prot · GQ09115 · 2003-06-03 00:00:00 — Jag kanförstå att man på olika vis kan reagera på sättet attuttrycka sig men det handlar ju om att man vill ha etthelt annat perspektiv på hur detta land styrs.På samma sätt som nu raljeraröver min beskrivning skulle man kunna vända på dethela och säga: Varför ska vi tillsätta en regering omdet ändå är som ska styra riket? Det är juprecis det förhållandet vi har.Jag menar alls inte att det är rimligt att vi här mötshär efter val och utser en regering ochsedan åker hem. Regeringen har ju ständigt att leva iden här relationen - regeringen ska ständigt känna sigprövad av och ständigt i varje propositionsom läggs på bord riskera att det blir såstora förändringar att inte ens regeringen själv kännerigen sina beslut och förslag.Dessutom - och detta har vi diskuterat ganskamycket under det här året i - har riksdagenen stor funktion när det gäller att granska bland annatregeringens arbete. Det kan väl inte vara så att Kers-tin menar att det är som är denverkställande makten i riket. Däremot har KerstinLundgren i flera fall lånat sig till en sådan politik. Jagmenar att det undergräver demokratin. Vi måste varatydliga om vilka det är som har de olika rollerna ochhur de kan ställas till svars, bland annat inför folketsval men också inför den respekt och det förtroendesom regeringen kan vinna.Anf. 58 ():Fru talman! Ja, , det är viktigtatt vi är tydliga kring rollerna och att medborgarna fårmöjlighet att i allmänna val utkräva ansvar. Det ärjust detta som det handlar om därför att det är av oss,av , som man utkräver ansvar. Det är judärför som det är val till . Det är, som sagt,av som det utkrävs ansvar i de allmännavalen.Därför är det oerhört viktigt att vi är tydliga ochatt det är en bra balans mellan regering och riksdag,liksom att tydligt också sitter i förarsätet såatt säga och att vi har en regering som är lyhörd ochverkligen följer vilja - inte en regeringsom ser som en spelplan bland många and-ra där man kan agera för att få igenom sin vilja. Den-na tydlighet är det oerhört viktigt att vi från riksda-gens sida jobbar med.Jag tycker illa om sätt attframföra sin teori om baksätesparlamentarism därföratt med det upplägget legitimerar ,och uppenbarligen Socialdemokraterna, att riksdagenegentligen bara ska traska patrull.I det senaste svaret kom några andra signaler med.Men i grunden bygger det hela på att Socialdemo-kraterna gör till ett transportkompani. Detkan möjligen vara den socialdemokratiska riksdags-gruppens uppgift men det ska absolut inte vara riks-dagens uppgift. Mot detta hoppas jag att vi gemen-samt kan arbeta.Anf. 59 ():Fru talman! Jag visste inte att hon går ut och idkar valrörelse tar på sitt ansvarden socialdemokratiska regeringens hela politik. Detär ju så det låter när du talar om att du utkräver an-svar. Självfallet går vi ut och möter väljarna och taransvar för vår politik och ber om ett nytt mandat.Men det kan rimligen inte vara så att går ut och bär hela det socialdemokratiska parti-et på sina axlar. Det är inte så vårt parlamentariskasystem fungerar.Nu kanske vi har kommit till någon sorts slut-punkt i den här delen av debatten, för i själva princip-frågan är vi hyggligt överens. tyck-er att vi nu ska välja mellan att ska vara etttransportkompani för en väldig regering eller att rege-ringen ska vara ett transportkompani för de tillfälligamajoriteter som kan skapas i . Jag tror inteatt det är det ena eller det andra. Det är därför som jagtycker att det är så viktigt att det här samspelet funge-rar. Men regeringen måste ständigt kunna förbehållasig rätten att utifrån sin helhet göra en värdering av deförslag som ligger. Vi vet ju alla att i vårt parlamenta-riska system ryms också möjligheten att till slut fällaregeringen.Det vi håller på med nu är någon sorts allmän nål-sticksverksamhet. Därför dristar jag mig till att kalladet för en baksätesparlamentarism. Regeringen är interiksdagens transportkompani, utan det är ganskatydliga, distinkta, skilda roller. Parlamentarismenbyggs upp av att detta fungerar. Därför är vi kritiskatill hur regeringen har återkommit med rapporter.Balanserna är inte rimliga. Men jag tycker att det ärrimligt att kunna försvara de principiella förhållande-na. Regeringen har ett unikt ansvar och hämtar sinamandat från den här kammaren. Det är förhållandet.Det kan vi inte ändra genom att plötsligt rycka åt ossregeringsmakten här i . Då blir det inte lättför svenska folket, , att utkrävaansvar. Vem vet då vem det är som har fattat beslu-ten?