samma principer somman har , det vill säga merparten av det som enfåmansbolagare tjänar ska betraktas som inkomst avtjänst och därmed beskattas därefter. Detta görs trotsatt en fåmansbolagare ådrar sig mycket högre riskerän en anställd. Man riskerar de pengar man har satt ini företaget och inte bara dem utan även de lån somföretaget har tagit upp på grund av konkursregler sominte i tillräckligt hög grad beaktar fåmansbolagenssituation.Man löper också risken att den kompetens somman har byggt upp inom ramen för företaget inte harsamma värde på andra företag. Man löper också ris-ken - den är mycket påtaglig - att inkomsten varierar.Samtidigt omfattas man inte i tillräckligt hög grad avde transfereringssystem som vi har. Det är svårt attkomma i åtnjutande av fulla ersättningar vid arbets-löshet, föräldraledighet och sjukdom. Därtill omfattasman inte av lagen om anställningsskydd, arbetstidsla-gen, semesterlagen eller lagen om lönegaranti. serjag att min talartid håller på att rinna ut.Vi vill alltså verka för att fåmansbolagen får vä-sentligt bättre villkor. Vi gör det bland annat genomatt föreslå sänkta skatter för fåmansbolag.Den andra utredningen som man hänvisar till ärSkattebasutredningen. Man medger att förmögenhets-skatten är besvärlig, men man tänker inte frångå prin-cipen och sänka skattetrycket, tvärtom. Det ska liggakvar på samma nivå som . Varje sänkning av enförmögenhetsskatt ska kompenseras med skattehöj-ningar på andra områden. Två förslag har nämnts somär särskilt besvärande för småföretagen. Det ena gäl-ler möjligheten till periodisering av inkomster. Detandra gäller nedsättning av de sociala avgifterna.Det är intressant att utskottet anger precis dessatvå möjligheter som exempel på den goda politik somfinns . föreslår utredningen att justdessa bitar ska tas bort.Herr talman! Det är viktigt att villkoren för före-tagsamheten förbättras. Det är viktigt för ochvår förmåga att generera skatteintäkter så vi klarar deuppgifter som staten har: vård, skola och omsorg,trygghet från yttre och inre hot och så vidare.Detta kräver skattesänkningar på en lång rad avområden. Jag står alltså bakom samtliga moderatareservationer i SkU8. Men för tids vinnande, herrtalman, nöjer jag mig med att yrka bifall till reserva-tion 1 under punkt 1.Anf. 69 ():Herr talman! Som nybliven ledamot har jag fåttärva en del saker av mina företrädare i skatteutskottet.Det gör att jag i mitt rum har en hel rad av pärmarsom det står på. När jag satt ochförberedde denna debatt kunde jag inte låta bli attögna igenom innehållet i den pärm som nog-grant hade märkt upp med en liten etikett: Företagare.Vad handlade innehållet i pärmen om? Även omvi försöker ändra debattformerna i kammaren ärdet ingen större skillnad på det innehåll som vi de-batterar. Det sade i denna talarstolför kommer jag förmodligen att sägaäven . Det kommer att sägasenare i debatten kommer säkert att låta som en kopiapå , eller vem det nu kan vara. Densocialdemokratiska majoriteten i utskottet avstyrkerde borgerliga motionerna med ungefär samma moti-veringar, och motionerna från oppositionen innehållermer eller mindre samma områden.Det förvånar mig att debatten om företagande ochskatter i det närmaste har stått stilla. Eller i grund ochbotten förvånar det mig kanske egentligen inte. Detgår nämligen ganska snabbt att notera regeringsparti-ets oförmåga att se en koppling mellan ett sunt före-tagarklimat som stimulerar fler att starta eget och denskattebelastning som ligger på företagarnas skuldror.Jag påstår inte, herr talman, att det samlade skat-tetrycket enskilt gör att är ett av de ländersom är sämst på nyföretagande och på företagsamhet.Det handlar om så mycket mer. Det handlar omkrångel. Det handlar om onödig byråkrati, om lagaroch regler som inte ens välutbildade jurister klarar avatt tolka. Jag tror dock att vi ska vara medvetna omatt skatter är en del, och en inte helt obetydlig sådanheller.Om det ska kunna bli verklighet av de fagra ordsom näringsminister efter näringsminister strör ut omatt företagare är vår tids vardagshjältar och att det är ide små och medelstora företagen som tillväxten skakomma krävs det mer än dessa fagra ord. Då krävsdet också handling. Låt mig få nämna några områdendär det är angeläget att det sker handling i dag.Det handlar om den enskilda företagarens maktöver sin egen