prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Klockan i talarstolen måste gå fel.Det finns ingen möjlighet att jag har talat i fyra mi-nuter. (: Klockan räknarnedåt. )Tack för beskedet! Då är jag nöjd. Klockanklämtar för mig eller For whom the bell tolls, somHemmingway skrev.Vi står fast vid målet om ett offentligt överskottom av BNP över en konjunkturcykel. Just nu ärtillväxten sämre än väntat, och då kan vi minska spa-randet. Men vi är inte i någon lågkonjunktur. Sverigehar inte drabbats av den eurosjuka som man lider av iTyskland och . Vi ska se till att de offentligafinanserna fortsätter att ligga på plus.Vi står också fast vid målet att 8 av 10 ska ha ettjobb på den öppna arbetsmarknaden. Då för vi enpolitik som ger alla en möjlighet att bidra till vårgemensamma välfärd. Det är viktigt både för indivi-den och för samhället. Vi vet att det inte finns någonenkel väg att nå det målet. Jag är beredd att lyssna påförslag från andra partier, från parterna på arbets-marknaden och från alla som vill bidra, men då måsteandra i sin tur vara beredda att ta till vara våra idéer.Vi har till dagens debatt satt upp en lista på 15förslag för att få fler i arbete. Jag har bara 3 mi-nuter kvar av mina , och då hinner jag inteföredra 15 punkter, men jag ska ta upp tre av dem idet här anförandet. Jag hinner kanske inte med fler,men jag kommer tillbaka sedan. Vi ska hinna meddetta och nå målen.Vi ska diskutera i en konstruktiv anda, och ni fårlyssna på våra förslag. För det första: Gör det lättareatt anställa i kommuner och landsting! Vi vet att fler anställda i vård och skola inteinnebär någon avlastning av budgeten. Vi är heltöverens om att de självklart inte kan ge en nettoin-komst till den offentliga budgeten, men de behövsbland annat för det som var inne på:För att få ned ohälsan kan man inte ständigt drabbaoch skära ned på personalen.Titta på om hur detser ut inom äldrevården! Man kan inte bara skära nedden sektorn. Det måste till fler händer i vården. Då fårvi också mindre ohälsa. Det är faktiskt en hälsosats-ning.Vi vill därför permanenta sysselsättningsstödet förkommunerna och mjuka upp balanskravet, så attunderskott kan mötas med överskottandra år. Även kommunerna kan alltså driva en typav konjunkturpolitik.För det andra: Ni i de tre borgerliga partierna harhelt rätt i att vi måste göra det lättare att anställa i demindre företagen. Vi säger därför att man ska lindrakostnaderna för sjukskrivning i de mindre företagen.Maria tog upp sex företagare i somnu riskerar att drabbas av något som de inte gillar. Jagkan förstå dem, men de har ju redan drabbats av100 % i sjuklön . Det är juännu tuffare.Jag känner till många småföretag i min regionsom tycker att det här är jättejobbigt. Vi i Vänsternvill lindra detta, och vi har en diskussion med rege-ringen om det. Jag tror att vi kommer att nå fram medden - vi är ihärdiga och ger oss inte. Det vore eninsats, och redan där kan ge en litenöppning. Alla här förstår att han inte har mandat attförhandla bort budgeten för , men han kanöppna upp och säga att han har förståelse för de härsynpunkterna. Det har redan gjort, och viär på väg här, . I den frågan kan ni geoss i Vänstern draghjälp.Att man kompenserar de mindre företagen fullt utger i alla fall ett högkostnadsskydd. Ge mig nu litedraghjälp från den borgerliga sidan och säg att jag harrätt! Jag behöver lite eldunderstöd, för det är en storuppgift att driva på för att stödja de mindre företagen.Nu är min talartid nästan slut, och jag får ta uppden tredje stora punkten nästa gång. Jag kan ändåantyda lite. Låt oss göra samordnade satsningar förlevande regioner. Ge högskolan ett fjärde uppdrag:arbete och uthållig tillväxt. Satsa på produktutveck-ling i samverkan mellan företag och högskola! Det ären enklare väg att skapa sysselsättning. Det enklasteär att utveckla befintliga produkter. Vi håller på attgöra det i min region i samverkan mellan politiker,företag och högskola. Min region består av Trollhät-tan, och Vänersborg.Detta är en oerhört