prot · GQ0950 · 2003-01-31 00:00:00 — För /02 avsattes 1 miljardkronor, och avsikten är att stödet stegvis ska höjasmed tills nivån 5 miljarderkronor är nådd.Slutligen vill jag också instämma i uppfattningenatt det inte går att skapa en god livsmiljö för barn ochungdomar utan att skapa ett gott samhälle åt alla.Detta är en viktig utgångspunkt för regeringens pro-position Mål för folkhälsan, som överlämna-des till . I propositionen betonas att vi måstebryta den negativa tendens som finns i hälsoutveck-lingen hos barn och unga, och trygga och goda upp-växtvillkor utgör ett särskilt målområde i folkhälsoar-betet. De utmaningar vi står inför kräver ettoffensivt inriktat socialt förändringsarbete, med ökadtonvikt på förebyggande arbete och tidiga insatser.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Jag tycker att det är ett bra svar. Det är ett viktigtområde, som behöver diskuteras.En trasig bil lämnar vi in på en bilverkstad. Entrasig dator lämnar vi in på affären där vi köpte den.Men vad gör vi med trasiga barn? Ständigt får vikvitto på hur det kan gå om ett barn med psykiskaproblem inte blir uppmärksammat och får enriktig och relevant behandling.Väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrinär på många ställen orimligt långa. Det gör ont atttänka på alla barn som mår dåligt och hur illa de ochderas familjer far , iblandår, i väntan på behandling.Den här stora och dessutom ökande psykiskaohälsan bland barn och ungdomar är en fullständigtoacceptabel utveckling.Hur våra barn och ungdomar mår är också till stordel beroende på hur vi vuxna mår. Många barnfamil-jer har haft det jobbigt, med arbetslöshet och kärvekonomi, som vi har gjort stora besparing-ar, inte minst på . Barnen var något av90-talets förlorare.När vi nu diskuterar i termer av satsningar måsteresurser återföras till basverksamheterna skolan ochbarnomsorgen och till familjerna. Det är också vadCenterpartiets politik innebär. Dessutom har ju, precissom ministern sade, delar av de 9 miljarder till vårdenoch omsorgen som tillsammans medregeringen aktivt medverkat till via försvarsuppgörel-sen inriktats mot insatser för bättre psykisk hälsa närdet gäller barn och ungdomar.I slutbetänkande, Detgäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomarmed psykiska problem, identifierades ett stort behovav att arbeta förebyggande. Där lyfts fram barns ochungdomars behov av information, råd och stöd när enförälder har psykiska eller missbruksproblem, ärkroppsligt sjuk eller dör.Täta insatser minskar risken för psykotiska ochdepressiva tillstånd, där det finns risk för självmords-handlingar, tvångssyndrom och ätstörningar.Elevvården, som kan bidra med viktiga stödjandeinsatser, har fått stryka på foten i besparingstider, ochdet är dags att tänka om och i stället satsa på elev-vårdande insatser och på ungdomsmottagningarna.Jag tycker att det var en bra redovisning som mi-nistern gjorde. Jag har tre frågor.Den första frågan handlar just om tillgänglighetenoch väntetiderna. Äntligen, får jag säga, har regering-en sagt ja till en form av vårdgaranti. Det tycker jagär bra. Vi kan diskutera lite olika uppläggningar, mennu finns det ett ja, och man har visat en vilja. Då är min fråga: När bedömer ministern att vikan få se detta? Barnen som står i årslånga köer vän-tar nämligen på insatser och åtgärder.Den andra frågan handlar om det förebyggandearbetet. Kan ministern vara något mer konkret, be-rätta mer än om målen i folkhälsopropositionen? Vadär det, mera konkret, som vi kan tänka oss? Jag harräknat upp några exempel som jag har hämtat urBarnpsykiatrikommitténs slutbetänkande.Den tredje frågan gäller problematiken med ät-störningar. Ministern hänvisar till att det ska finnasutrymme för hälsoundervisning och folkhälsofrågor iskolan. Jag tycker att det är bra. Men på vilket sättkommer regeringen att se till att detta kommer in iskolans arbete?Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer i mycket av det somKenneth sade. Det är riktigt att barnen istor utsträckning var 1990-talets förlorare. När eko-nomin försämras i ett land är det alltid de svagasteoch de mest utsatta som råkar mest illa ut. När detoffentliga drar sig undan och marknaden tar över ärdet de mest utsatta som råkar mest illa ut.Hela 90-talets historia var ju en kamp för att vän-da utvecklingen när det gäller den offentliga sektornoch sedan återupprätta välfärdsstaten igen, påbörjadet arbetet. måste vi återföra resurser. Det är kor-rekt, och det är också det som vi försöker göra. Till-sammans med fick vi, efter försvarsuppgö-relsen, loss ganska mycket pengar, men det fanns juockså en annan sida. Vi fick komma överens om ettantal regementen som skulle läggas ned. Då fick vi ensvår diskussion på många orter. Men genom ett kon-struktivt samarbete lyckades vi till slut få loss de härpengarna, och det är stora resurser som kan an-vändas för att återuppbygga landstingens ekonomi.Kenneth frågar mig om en tidsplan.När kan vårdgarantin vara förverkligad? Det är kolle-gan som håller i den processen, fram-för allt när det gäller förhandlingarna med . Därför vågar jag inte gå för långt närdet gäller detta. Jag vill bara säga att vår målsättningär att vi ska få det här i hamn så fort som möjligt,men som alltid när det gäller förhandlingar kan maninte lova för mycket så länge man inte vet alltingsäkert. Därför går jag inte längre än så, men vår mål-sättning är absolut att vi ska få den vårdgaranti som vihar utlovat i hamn.När vi utformade vårdgarantin var det viktigt föross att vi skulle kunna skjuta till extra resurser. Envårdgaranti är meningslös om man inte ärberedd att skjuta till extra pengar. Därför gick vi inmed 3,75 miljarder extra, just för att minska vänteti-der och korta köerna.Det här är ibland en fråga som man stöter på ute ilandstingen. På en del håll driver borgerliga politikeratt man nu ska ha vårdgaranti, men man är inte be-redd att skjuta till de resurser som krävs. Såhar vi inte velat göra. Vi har velat säga att vi skakunna gå in med garantin när vi kan gå in med peng-ar, och är tiden mogen för det.När det gäller skolan och elevernas hälsosituationär det korrekt att säga att det också där gjordes väldigtstora nedskärningar . Det är därför somvi tog fram de pengar som vi kallar för Wärnersson-pengarna, ytterligare i nivåhöjning.Vi är mitt inne i den perioden av höjning. År efter årskjuter vi till extra pengar till skolsektorn för att manska kunna anställa fler lärare, javisst, men också föratt man ska kunna se till att det blir mer kringpersonalav den karaktär som pekar på.Det är förklaringen.Sedan gäller det ätstörningar. Jag kan ta ett exem-pel. Jag tror att bara en sådan sak som att ärett land där skollunch finns över allt är väldigt viktigt- det är faktiskt inte alla länder som har det. Det ärviktigt att slå vakt om det. Jag kommer från en kom-mun, , där man har haft avgifter påskolluncherna. Dessvärre har man väldigt länge slagitvakt om de avgifterna från borgerligt håll. har vitagit över , och vi kommer också attavskaffa skolmåltidsavgifterna. Jag tror att om Ken-neth vill göra en insats politiskt ska hanverka mot avgifter på skolluncher i sitt parti.Anf. 102 ():Fru talman! När det gäller att stärka barn- ochungdomspsykiatrin är det oerhört viktigt att det skerväldigt snabbt. Vi vet att antalet barn som sökte hjälphos den barn- och ungdomspsykiatriska öppenvårdenfördubblades . 40 000 till 50 000 barnoch ungdomar söker sådan hjälp numera. Dethar naturligtvis medfört att väntetiderna för ett förstabesök har ökat mycket, likaså när det gäller barnpsy-kiatriska utredningar.Jag är mån om att vi får en ökad tillgänglighet,och jag utgår från, och hör, att också ministern är det.Det gäller också, tycker jag, att stimulera intres-santa försök som pågår inom barn- och ungdomspsy-kiatrin, till exempel att den barn- och ungdomspsyki-atriska verksamheten närmar sig den vuxenpsykiat-riska verksamheten, att man ser till att man får enfungerande vårdkedja. ska jag göra ettstudiebesök på där de redovisar, om jag harförstått det rätt, en mycket intressant utveckling avsin verksamhet där man för ihop olika enheter för attfå vårdkedjan att fungera.Vi i har vurmat för ennationell vårdgaranti. Den infördes under en borgerligregering, och den togs bort när Socialdemokraternakom. Ni har röstat ned den tolv gånger under årendärefter. är det bra att vi är överens om att detbehövs någon form av den och att det ska tillfogasresurser. Utöver resurserna från försvarsuppgörelsenoch tillgänglighetsmiljarderna har vi från Centerparti-et och de övriga borgerliga partierna, , lagt till 1 miljard ytterligare för att just fåden här verksamheten att landa på bästa tänkbara sätt.Jag har full respekt för att det måste ske en dialogoch diskussion mellan och re-geringen, och jag ser fram emot att vi kan komma tillskott när det gäller åtgärder på den sidan.Det förebyggande arbetet måste alltid vara grun-den för att