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )7 § En ny lag om konsulärt ekonomiskt bi-ståndFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2002/03:JuU16En ny lag om konsulärt ekonomiskt bistånd (prop.2002/03:69).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )8 § Möjlighet att förordna överåklagare attfullgöra särskilda uppgifter vid betänkande 2002/03:JuU19Möjlighet att förordna överåklagare att fullgöra sär-skilda uppgifter vid Riksåklagaren (prop.2002/03:113).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )9 § Ny sambolagFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU19Ny sambolag (prop. 2002/03:80).Anf. 60 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas rege-ringens förslag om en ny sambolag. Det kom in tvåföljdmotioner till förslaget. Dessutom finns det sjumotioner från den allmänna motionstiden i höstas.Regeringen gör den bedömningen att "1987 årssambolagstiftning uppfyller sitt övergripande syfteväl men att det i vissa avseenden finns anledning attändra och komplettera reglerna." Det görs just i dettabetänkande.Utskottet höll med regeringen när det gäller detmesta. Lagen ska gälla för såväl heterosexuella somhomosexuella förhållanden. Vi är överens om att enallmänt tillämpad definition av sambor införs, attbestämmelser om när ett samboförhållande upphörgörs tydligare, att lagen om bostadsbidrag ska varakönsneutral och att viss redovisningsskyldighet skahindra illojala förfaranden.Utskottet är också överens om ett tillkännagivan-de att regeringen skyndsamt ska komma tillbaka tillriksdagen med förslag till de lagändringar som blirföljden av den nya sambolagen. Vi tycker att det hadevarit att föredra om regeringen kommit med de för-slagen , men vi får nöja oss med att poängte-ra att vi vill se en snabb reaktion från regeringen.Men i vissa avseenden skiljer vi oss alltså åt, ochdem kommer jag till . Sambolagen skapades blandannat i syfte att skydda den svagare parten i ett ofor-maliserat samlevnadsförhållande. Meningen var att dekvinnor som sammanlevde i förhållanden utan att hamöjlighet att formalisera dem ändå skulle ha sin eko-nomiska framtid säkrad så långt det nu gick. De kvin-nor som levt som hemmafruar och skött mannensmarkservice skulle inte riskera att gå lottlösa ur enseparation. Så här stod det faktiskt . Detär möjligen anmärkningsvärt att det bara är ungefär15 år sedan. Man kallade ibland samboende förStockholmsäktenskap. De skulle göras rumsrena ochanständiga med tvingande ekonomiska åtaganden.Vi moderater menar att lagen har visat sig skapaen falsk känsla av trygghet. Gemene man uppfattar imånga fall att lagen ger ett ekonomiska skydd mot-svarande det äktenskapet respektive partnerskapetger, och det är inte alls fallet. I många fall tror sam-boende att man kan ärva varandra, vilket lagen intetillåter. Denna falska trygghet ger paret mindre inci-tament att tänka över hur egendom och samlevnadbör regleras eftersom det upplevs som om sambola-gen de facto säkrar tillvaron.Bland annat på grund av den reglerade bostads-marknad som vi har har en lång rad olika sam-levnadsformer uppstått. De som bor under samma takär ytterst sällan medvetna om att sambolagen kankomma att tillämpas på dem. Bevisföringen blirkomplicerad om den ena parten påstår att samlevna-den skett under äktenskapliga former och den andrahävdar att samlevnaden ser ut på ett helt annat vis.I dag krävs att sambolagen avtalas bort av deeventuellt samboende för att den inte ska gälla. Det ären egendomlig ordning. Lagen smyger sig på även ide fall där någon gemensam partsvilja inte finns. Förmånga sambor som separerar kommer reglernas inne-håll som en överraskning, och inte alltid en positivsådan.Vi moderater hemställer därför att sambolagenenbart ska gälla då parterna gemensamt avtalat om attså ska ske. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1där vi menar att tiden nu är mogen för att pröva hurett sådant anmälningsförfarande ska utformas.Utskottets majoritet vill också utreda frågan omatt motordrivna fortskaffningsmedel ska kunna utgörasamboegendom. Den här frågan diskuterades underpropositionens färdigställande och fick massiv kritikfrån praktiskt taget alla håll. Jag menar att åtskilligaskäl talar för att motordrivna fortskaffningsmedel intebör ingå i samboegendomen. Därför finns det ingenanledning att utreda den frågan. Sambolagstiftningenär ett grundskydd och bör inte utvidgas. Dessutom ärdet svårt att avgöra om motorfordonet införskaffatsför gemensamt bruk i hushållet.Sammanfattningsvis står jag alltså bakom reser-vation 3, men för tids vinnande yrkar bifall endast tillreservation 1.Anf. 61 ():Fru talman! Låt mig bli en smula personlig i bör-jan av mitt inlägg. När jag flyttade ihop i ettsamboförhållande var det andra regler som gällde förmig än för de flesta andra sambor. Det var andra lagaroch andra bestämmelser som skulle tillämpas på vårtförhållande än på de flesta sambors förhållanden. Omvi hade behövt ansöka om bostadsbidrag hade vi tillexempel inte kunnat göra det . Vissasjukvårdsförmåner till anhöriga hade inte kunnat gåtill den av oss som hade varit anhörig. Å andra sidanhade jävsbestämmelserna inte varit lika stränga i vårtsamboförhållande som i andra samboförhållanden.Om man så vill kan man säga att det ena möjligtvistog ut det andra.Det var först genom att ingå partnerskap som vifick tillgång till ett regelverk som var detsamma påalla punkter som för, i det fallet, äktenskap.Jag vill ta upp detta för att lyfta fram det som jagtrots allt tror är det mest betydelsefulla, det mestideologiskt laddade av de element som ingår i dennya sambolagstiftning som ska ta ställningtill senare , nämligen att nuslutligen, 2003, kommer att få en lagstiftning omsamboförhållanden som är fullt ut könsneutral ochsom på alla områden som gäller det inbördes förhål-landet mellan samborna är helt jämlik, oavsett omsamborna är av samma kön eller av motsatt kön.Därmed lever slutligen upp till detställningstagande som man tidigast gjorde 1973, närriksdagen under stor enighet - inte med hundrapro-centig men med mycket betydande enighet - slog fastatt en samlevnad mellan två personer av samma könär ett ur samhällssynpunkt fullt acceptabelt samlev-nadsförhållande.Det var utifrån den ideologiska deklarationen somriksdagen sedan införde den sambolagstiftning somträdde i kraft men som - vilket jag harbeskrivit - inte innebar likabehandling av homosexu-ella och heterosexuella samboförhållanden. Det varmed den ideologiska deklarationen som bas somriksdagen 1994 antog en lag om registrerat part-nerskap vilken ger möjligheter för personer av sammakön att få tillgång till alla de juridiska effekter somföljer av äktenskapet.Jag vill välkomna att nu 2003 är redoatt ta detta steg. Det har tagit sin tid, och många avoss kan nog tycka att det har tagit väl , menjag vill inte fästa mig så mycket vid det utan vill lyftafram att denna reform genomförs under totalenighet från alla partier, vilket jag person-ligen hälsar med stor tillfredsställelse.Lagutskottet gör också ett tillkännagivande medanledning av att sambolagen görs könsneutral. Rege-ringen har nämligen avstått från att göra de språkligakonsekvensändringar som hade bort vara påkallade iandra lagrum. Det finns exempel på lagar där detuttryckligen sägs att i dessa lagar avses med samboen ogift man och en