fascinerande tanke, som kange jobb. Men för att göra en sådan satsning kan viinte vänta på högskolepropositionen eller forsknings-propositionen, som kommer . Vimåste göra någonting . Låt oss föra en diskussion ikonstruktiva termer. Då kommer vi att få fler i arbeteoch fler arbetade timmar.Jag återkommer med fler uppgifter om den tredjepunkten.Anf. 6 ():Fru talman! Arbete befordrar hälsa och välståndoch hindrar många tillfällen till synd. Detta lär Lutherha sagt. Därom behöver vi inte tvista, men arbete ochsysselsättning är det grudläggande för oss människorom vi ska trivas och må bra och dessutom kunnaförsörja oss.Men, fru talman, för att sysselsätta människor be-hövs det företagare som kan vara arbetsgivare. I da-gens råder det brist på företagare och därmedockså brist på sysselsättningstillfällen. Socialförsäk-ringssystemen är inte anpassade för egenföretagare.Kvinnors företagande är alldeles för lågt i ,och det är bland annat det som gör att vi har en väl-digt låg ökning av antalet nya företag.Möjligheterna till arbetskraftsinvandring är väl-digt begränsade, vilket gör att företag slås ut. De fårinte tillgång till den arbetskraft som de faktiskt behö-ver.Om man är anställd och tänker starta ett eget fö-retag blir man avskräckt från att göra det efter-som man som företagare har mycket sämre socialför-säkringsvillkor när man blir sjuk, skaffar barn ellerblir arbetslös. Reglerna säger att man ska dela in-komsten med 365, alltså antalet dagar , om mansom egen företagare blir arbetslös eller sjuk. Man fårsedan 1/365-del per dag i ersättning. Det är klart då funderar mer än en gång innan man förverkli-gar den idé som för det första skulle kunna leda tillmin egen försörjning och för det andra kanske ocksåtill en annan människas försörjning. Kanske leder denockså till ett storföretag. Vi vet inte vilka efterföljaretill som går och trampar påSveriges gator och vägar , och det är risk för attvi heller aldrig får se honom eller henne. I stället förLars kan hon den här gången heta LinneaMargareta.Om man ändå startar det här företaget och det integår riktigt så bra som man hade hoppats, får manverkliga problem med a-kassan. Företaget ska varavilande och får inte göra någonting åt dig under tiden.Det skulle kanske gå att rekonstruera, men det sättera-kassereglerna stopp för.Dessutom finns risken att din hustru eller makedrabbas av problem, om också hon eller han blir ar-betslös eller sjuk och på ett eller annat sätt varit in-blandad i företaget. Här kräver likavillkor, men vad gör regeringen? Man talar om för-enklingar, men varför kommer det inte några kon-kreta förslag till exempel från arbetsmarknadsminis-tern?Kvinnor som vill starta företag - vi kan tänka påLinnea - kan ha många goda idéer. LarsMagnus hade det knepigt, men hardet mycket knepigare. hade en gammalmoster som lånade honom , men på en kvin-na som går till banken, till eller och beratt få låna lite pengar för att starta ett företag är kra-ven mycket större än vad de var på honom.Det krävs att hennes idé ska vara mycket merhållbar. Det är egentligen ganska förvånansvärt kräver så mycket mer av en kvinna än av enman, när statistiken visar att kvinnliga företagare somkänner att det inte går avvecklar . De orsakar intede stora kundförluster som många män skulle kunnagöra i samma situation. Dessutom lånar de inte såstora pengar, utan de klarar sig på mycket mindre. Deser ändå till att det blir sysselsättning i områden och ibranscher som inte sysselsätter några männi-skor.Vi skulle kunna få betydligt fler människor sys-selsatta, dessutom med jobb som de skulle trivas medoch må bra av, om det var lite lättare för kvinnor attstarta företag.I dag tar vi egentligen bara till vara av denpotential som finns i den svenska befolkningen. Vi tartill vara en ganska stor del av männens möjlighetermen alldeles för liten del av kvinnornas. Det är välinte av de företag som startas somdrivs av kvinnor, och det borde vara betydligt mer.Utbildningsfrågorna har vi också tagit upp i denhär debatten. Där