prot · GQ0965 · 2003-03-04 00:00:00 — utslag är utan tve-kan ett oerhört allvarligt bakslag för den svenskaalkoholpolitiken.Med beaktande av just detta är svaret från minis-tern oerhört positivt. Där konstaterar : "Med hänsyn till folkhälsan är det emellertid inteönskvärt att förbudet luckras upp." Det tycker jag ärdet allra viktigaste i det svar som jag har fått. Detinnebär, som jag tolkar det, att man har en stark am-bition att se till att vi behåller ett folkhälsoskydd ochhävdar att reklam i det avseendet utgör ett allvarligthot. Då blir det naturligt att fundera över följdfrågortill hela är upplagt, såvitt jag förstår, i två steg.Det ena är att skyndsamt komma fram till ett förbudmot reklam för alkoholdrycker med alko-hol. Där ser jag att skälet är att det annars skulle in-nebära bekymmer med konkurrensreglerna, och det ärbegripligt. Det är också viktigt att snabbt komma medett beslut på denna punkt. Det är ingenting att just nuställa en följdfråga om, utan det är det andra stegetsom är spännande, det vill säga reklamens innehåll,utformning och omfattning - hur vi kan se det fram-för oss och vilka ambitioner harsom minister i det avseendet. Går det att begränsa tillenbart specialtidningar om exempelvis mat ochdryck? Anser att det skulle varamöjligt? Finns det tydliga politiska ambitioner attgöra en sådan begränsning?Det är mina första frågor.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Först en kort kommentar om rättsord-ningen. Systemet med att det är domstolarna som skaavgöra vad som är en rimlig avvägning mellan folk-hälsomålen och målen för en fungerande inre mark-nad. Att det är tingsrätter och andra rättsinstanser somska göra den avvägningen är en effekt av anslutning-en till EU. Vi kan beklaga att vi har fått in den ord-ningen. Jag tycker att det ett slags statsvetenskapligdiskussion, en hållning som inte är alldeles oproble-matisk. Det kan innebära att domstolarna, som egent-ligen har att döma efter lagar, ibland blir de somockså, inte stiftar lag, men i vart fall tolkar lagen påett sätt som vi som riksdagsmän och statsråd harväldigt svårt att ändra på när det hängs upp på skriv-ningar i EG-rätten.Jag tycker att det är viktigt att ändå lyfta fram attäven om själva rättsordningen på detta sätt är en ef-fekt av EU-anslutningen, kan man inte skylla utslageti det här fallet på EG-rätten. gav ettganska öppet yttrande till tingsrätten, där man, precissom beskriver, sade att reklam-förbudet inte stred mot regler om handelshinder omdet inte finns andra och bättre sätt att skydda folkhäl-san. Tolkningen vad som är andra och bättre sätt ärdet som gör. Men hade faktiskt i sak lika gärna kunnat kom-ma fram till en annan slutsats. Man gjorde ändå intedet. Och eftersom man inte gjorde det innebär det attden dom som vi har fått måste vi som politiker för-hålla oss till, och vi måste försöka agera med ut-gångspunkt i den på ett sätt där vi tolkar den på ett förfolkhälsan så bra sätt som möjligt och utnyttjar detutrymme som domen ändå ger. Det är därför som vigår fram på detta sätt i två steg, med, vill jag säga, enstark uppbackning av riksdagen.Det ena steget är att vi ska ta fasta på det somMarknadsdomstolen säger. När det gäller begräns-ningar av vilken typ av alkohol som man ska få görareklam för överlämnas den frågan explicit till lagstif-taren att bestämma. ger dess-utom exempel på hur en sådan begränsning kanåstadkommas. Då har vi sagt att gränsen i skagå vid 15 volymprocent. Vi förbjuder reklam förstarksprit och starkvin.Det andra steget är i vilka forum och på vilket sättsom det ska vara tillåtet göra reklam. Vi vill ge enutredare i uppdrag att se över hur man kan användadet utrymme som domen ger för att i så stor utsträck-ning som möjligt begränsa alkoholreklamen i Sveri-ge. Om det innebär att man måste se över utform-ningen av annonserna eller i vilka tidningar de publi-ceras har jag lite svårt att ta ställning