ogift kvinna som sammanborunder äktenskapsliknande förhållanden. Regeringengör nu även sådana bestämmelser könsneutrala ge-nom att införa en sorts generalklausul i den nya sam-bolagen som säger att diskriminerande formuleringari andra lagar inte ska gälla utan att även sådana lagarska tillämpas på ett könsneutralt sätt. Därmed uppnårman i och för sig en icke-diskriminerande effekt,men det finns stor risk för att man i den praktiskatillämpningen kommer att stöta på stora problemeftersom den tjänsteman eller den privatperson somska tolka innebörden av en viss lag då på förhandmåste veta att den bokstavliga ordalydelsen inte gäl-ler. Man ska slå upp ett helt annat ställe i lagboken,nämligen sambolagen, för att konstatera att en tillsynes särbehandlande bestämmelse i själva verketinte är särbehandlande.Detta är något som har fört fram i denkommittémotion som lagutskottet på denna punkt harbehandlat välvilligt. Mot bakgrund av det har lagut-skottet gjort ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt ska återkomma med förslag till de språkli-ga konsekvensändringar som är nödvändiga i andralagrum. Jag hoppas att de lagförslagen kommer såfort som möjligt. Vi hade just innan detta betänkandeframlades en debatt rörande konstitutionsutskottetsområde om hur pass snabb regeringen är med attefterkomma önskemål. Jag hoppas att detuttryck som vi har valt, nämligen "skyndsamt", ocksåverkligen kommer att bli efterföljt.Den nya sambolagen innehåller också flera andranyheter. Det införs en tidsfrist för påkallande av bo-delning. Det införs också en frist för efterlevande somflyttas från bostaden. Därtill kommer flera andrasaker som jag inte här ska nämna.Något som också har lyft fram är att vimot bakgrund av ett aktuellt hovrättsärende menar attdet i lagen borde införas en uttrycklig skyldighet fördomstol att i ett ärende om kvarsittanderätt även i sakpröva frågan om bostaden utgör samboegendom.Bakgrunden till detta är ett hovrättsavgörande där ensambo vid ett avslutat samboförhållande hävdade attparternas bostad inte ingick i samboegendomen. Ef-tersom det då fanns en tvistig beskrivning av sakför-hållandena ansåg sig domstolen inte ha möjlighet attpröva ifall bostaden ingick i samboegendomen.Denna dom har överklagats i Högsta domsto-len. Vi avstår därför från att yrka bifall till vårt för-slag i denna sak, men jag vill för kammaren göra dendeklarationen att det om hovrättsdomen står sig skafinnas anledning för lagstiftarna att skyndsamt åter-komma, så att inte kvarsittanderätten blir ett tomt ordi de fall där det finns skilda meningar om ifall bosta-den ingår i samboegendomen.Avslutningsvis, fru talman: har tidiga-re beskrivit vikten av att pröva ifall det kan införasnågon form av anmälningsförfarande i sambolagenoch varför inte motordrivna fortskaffningsmedel böringå i samboegendomen. Jag ska inte här och nuutveckla våra ställningstaganden på de punkterna,men jag vill ändå säga att det är principiellt mycketolyckligt med en familjerättslig lagstiftning som slårtill med full kraft utan de sammanlevande parternaens är medvetna om att så är fallet. Därför står vigivetvis bakom reservation nr 1. För tids vinnandeyrkar jag dock bifall endast till reservation nr 3.Anf. 62 ():Fru talman! Vi diskuterar förslaget till en nysambolag, en lag som ska skydda personer som en-bart har flyttat ihop. Jag yrkar bifall till reservationnr 2 men står självklart också bakom våra övrigareservationer.Enligt regeringens proposition om ny sambolagföds hälften av alla barn i familjer där föräldrarna ärsambor. Ungefär en tredjedel av paren, drygt 1,2miljoner människor, lever i samboförhållande ochresten i äktenskap. Det är alltså dubbelt så vanligt attbarn till sambor upplever en separation mellan föräld-rarna som att barn till gifta föräldrar gör det. De olikajuridiska typerna för samlevnadsformer är olika tillsin innebörd.Det finns i vårt samhälle anledning att foku-sera på familjen och de