är också kvinnorna drabbade av attinte kunna få den utbildning de behöver.Det är några av oss som har valt att stanna hemmamed våra barn när de är små, och sedan kommer vitillbaka till en arbetsmarknad som är ganska mycketförändrad. Är man då i närheten av 50-årsåldern, ochkanske har varit tillbaka lite grann men känner inte orkar - det kan bero på den krånglanderyggen - eller känner att man vill gå vidare finns detinte några stora möjligheter. Människor som har pas-serat den gyllene medelåldern har små möjligheter attfå sina studier finansierade.Det är inte några stora problem, men de borde gåatt lösa. Det borde ges möjligheter även för lite äldremänniskor, som kanske har kvar i arbetsli-vet men som inte kan lösa sin studiefinansie-ring. Där sitter vi återigen med människor som riske-rar att antingen bli arbetslösa eller gå omkring på ettjobb som de inte riktigt trivs med och som de riskeraratt få sjukdomar och skador av. Inte heller här görregeringen någonting.Centerpartiet kräver lika villkor för alla oavsettålder att få en utbildning så att man kan försörja sigoch kan gå vidare i ett arbetsliv som kräver ganskamycket i dag.Anf. 7 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka Modera-terna och för initiativet till denna debatt.Jag tycker att det är väldigt bra att vi debatterar de härfrågorna ofta, för det är ett gissel med arbetslöshetoch att inte ha full sysselsättning.Arbetslösheten ökar. Det finns tendenser till attantalet arbetade timmar minskar och att ungdomsar-betslösheten ökar. Det gör att vi från äroroade. Men vi är inte panikslagna. Vissa i den härsalen verkar vara något panikslagna över situationen.Så hemska är inte siffrorna. Det är inte heller likanattsvart som vissa vill göra gällande.Då kommer, som vanligt, det stora receptet på hurman ska lösa alla problem i , i stort sett oav-sett vad problemet är, och det är skattesänkningar.Jag vill meddetsamma säga att vi från Miljöpartietinte ser skattesänkningar som ett recept för att lösaproblemen . Tvärtom är det väldigt viktigt att göraklart att vi inte vill ha några besparingar på den vikti-ga sektorn i landsting och kommuner. Vi behöver intefärre personer inom landsting och kommuner, utan vibehöver fler personer. Vi behöver fler händer i vårdensom kan ta hand om våra gamla och fler som kan setill att ungdomar får en ordentlig utbildning. Det ärdetta vi måste satsa på. Då går det inte med skatte-sänkningar, för det är alltid de områdena som förstdrabbas.Hans Karlsson berättade tidigare om de förslagsom regeringen och vi från och Vänster-partiet har lagt fram inom arbetsmarknadspolitiken iden nya propositionen. Det är väldigt viktigt att visatsar på att få in invandrare på arbetsmarknaden ochatt vi gör någonting åt bristyrkesutbildningen. Det ärtvå förslag som jag tycker att det är viktigt att fram-häva i debatten, för det långsiktiga arbetet för att ökasysselsättningen.Jag tycker också att det är viktigt att vi tar fasta påatt nyföretagandet måste öka. Vi från Miljöpartiettycker att det är viktigt att småföretagaren har braförutsättningar att kunna utvecklas. Tyvärr är reglernaför många småföretag inte särskilt enkla. Många avreglerna är utformade för större och medelstora före-tag, och de passar inte in på småföretagen. Dessutomär det inte så enkelt att starta ett mindre företag, fördet finns så många regler. Det drabbar oss som kan-ske inte riktigt orkar sätta oss och hålla på med såda-na regler utan vill göra någonting aktivt.Jag kan hålla med om att skatten på arbete måstesänkas. Det jobbar vi från aktivt med idet som kallas skatteväxling, det vill säga att skattenpå arbete måste minska medan sådant som förstörnaturen och miljön ska beskattas hårdare. Det är detsom kallas skatteväxling, och det är också det somfinns med i samarbetet mellan Socialdemokraterna,har från förslag på andra åtgärdersom är viktiga. Försöket med friår som pågår i tolvkommuner är ett utmärkt exempel på detta. Vi pratarmycket om ohälsan och hur tempot i arbetslivet ökar.Med friåret