inkomst, de så kallade 3:12-reglernasom avgör om företagets vinst ska beskattas sominkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Dessa äronödigt krångliga och väldigt inkonsekventa. Det hargång på gång lappats och lagats i systemet i stället föratt man gjort om reglerna och förenklat dem. finnsen utredning framme som just är ute på remiss, ochjag hoppas att vi snart kan få ta ställning till den här ikammaren så att reglerna för fåmansbolagen snarastkan reformeras. Det är en otroligt viktig åtgärd.Det handlar också om att ett företag ska kunna le-va vidare och inte dö med den ursprungliga ägaren.96 % av företagen i är så kallade familjefö-retag. Givetvis ser alla dessa ut på olika sätt. Det äralltifrån till mindre företag där det kanske bara ären ensam ägare. Men det alla har gemensamt är att ettgenerationsskifte är en otroligt stor utmaning förföretaget. Arvsskatten slår väldigt hårt om familjefö-retaget ska gå i arv till nästa generation. Det är ävensvårt att sälja till utomstående köpare eftersom vi vetatt finansiering för företagsköp, eller för den delen företableringar, i det närmaste är omöjlig att finna.Skattebelastningen för företagare måste sänkas föratt vi ska få fart på företagsamheten i . Omdetta råder inget tvivel. Tillgången på riskvilligt ka-pital måste öka för att fler ska kunna starta eget. Attta bort dubbelbeskattningen på aktier och avskaffaförmögenhetsbeskattningen är väldigt viktiga åtgärderför att åstadkomma detta.Skattepolitiken i måste inriktas på attuppmuntra sparande, entreprenörskap och risktagan-de. Det har sagts väldigt från den härtalarstolen. Jag tror dock att det är först när vi harändrat skattepolitiken i denna riktning som det blirverklighet av de fagra orden om entreprenörskap ochföretagande.Herr talman! Det kan inte vara rimligt att vi barastår och stampar i en sådan här viktig fråga. Låt pärmar bli inak-tuella! Låt oss kunna genomföra de så välbehövligaskattelättnader som behövs för att vi ska få fart påentreprenörskap och nyföretagande i Sverige.Herr talman! Som vanligt står jag givetvis bakomFolkpartiets samtliga reservationer, men av tidsskälvill jag yrka bifall enbart till reservationerna 1och 15.Anf. 70 PER ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 4.Några pärmar har jag inte fått i arv, så jag får job-ba själv, höll jag på att säga.Herr talman! För att kunna nå målen om det godasamhället och om internationell solidaritet behövs enekonomisk politik som ger stabila och goda förutsätt-ningar och villkor för företagandet. behöverfler företagare och entreprenörer. Vi behöver enentreprenörsanda. Och om sanningen ska fram - nuvet jag inte, herr talman, om skullesäga att det var den objektiva sanningen - är inteSocialdemokraterna bra på detta. De har ett solidari-tetsperspektiv, och de har också annat som jag erkän-ner är bra. Men det finns också ett von oben-perspektiv inom skattesystemet som inte är bra - ettfelaktigt, skulle jag vilja säga, statligt uppifrånpers-pektiv.Det innebär inte bara att ni inte kan tillväxt -ibland sägs det ju att vi politiker skulle kunna skapatillväxt - utan också att ni inte kan skapa förutsätt-ningar för tillväxt. Detta måste sägas med reservation.Ni har ju ändå tillsammans med några andra partier,trots att ni röstade emot Nathalieplan och annat, visatatt ni kan skapa hyfsad reda i ekonomin, och det är enviktig förutsättning. Men i övrigt, till exempel vad detgäller skattelagstiftning, tror jag att ni har ett annatperspektiv. Ni har naturligtvis arbetarperspektivet,men ni har också det statliga perspektivet och serföretagare och entreprenörer mer som just potentiellaoch reella skattebetalare.När och var som hetast förnågra år sedan fick uppenbarligen näringsministernoch regeringen tanken att det inte behövde göras såmycket. Det var en hel del i tuben, som man brukarsäga, men när vi hade denna heta situation avstannadeförenklingsarbete etcetera.Vi har ändå skatter på företagare och ägare somvid en internationell jämförelse är för höga för att deska vara konkurrenskraftiga. Vi har kapital- ochegendomsskatter som är kontraproduktiva i den me-ningen att de motverkar de fina målen om det godasamhället och det gemensamma bästa. De motverkaräven nyföretagande. Vi har många stora företag somjag vet att ni har en bra relation till och kan hantera.Men om vi har skatter som