man ska kunna se till att undvika att pro-blem uppstår. När man tar del av stressforskning ochannat ser man att det finns stressymtom, som mat-och sömnproblem, hos barn redan i 1-2-årsåldern.Det är en skrämmande redovisning man får. Det ärockså resultat som gör att trycket på barn- och ung-domspsykiatrin ökar. Det är ett växande antal barnsom inte orkar med pressen.Jag tror att familjen och föräldrarna har en väldigtstor betydelse. När det inte fungerar i familjen är detsamhällets uppgift att ge ett klart och tydligt stöd.Detta ser man inte minst i de rapporter från Socialsty-relsen som har kommit. Det finns tyvärr en myckettydlig överrepresentation av psykiska sjukdomar,självmordstankar och alkoholrelaterade sjukdomarbland singelbarn, alltså barn som bara har en föräldereller bor tillsammans med en av föräldrarna.Jag tror att vi måste ge ett ökat föräldrastöd ochpå det sättet ge våra barn och ungdomar en bra start,en god och trygg uppväxtmiljö med mycket kärlekoch mycket värme. På det sättet bäddar vi för en finutveckling för barnen framöver.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag har egentligen inte så mycket atttillägga. Vi går in med ökade resurser till skolanoch sjukvården. Det är en medveten prioritering. Vifick uppdraget från väljarna att sätta sjukvården,äldreomsorgen, skolan och barnomsorgen före storaskattesänkningar. Det var därför vi vann valet. Nufullföljer vi detta och försöker prioritera på ett sådantsätt.Jag tycker ändå att det är en viktig signal frånCentern att man säger att man, som jag förstår det, ärmed på den prioriteringen, att de här viktiga sektorer-na går före stora skattesänkningar.Det är en oerhört viktig signal politiskt sett. Detsäger oss att de är på vår sida i den ideologiska kon-flikt som befinner sig i.Det är riktigt att den borgerliga regeringen - omvi nu ska tala historia - införde en nationell vårdga-ranti. Den hade egentligen bara två problem. Det enavar att den bara omfattade tolv diagnoser. Vår vård-garanti blir betydligt vidare. Det andra problemetbestod i att den inte var betald. Det var enorma un-derskott i staten och växande underskott i kommu-nerna och landstingen. Framför allt i landstingen, ärdet viktigt att poängtera när man inför en nationellvårdgaranti.När man genomför reformer ska de vara finansie-rade. Om man fortsätter att genomföra reformer barapå papperet, och människor ser att det inte ger någotutslag i verkligheten eftersom man inte skickar medpengar, kommer de till slut att helt tappa förtroendetför politikerna. Man ska inte bara gå fram med någotslags slagord: genomför vi den här garantin. Manmåste vara beredd att skjuta till resurser.Det är det som var problemet, tror jag, för den bor-gerliga regeringen i början av 90-talet.Nu går vi fram med en vårdgaranti. Vi skjuter tillpengar. Vi gör upp med om ska kunna få vård . Det handlarom 0790-lösningen: Inom ska man kunna fåen diagnos, få vård utifrån diagno-sen, och man ska få tillgång till sjukvården från förstadagen. Med de ökade resurser som vi går in medligger det faktiskt lite kraft i reformen.Sedan säger någonting väldigtviktigt om familjen och föräldrarnas stöd, exempelvisnär det gäller barn- och ungdomspsykiatrin och frå-gan om ätstörningar. Familjen är naturligtvis vårbästa förebyggande resurs i hälsopolitiken. vet vi att där familjen är svagmåste samhället vara starkt.Det finns barn, och de är inte så få, som skickas iväg till skolan utan att ha fått äta frukost. Hur lär desig då? Hur klarar de då en skoldag? Det är tur att detfinns skollunch, att man åtminstone serverar det. Påmånga håll gör man försök med att också serverafrukost i skolan. När man stöter på sådana problemmåste man naturligtvis dels ta en diskussion medföräldrarna om hur de ser på frågan, dels från sam-hällets sida vara beredd att stötta på olika sätt, tillexempel genom att också vara beredd att serverafrukost. Jag vet, som sagt, att det förekommer försökmed det.Linjen måste vara denna: Där familjen är svagmåste samhället vara starkt. Det är därför vi arbetarför en generell välfärdspolitik.Anf. 104 ():Fru talman! Vi vet inte varför Socialdemokraternavann valet. En del säger att det var en vänsterfram-gång i valet, men det kan man inte säga. Om mantittar på de gamla blockpartierna och slår ihop Väns-tern, och Socialdemokraterna så handlardet om ett mandat mer. Vi kan ha en lång diskussionom hur väljarna har tyckt.Vi är, när vi talar, överens om att minska