ger man en person chansen att göra nå-gonting annat, att pröva sina vingar, att ta hand omsina barn och barnbarn eller vad som helst. Samtidigtger man en arbetslös person en chans att komma in påarbetsmarknaden som friårstagarenär ledig upp till ett år.Detta har varit ett mycket lyckat projekt i dekommuner där det finns. Från skadetta genomföras i hela landet, vilket är mycket vik-tigt.Sjuktalen ökar fortfarande. Det viktigaste där äratt vi drar ned på tempot. Det är en av de stora åtgär-der som vi måste vidta. Vi måste slå ned på tempot iarbetslivet för att höja livskvaliteten, inte bara i ar-betslivet utan under en persons hela tid, det vill sägaäven i livet utanför arbetsplatsen.Vårt stora mål med detta är givetvis sänkt arbets-tid, från dagens ned till sex tim-mar. Det tror jag är väldigt viktigt för att vi ska kunnaslå ned på arbetstempot, som är ett gissel för denökande ohälsan.Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska inledningsvis säga att jagåterkommer till frågan om småföretagen i mitt nästainlägg. Ni behöver därför inte vänta på det under denhär stunden.Jag vill kommentera ett par delar av det som nihar tagit upp i debatten.Det har kommit att handla mycket om en frågasom det ännu inte finns något förslag till, nämligenhuruvida arbetsgivarna ska ta någon del av sjukför-säkringskostnaden. Detta diskuteras, och jag kan geett direkt besked om att det är regeringens önskan attvi ska kunna införa en form av sjuklöneansvar förföretagen som är bredare än det som finns i dag.Då säger att vi vill fördyra för före-tagen. Ja, det blir dyrare. Det blir också billigare,därför att vi sänker arbetsgivaravgiften . Detblir dyrare för dem som är dåliga på att ta hand omsina sjuka anställda och som är dåliga på att förhindradålig arbetsmiljö.Det blir billigare för dem som är bra. Det är denandra sidan av det. Det är det som vi kallar ekono-miska drivkrafter. Men, , det som händeri dag är att många arbetsplatser fördyrar livet för demsom blir sjuka. För dem blir livet mycket besvärligareoch framför allt kostsammare. När man blir sjuktappar man ju inkomst. Den inkomst som man har vill och dessutomsänka ytterligare.Maria säger att detta kan leda till att manslår undan benen på småföretag och på andra företag.Nej, det tror jag inte. Men det som händer är attmånga dåliga arbetsmiljöer och många dåliga ar-betsorganisationer slår undan benen på de anställda.De blir sjuka.Jag vill fråga er på den borgerliga sidan i debat-ten: Vilka är era förslag? Ni attackerar det som dis-kuteras just nu och de förslag som eventuellt kommerfrån regeringen. Men vilka är egentligen era förslagför att sänka ohälsan? Blir folk friskare av sänkt skatt,?Det vi vill åstadkomma är att sätta press på före-tagen för att de ska börja göra någonting. Det går attgöra . Jag har sett många goda exempel på hurman hanterar ohälsan ute på arbetsplatserna. Det somdå händer är att arbetsgivaren och ledningen bestäm-mer sig för att någonting måste göras. Det är för fåsom gör detta. Det är för få som bestämmer sig. Detandra som görs på de goda exemplens arbetsplatser äratt man förankrar en strategi bland de anställda.Vad är då det första man gör när man ska börjaattackera detta problem på en arbetsplats? Jo, hör ochhäpna, man tar reda på hur många sjukskrivna manhar därför att det vet man inte. Detta vittnar företagom. De säger: Vi visste inte hur många som var sjuk-skrivna hos oss. vet vi det, och då kan vi börjajobba med det. De skäms när de säger det till mig.Det andra de gör är att ta reda på vilka de sjukskrivnaär. De vet inte vad de heter, och de skäms när desäger det också. Det tredje är att de tar reda på när desjukskrivna kommer tillbaka, så att de kan börja ord-na jobben, så att de passar dem som har varit sjuk-skrivna. De skäms också när de säger detta.När de har gjort detta ser de stolta ut och säger:Genom att vi började attackera detta har vi halveratsjukfrånvaron på vår arbetsplats på mindre än ett år.Det finns goda exempel runtom i landet på arbets-platser