samlevnadsformer som ärgrunden för den. Människor utvecklas, mognar ochmår bäst i små grupper. I den lilla grupp som en fa-milj utgör får familjemedlemmarna möjlighet attmöta kärlek, omtanke och förståelse men också attställas inför krav och ansvar. Familjen anknyter pådetta sätt till människans allra djupaste behov, beho-vet av att bli sedd och att inte vara utbytbar. Det ärdärför viktigt att familjer är stabila . Alltförmånga tvingas möta upplevelsen av att vara utbytbar.Relationer bryts, och familjen upplöses.Det är inte oväsentligt vilken samlevnadsformsom är grunden för familjen. Äktenskapet är dentryggaste juridiska samlevnadsformen som grund fören stabil familj. Sambolagen, som diskuteras, ären skyddslag för personer som enbart flyttar ihop. Detsker ingen registrering, och det finns inte heller någonundre åldersgräns utan syftet med lagen är att skyddaden svagare parten i samband med separation.Lagen utlöses så snart samboförhållandet upphöroch är således reaktiv. Det betyder att i samboförhål-landet blir rättsregler tillämpade på samlevnaden utannågon uttrycklig önskan eller viljeförklaring frånsambornas sida. Lagen bygger helt enkelt på kollek-tivanslutningsprincipen, och samboskapet fastställs ijuridisk mening först när det löses upp i domstol.Den svagares skydd kan enligt min mening endasttillgodoses genom att alla parter är välinformeradeom lagens innebörd och därmed kan göra ett medvet-et lagval eller avtalsval. I detta avseende är lagenbristfällig, vilket vi påtalar i vår reservation.Äktenskapet är däremot ett planerat förbund ochingått mellan man och kvinna. Parterna ska varamyndiga. Äktenskapets främsta syfte är att tillgodoseockså barnens rättigheter till erkännande och om-vårdnad. Förhållandet mellan parterna regleras genomäktenskapsbalken som är ämnad att ge barn och för-äldrar trygghet i sin relation. Äktenskapet har utöverdenna funktion andra innehållsliga värden som görden till en trygg samlevnadsform. Det är självklart såatt alla som ingår äktenskap inte avser eller kan skaf-fa barn men väljer den formen för dess egen skull.Allmänheten känner oftast inte till de skillnadersom finns mellan äktenskapslagstiftningen och sam-bolagstiftningen, och det har berörts tidigare av demsom har talat här. Alltför ofta anses sambolagen heltfelaktigt vara jämförbar med . Detär viktigt att människor medvetandegörs om hur sam-bolagen fungerar och vad det är som skiljer den frånäktenskapsbalken.Äktenskapet är ett bättre lagstadgat skydd för bar-nen än samboskapet genom att det ger ökad trygghetpå en rad punkter. Från födelsen till exempel stårbarnet under vårdnad av båda föräldrarna om dessa ärgifta med varandra och i annat fall av modern ensam.Det betyder att den man som lever som sambo meden kvinna inte per automatik antas vara far till ge-mensamma barn såsom görs vad gäller gifta par.Äktenskapsskillnad, ett annat exempel, föregås avbetänketid om båda makarna begär det eller om nå-gon av dem varaktigt bor tillsammans med eget barnunder som står under den makens vårdnad. Ombara en av makarna vill att äktenskapet ska upplösashar den maken rätt till äktenskapsskillnad endast efterbetänketid.Sambor ärver inte varandra, något som många försent fått erfara.Fru talman! Ett annat problem med sambolagen äratt den saknar en undre åldersgräns. Sambolagengäller även för ungdomar . En tämligenintensiv debatt har förts angående barnäktenskapsgiltighet i . Sambolagen riskerar att legitimeraen form av dolt barnäktenskap. Lagen är också otyd-lig vad gäller föräldraansvaret. Eftersom föräldrar haransvaret för underårigt barn borde kanske ett sambo-förhållande godkännas av dem.Fru talman! yrkar inte avslagpå propositionen om ny sambolag trots att den haruppenbara brister. Vi vill däremot lyfta fram äkten-skapets överlägsna ställning som juridisk samlev-nadsform, och vi vill peka på svagheter i den nyasambolagen såsom den är föreslagen. För det förstamåste de som lyder under