klyftor-na, men ni har inte klarat av det i handling. Klyftornahar ökat alldeles tydligt. När det blir klart och det intehänder någonting på området kommer det att bli ettbakslag. Jag och vill medverka till att vihelar de sociala och regionala klyftorna och dem somhandlar om hälsan.När det gäller den nationella vårdgarantin tillfördede som satt i den borgerliga regeringen medel, enhalv miljard. Vårdgarantin utvärderades, och detvisade sig att den haft en mycket stor inverkan. Denkortade köerna rejält. Det är rätt att det handlade omtolv diagnoser. Med det förslag som vi lägger nu ochredovisar ska vi nå alla diagnoser full ut. Vipekar på att vi ganska , med att tillföramer resurser än regeringen, kan få det att bli verklig-het.När det gäller skolan skulle jag vilja upprepa frå-gan om hälsoinformation och undervisning. Hur skadet gå till? Vi har idéer om att man ska lägga in det iläroplanen. Hur menar ministern att regeringen skaverkställa de goda idéerna?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Vårt uppdrag är att minska klyftorna.Vi har diskuterat fattigdomen och soci-albidragsberoendet. har vi minskat soci-albidragsberoendet väldigt kraftigt. Barnfattigdomenhar också minskat väldigt kraftigt. Det är ingen till-fällighet. Det beror på att vi har varit beredda att gå inmed resurser, att vi har klarat arbetsmarknaden ochförbättrat en del generella stödsystem, exempelvisbarnbidragen och flerbarnstilläggen. Det känns somatt vi absolut är på rätt väg. Jag uppskattar Centernsstöd inför att fortsätta i den riktningen.Låt mig återigen tala historia. Den nationellavårdgarantin omfattade tolv diagnoser för en halvmiljard. Det är inte mycket pengar för att genomföraen nationell vårdgaranti. Det är ännu mindre pengarnär man tänker på att ni lånade upp den halva mil-jarden. Ni hade ett underskott på över 200 miljarderkronor som staten lånade upp. Så lade ni på200 miljarder plus en halv miljard och lånade denockså. Så kan man inte driva välfärdspolitik, KennethJohansson. Jag tycker inte det. När man genomförsociala reformer måste man också vara beredd attbetala för dem. Man måste göra det, till syvende ochsist, med skattepengar. Man kan inte springa ut påmarknaden och låna upp dem.När det gäller skolan och att förbättra hälsolägetönskar vi ytterligare betona vikten av hälsoundervis-ning och av att få in detta perspektiv i skolan på etttydligare sätt. Jag återkommer gärna till hur vi skagöra det rent konkret, eller varför inte ställa frågan tillThomas som är utbildningsminister och hante-rar skolplanerna. Jag är inte säker på att vi vill gå sålångt när det gäller läroplanen som vill göra.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fakta-promemorior om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM33 Nytt konsumentkreditdirektivKOM (2002) 443 till lagutskottet2002/03:FPM34 eEurope 2002 - Kvalitetskriterier förhälsorelaterade webbplatser KOM (2002) 667 tillsocialutskottet15 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag2002/03:RB4 till finansutskottet16 § BordläggningAnmäldes och bordladesLagutskottets betänkanden2002/03:LU3 Sjöfylleri2002/03:LU4 Franchising och avtalsvillkor mellannäringsidkare2002/03:LU6 Insolvensrättsliga frågorJustitieutskottets betänkande2002/03:JuU3 Särskild utlänningskontroll17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 31 januari2002/03:457 av () till social-minister av stafettläkare2002/03:458 av () till socialministerLars EngqvistOmvänt besöksförbud2002/03:459 av () till statsrådetHans KarlssonBättre mål för arbetsmarknadspolitiken2002/03:460 av () till statsrådetLena HallengrenFinansiering av riksrekryterande påbyggnadsutbild-ningar2002/03:461 av () till näringsministerLeif PagrotskyUndantag från handel med elcertifikat2002/03:462 av () till finansministerBosse RingholmNordisk samverkan och alkoholpolitiken i EUFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 februari.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 30 januari2002/03:414 av () till statsrådet /03:436 av () till justitiemi-nister /03:437 av () till statsrå-det från forna Sovjetunionen2002/03:438 av () till utrikesmi-nister och mänskliga rättigheterSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 februari.19 § Kammaren åtskildes kl. 14.28.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill och med 3 § anf. 30 (delvis),av talmannen därefter till och med 9 § anf. 73 (delvis)ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.