där man har lyckats, och det finns goda exem-pel på metoder för hur man ska gå till väga.Maria frågar också: Blir det fler eller fär-re jobb med den proposition som kommer ?Det är möjligt att vi har missförstått varandra, MariaLarsson och jag. Den proposition som är aviserad tilli morgon handlar om att förbättra sjukskrivningspro-cessen, öka precisionen vid sjukskrivningen. Denhandlar inte om sjuklönefrågan. Den avser vi attkomma med . Men frågan kan ju besvaras i allafall. Blir det fler eller färre jobb med de åtgärder viföreslår?För det första hoppas vi att det blir flera friska.Det är det som är poängen. Men blir det flera friskablir det också flera jobb . Om flerakommer i arbete och vi kan använda alla de männi-skor som har kapacitet och lust att jobba kommer viju också att kunna klara arbetskraftsefterfrågan, somuppstår om inte alltför . Vi kan klaradet utan att vi får ett flaskhalsproblem, med tryck ilönebildningen, med risk för ökad inflation, med riskför ökade räntor eller andra åtstramningar som följd.Detta leder till ökad tillväxt, , om viklarar arbetskraftsbehovet framöver. Det handlar omden potential som finns bland sjuka, bland invandrareoch bland dem som inte har möjlighet att jobba.De kommer att bidra till att öka tillväxten om dekommer i jobb. Därmed blir ännu fler sysselsatta. Detär det enkla sambandet.Anf. 9 BO ():Fru talman! säger att det är viktigtatt sätta press på företagen. Det som den här debattenhittills har visat är att det viktigaste är att sätta presspå regeringen. Så låt oss gemensamt, om vi nu kanskapa en majoritet för det, sätta press på regeringen.Jag tänker komma tillbaka till det.Sedan handlar det också om den här gamla LO-mannens bild av verkligheten. Politikerna styr i denoffentliga sektorn. Där är allting bra. Han säger inteens "arbetsgivarna". Han säger "press på företagen".Ändå är det den offentliga sektorn som är den störstasyndaren, och det är inte så konstigt. Där finns juoftast inte möjligheten att välja en ny arbetsgivare. Viser exempel efter exempel på att människor mår bätt-re när det finns alternativ i vården, i omsorgen. Detvisar undersökningar av Kommunalarbetarförbundetoch andra. Det är alltså inte i företagen det grundläg-gande problemet finns.Sedan är frågan: Hur ska man se till att man ändåtar ett ansvar totalt sett för den situation vi har när detgäller sjukskrivningar? Axlas det ansvaret bäst omman har nya kostnader? Det leder till ökat krångeloch är någonting som företagarna själva avvisar.Hade de tyckt att det här var bra hade de sagt: Ja, mendet här är jättebra. Låt oss köpa det här förslaget!Men framför allt de mindre företagarna avvisar det.Det finns i grunden ett incitament, framför allt hosde mindre företagen, att slå vakt om den arbetskraftsom betyder så mycket och att verkligen bry sig omdem som jobbar i företaget. Det är egentligen detlönsammaste ett företag kan göra för sig självt. Mendet incitamentet finns oftast inte i den offentliga sek-torn.Det som jag tycker är viktigt nu är att syna LarsBäckström. Jag kan i och för sig - det ska jag sägaklart och tydligt - tänka mig en kortare sjuklöneperi-od än de vi har . Jag tycker att det ärbra att vi har en period när vi har ett ansvar gemen-samt från den anställdes sida och från företagarna,men det kan mycket väl vara . Låt oss dis-kutera detta! Men vi kan göra någonting i riks-dagen som sätter press på regeringen och samtidigtstimulerar företagandet och jobben.Lars säger så här: Vi är kritiska motförslaget om att arbetsgivarna ska betala mer försjukfrånvaron. Det kan slå mot arbetshandikappadeoch bromsa viljan att anställa. Det är just det vi dis-kuterar. Det är vad säger. Men okej,vi kan ju forma en koalition. Fyra borgerligapartier säger nej. Ni säger nej. Då behöver HansKarlsson inte ägna sig åt att diskutera och jobba meddet här förslaget. Upp till bevis! Vi kan skapa majo-riteten nu.Det i så fall skulle kunna tänkasgöra är att återkomma och berätta om det finns nå-gonting som regeringen vill göra för att