motverkar nyföretagandeoch möjligheterna att bygga upp privat riskkapital,om vi har företags- och kapitalskatter som driverföretag ut ur landet - i alla fall är det bättre för före-tagen om de flyttar ut ur landet - bidrar inte dessaskatter och dessa nivåer till att nå målet om det godasamhället. Då motverkar skatterna det syfte som deändå var ett medel, som vi sade i en tidigare debatt,för att uppfylla. Då är inte de här specifika skatternagoda, det vill säga om de motverkar själva målet. Dåmåste de ändras.De höga kapitalskatterna motverkar tillväxt ochdärmed också förmodligen ett optimalt skatteuttag.Medborgare ser sig tvungna att flytta förmögenheteroch företag utomlands för att bibehålla eller öka till-gångarnas värde. Det är alltså inte så att de tvingasrent reellt, men de tvingas för att kunna förvalta sittkapital. Företagsbeskattningen samt avkastningsskat-ten, skatt på aktieutdelning och liknande, gör till-sammans i realiteten att aktieägaren får betala skatttvå gånger på samma mervärde som en gång harskapats i ett företags verksamhet. Det är klart attpengar beskattas mer än en gång, men i det här falletfår man betala skatt två gånger på samma mervärdesom har skapats.Med lägre skatter på förmögenhet och avkastningskulle mer riskvilligt kapital dras till vårt land ochfinansiera olika projekt, bland annat det goda syftetatt för det gemensamma bästa skapa det goda sam-hället. Även räntan skulle sjunka, vilket skulle görafler investeringar bärkraftiga.Jag ska säga något om tonnagebaserad skattebe-räkning, reservation 4. EU:s riktlinjer för stöd tillsjöfart innebär att redaren betalar ett skattebeloppsom är direkt relaterat till det tonnage som är i trafik.Den tonnagebaserade skatten betalas oberoende avrederiets faktiska inkomster, vinster eller förluster.Det är riktlinjer, det är inte bindande.Det svenska förslaget om en tonnagebaserad skattinnebär att bolagsskatten ska vara som vanligt,ingen ny skattesats utan endast själva metoden förskatteberäkning ändras.Metoderna vad gäller sjöfartsstöd rent generelltsammanfaller alltmer bland EU:s medlemsstater. Vårsvenska nettomodell är ett exempel på detta.EU säger även att sjöfart är viktig för ekonomin,så viktig att föreslagna skattelättnader kan motiverasoch att stödet är nödvändigt för att främja en repatrie-ring, ett återförande, av sjöfarten till det egna landet,en repatriering av den strategiska och ekonomiskaförvaltningen för alla berörda fartyg i gemenskapen.Enligt kommissionären är tonnageskatte-systemet den bästa formen av skattesystem för attlocka tillbaka tonnage till EU-flagg, så att EU:s han-delsflottor ökar på bekostnad av de under bekvämlig-hetsflaggor.Meningen är alltså att den tonnagebaserade skat-teberäkningen ska vara intäktsneutral för staten ijämförelse med dagens system. Det är flexibilitetensom är det viktiga för näringen, och konkurrensneut-raliteten. Vi begär en utredning och yrkar på detta.Jag kan inte begripa varför inte Socialdemokraternaoch andra partier kan gå med på det.Anf. 71 PER ():Herr talman! Jag har med visst intresse följt de-batten, och jag har med ännu större intres-se läst ett antal reservationer. Eftersom det här är ettså kallat uppsamlingsheat ger det kanske mindreutrymme för att redogöra för den egna politiken, mendet kommer jag naturligtvis också att göra. Jag kom-mer att redogöra för sådant som vi delvis instämmer ioch naturligtvis också ta upp en del av de problemsom finns.Först måste jag säga att jag blir oerhört förvånadnär dömer ut Per som utredare och det han kommer fram till pådet sättet. Han har trots allt i sin 3:12-utredningkommit fram till en hel del intressanta förslag tilllösningar på stora delar av 3:12-problematiken. Atthan i sitt direktiv hade kravet på sig att det skullefinansieras har lett till att han dessutom skriver attdetta var ett omöjligt uppdrag. Jag tycker att denraljerande ton som hade gente-mot utredaren var lite pinsam att höra.Vi kan gå direkt på den senaste diskussionen, detvill säga den som Per förde om tonna-geskatten. Jag tycker att det är en mycket viktig prin-cip att vi ska beskatta vinster. Jag tycker att det ärdjupt olyckligt att vi har blivit tvingade att genomförade förändringar som vi blivit tvingade att ge-nomföra när det gäller rederinäringen, det vill säganettomodellen. Jag tycker att det är väldigt synd attEU tillåter