lagen vara medvetna omvad den innebär, vad det innebär att bara sambo ochkonsekvenserna av det. Det vore en fördel om de somomfattas av sambolagen på något sätt visar att degjort ett medvetet val. För det andra måste ansvars-förhållandena redas ut eftersom sambolagen ochföräldraansvaret kolliderar. Det är rimligt att föräldra-ansvaret för underårig ska innebära att samboförhål-landet ska godkännas av föräldrarna. Om detta vill vikristdemokrater ha en utredning. Tack för ordet!Anf. 63 ():Fru talman! Stolta men inte nöjda! Det är ett ut-tryck som vi socialdemokrater använde i valrörelsen.Men skulle jag vilja säga: Stolt och nöjd!I dag tar vi ytterligare ett viktigt steg i kampen förökad rättvisa och välfärd. Sambolagen kommer att blistarkare och tydligare efter dagens beslut. Och nästanexakt efter beslutet om att homosexuella ska fårätt att prövas som adoptivföräldrar ska nu även sam-bolagen omfatta sammanboende av samma kön. Ho-mosexuella får som alla andra rätt till anhörigstöd ochden trygghet som heterosexuella länge har omfattatsav. Begreppet sambo blir könsneutralt.Som ett resultat av förslag från regeringens fa-miljelagssakkunniga stiftades 1974 en lag som regle-rade ogifta sammanboendes gemensamma bostad.Sambolagen har funnits och år 2000fanns det ca 1,2 miljoner sambor i vårt land. Lagen,som var kontroversiell när den kom, har ett brettstöd från allmänheten. Att vara sambo är inte längrenågot man lite nedlåtande kallar"Stockholmsäktenskap" utan har blivit en samlev-nadsform som av de flesta är både accepterad ochrespekterad.Ett av sambolagens viktigaste syften är att skyddaden svagare parten, att ge ett minimistöd. Eftersomdet tyvärr är först vid separationen som parterna inserhur viktigt det är att reglera sina ekonomiska förhål-landen, fyller lagen ett viktigt syfte.Informationen om sambolagen måste stärkas så attparterna känner till vad som omfattas av lagen ochkan göra ett medvetet val av samlevnadsform. Deninformationen kan ske på många sätt. Skolan ochHomoombudsmannen är två viktiga parter förutomden information som regeringen tar fram.Till lagutskottets betänkande finns tre reservatio-ner. Den första har krav på ett anmälningsförfarandeför att sambolagen ska gälla, och reservanterna tyckeratt det är fel att man kan omfattas av en lag man intekänner till. Till det vill jag säga att problemet oftast ärdet motsatta: Många tror att sambolagen omfattar merän den gör i verkligheten, i vissa fall att den innebärsamma skydd som äktenskapslagstiftningen.Skulle ett anmälningsförfarande införas går lagenshuvudsyfte, att skydda den svagare parten, förlorateftersom det inte är troligt att de som är i störst behovav lagskyddet skulle registrera ett samboförhållande.Reservation två av kd vill ha en nedre åldersgränsför sambor. Att den frågan inte tas upp i propositio-nen innebär inte att vi i majoriteten tycker att det äracceptabelt med barnäktenskap, men även här är detviktigt att slå vakt om den svagare parten i ett sambo-förhållande, även om parterna är underåriga.I reservation tre av , Kristdemokraternaoch tas samboegendomen upp. Reser-vanterna vill inte att en större del av parternas egen-dom ska omfattas av lagstiftningen än vad som redangörs . Bakgrunden är den att Sambolagskom-mittén föreslog att även motordrivna fordon ska tas ini bodelningen. Det här tyckte vi i majoriteten var ettbra förslag, men det är ett komplicerat förslag somkräver ytterligare överväganden. Resultatet får intebli att den svagare parten i samboförhållandet miss-gynnas. Därför måste frågan beredas vidare.Fru talman! Jag yrkar bifall på utskottets betän-kande och avslag på samtliga reservationer.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! sade i sitt anfö-rande att man inte borde införa ett anmälningsförfa-rande. Hon beskrev effekterna med dagens lagstift-ning. Ett problem med dagens lagstiftning är till ex-empel att människor tror att sambolagen omfattar merän den gör.