förbättravillkoren för företagande och villkoren för arbete. Vimoderater vill inte göra det sämre för den som ärsjuk, men vi vill göra det bättre och mer lönande förden som vill arbeta.Kommer ohälsan att minska om man ser till att detlönar sig bättre att arbeta? Det är långtifrån allasom missbrukar systemet. Det finns väldigtmånga kvinnor i vården som har haft tunga lyft ochsom behöver en snabbare rehabilitering. Också dethar ni misslyckats med, och fortfarande släpar ni efteri förhållande till det som vi på den borgerliga sidanhar föreslagit. Det finns de som mår dåligt av förhål-landena, av att de inte har inflytande på arbetsplatsen.Det måste man också göra något åt. Det handlar omfler alternativ och en bättre situation i offentlig sek-tor. Men det finns också ett missbruk, och det är klartatt ju mer det lönar sig att arbeta, desto mindre ärrisken att man missbrukar systemet.Men, , nämn några förslag som nivill genomföra för att förbättra företagandets villkor!Det är det grundläggande. Nämn några förslag som nivill genomföra för att förbättra arbetets villkor! Det ären sådan politik som behövs, inte en arbetsmarknads-politik som bara röjer undan efter era misslyckanden.Anf. 10 ():Fru talman! Debatten har utkristalliserat ett myck-et tydligt mönster. Framför allt de borgerliga talarnalägger fram förlag om bättre villkor för framför alltde små företagen som kan hjälpa till att få fart påsysselsättningen. Den ansvariga ministern säger attregeringen vill öka pressen på företagen, och så skild-rar han ett arbetsliv som jag tror att många av oss intekänner igen.Det finns arbetsgivare som inte har en aning omhur många anställda de har, hur många som är påjobbet och hur många som är sjuka eller när de sjukatänker komma tillbaka. Men det är framför allt destora landstingen, de monopolorganisationer som harfått en struktur som ingen längre kan överblicka ochdär mycket personal mår mycket dåligt. Det är demonopolstrukturerna vi ska diskutera och om vi villgöra någonting åt de arbetsmiljöer som ger upphovtill sjukdom.Lars för in ett helt nytt element i de-batten som är mycket intressant. Det kanske är så attvi har lagt för stor börda på småföretagarna. Då är detmycket intressant att han klargör att han absolut intetänker medverka till en ytterligare försämring försmåföretagarna.Vad innebär det här förslaget? Vi vet, , vad det är. Alla småföretagare får å ena sidansänkt arbetsgivaravgift, men å andra sidan ska desvara för sjuklönekostnaderna. Det kan man tycka ärneutralt, men vad är skillnaden? Jo, skillnaden är attrisken har privatiserats, för att använda ett ord somvänsterpartierna brukar använda med negativa för-tecken. Vi i är ofta mycket för privatise-ringar. Men om det är något som inte ska privatiserasär det just riskerna i samband med sjukdom.Privatisering var en stor fråga före valet. Då taladeVänsterpartiet och Socialdemokraterna emot privati-sering. När vi talade om privatisering handlade detabsolut inte om att privatisera socialförsäkringssys-temen. Det är en mycket viktig del i vårt välfärdstän-kande att vi gemensamt ska dela på riskerna för att blisjuka. Om vi tar bort den riskspridningen drabbar detjust de svagaste. Jag vill verkligen att vara tydlig: Har ni mandat från era väljare attmedverka till en privatisering av sjukförsäkringssys-temet i ? Det är en rak fråga som jag tycker attbåde jag och svenska folket skulle kunna få ett raktsvar på. Om svaret på den frågan är nej kan vi fåbeskedet i den här debatten att det inte blir någonprivatisering av sjukförsäkringen.Det här har ju prövats i . sedangenomförde man en sådan här kostnadsövervältringpå arbetsgivarna. Det har inte alls lett till någonminskning av sjukfrånvaron. Om det är något annatland i där sjukskrivningarna är ett jätte-problem är det just Holland.Att det är så viktigt att prata om det här förslagetberor på att det är en skenlösning. Det minskar etttillfälligt budgettaksproblem för regeringen, men detminskar inte ohälsan. Vi har velat tala om lösningarsom minskar ohälsan.