den här typen av avsteg från genuinaskatteprinciper. Jag tycker att det är betydligt viktiga-re och bättre att vi internationellt jobbar för att vi inteska ha den här typen av dumpningsregler.Att dessutom nu införa en tonnageskatt - närkommer den på åkerinäringen? Antalet ton multipli-cerat med en lämplig faktor. Det förslag som förelig-ger har dessutom lagt fram. På siktkanske vi blir tvingade att utreda detta, men tyckerjag att det är väldigt viktigt att vi inom EU ser till attanvända oss av principen att det är vinster som skabeskattas. Skulle rederinäringen drabbas av en kraftignedgång skulle den här typen av skatt köra företagen ikonkurs. Så länge de går med vinst är det här en bramodell. Om det skulle börja gå med förlust i näringenär den här skatten förfärligt farlig.Det finns en reservation som vi delvis skulle hakunnat tänka oss att ställa oss bakom. Det är införan-de av enklare regler när det gäller beskattning avsmåföretag, det vill säga schablonbeskattning. Meneftersom vi vet att man nu ska påbörja ett arbete omdetta vill vi avvakta det innan vi ställer ossbakom en sådan reservation. Vi har valt att i dettaläge formulera ett särskilt yttrande när det gäller infö-rande av schablonbeskattning. Om det skulle yrkasbifall till reservation 9 kommer vi naturligtvis attavstå. Innehållet i reservationen tycker vi är okej,men vi tycker att vi ska ge majoriteten möjligheten attlägga fram förslag och bearbeta det utifrån de tidigarediskussioner vi har haft.Det som förvånar mig väldigt mycket är att deborgerliga partierna gemensamt fortfarande driverkravet att ta bort dubbelbeskattningen. Näringslivethar slopat det. Pratar man med dem får man veta attdet inte är prioriterat. Det finns andra saker de priori-terar i första hand. Dessutom vet jag att både Tysk-land och återinför dubbelbeskattningen efter-som den modell som har varit aktuell intetillåts av EU. Det är en metod som missgynnar ut-ländska aktier i det läget, och därför säger attdetta är en modell som inte är acceptabel. Plötsligtfinns det inte några andra modeller.Vi har dessutom faktiskt skrivit på ett traktat somsäger att vi inte får ta bort beskattningen i företagsle-det utan det ska vara på utdelningsledet. Då är det enåterföring som ska ske. Den sker då mot skatten i detegna landet. Alltså missgynnar man andra länder.Och EU har sagt ifrån: Ni måste gå ifrån den model-len. Ändå läser vi detta krav i reservation efter reser-vation. När jag har tagit upp det här förut har det baratystats ned, man svarar inte på hur det ska gå till. Deländer inom EU som inte har dubbelbeskattningåterinför den.Det är intressant att se att man vill införa rätt attkvitta förlust i företag mot tjänsteinkomst. Vi har denmöjligheten när det gäller nystartade företag.Det var någon förvirrad motionär som hade sagt att viskulle införa med max - det var välIngegerd Saarinen - men det visade sig att den mo-dellen var sämre än den som finns . Det var välett litet misstag. vill däremot attdet ska införas generellt.Detta har varit ett problem när det gäller löpandebeskattning, företag som fungerar normalt och de somgår med förlust. Vi vet ju att det fanns ett antal såkallade trottoarbönder som användemöjligheten att bygga upp kapital genom att kvittamot inkomst av tjänst. Det blev alltså en subventionav kapitaluppbyggnad som var fullkomligt vansinnig.Jag satt själv som ordförande i taxeringsnämnden påden tiden, och jag såg hur det här missbrukades. Dentypen av system ska vi inte ha. Näringsverksamhetska vara näringsverksamhet. Under en ingångsperiodkan man acceptera den typen av kvittning men intesom en generell åtgärd. Det innebär skattesubventio-nerad kapitaluppbyggnad för kapitalstarka människor.Men det kanske är till det som villanvända det eventuella utrymme som finns i en bud-get. Vi vill använda det utrymmet till andra typer avåtgärder för företagsamheten.Arv, gåva och generationsskiften vet vi att en ut-redning håller på med. Vi vet att 3:12-utredaren kommed förslag när det gäller generationsskiften somlöser stora delar av de problem som finns i dag.Moderaterna vill också att man ska få köpa konsttill företaget och dra av för det. De problemen har viockså haft. Om ni visste hur många tavlor som för-svann . Privatisering kallades det.Det ska finnas avdragsrätt för saker och ting sombehövs för näringsverksamheten.