till.Men jag vill säga att vi har de högsta möjliga ambi-tionerna på det här området.Anf. 57 ():Fru talman! Jag förstår naturligtvis att en utredareska titta på det här och att man inte vill föregripa denutredningen. Men jag vill ändå tolka besked på den här punkten som att det finnstydliga och klara ambitioner att begränsa denna re-klam så mycket som möjligt, och det känns välgöran-de.Jag har här vatten i mitt glas, men om det hade va-rit ren alkohol i det hade det varit lika mycketsom varje person ökar sin alkoholkonsumtion medvarje månad i det här landet. ökar vialltså alkoholkonsumtionen med ren alkohol perinvånare . Just nu sker det en dramatiskökning av alkoholkonsumtionen. Några har sagt attden är större än vad den har varit på över hundra år.Även om statistiken har förändrats och jag har hörttill dem som har varit försiktiga med att göra dennajämförelse råder det ingen tvekan om att vi i alla fallär på väg mot den nivån. Så är det.Jag brukar inte tycka att det är roligt att ha rätt närjag gissar, men jag har haft rätt när jag hargissat hur utvecklingen skulle bli och fram till . Vi kan nog tyvärr förväntaoss en fortsatt stark ökning av alkoholkonsumtionen.Då vet vi att det handlar om tillgänglighet, om skatte-verktyget som tyvärr är väldigt urholkat och om öka-de införselkvoter. Men det handlar också om det somvi hade hoppats inte skulle komma på vårt bord,nämligen om bekymmer med att det skulle öppnasupp för alkoholreklam.Alkoholkapitalet försöker naturligtvis på alla sättatt bli fritt från de pålar som är nedslagna i markenoch som handlar om att man ska tygla denna drake sålångt som möjligt. försöker man på olika sätt attriva upp dessa pålar, och då gäller det att slå ned demigen. Det är nog det allra viktigaste som vi har fram-för oss.Den reklam som finns internationellt vänder sig istor utsträckning till barn, ungdomar och kvinnor.Sedan säger man från alkoholkapitalet att reklameninte kommer att medföra någon ökad konsumtion,utan det handlar mera om att människor byter tillandra sorter. Men det är ju nonsens. Inte minst genomförbudet mot tobaksreklam vet vi att det påverkadekonsumtionen och minskade rökningen. De mestutsatta grupperna är ju lättast att manipulera, och detär oerhört bekymmersamt.En annan fråga som det finns anledning att kopplaihop med detta är vad vi har för förutsättningar ochambitioner att ta tag i detta för att påverka inom EU.Vi måste se till att det långsiktigt införs ett förbudmot alkoholreklam inom EU. Vad är framkomligt attgöra? Har ambitioner att verka förett förbud inom EU? Det vore spännande om vi kun-de få det redovisat.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som Nils-ErikSöderqvist säger, att vi har sett en dramatisk ökningav alkoholkonsumtionen. Bara har det varit en 20-procentig ökning, från åttaliter till ren alkohol per individ. Det finns enbit kvar till EU-genomsnittet som ligger på ,men vi är på väg dit i en väldigt snabb takt. Man kanockså se att drickandet har förändrats. Det har blivitmer och mer vardagligt drickande, och det är inte pånågot sätt mindre farligt än det helgdrickande somtidigare förekom. Tvärtom blir de långsiktiga alko-holskadorna på intet sätt mindre med den typen avdrickande.Vi från regeringen har pekat ut fyra områden somska vara fredade från alkohol. Alkohol ska inte fåförekomma i trafiken, under kvinnors graviditeter, påarbetsplatser och under uppväxtåren. Ändå har antaletrattfyllerier ökat. Drickandet bland unga har ökatkraftigt, framför allt bland unga flickor. Vi ser till ochmed att drickandet bland de gravida har ökat. Man tarmed sig det vardagliga drickandet också under gravi-diteten. Det är kanske inte längre så dramatiskt attdricka som det var tidigare.Nu gäller det att slå vakt om de instrument som vihar. Först har vi tillgänglighetsinstrumentet. System-bolaget är oerhört viktigt för att se till att man barasäljer alkohol till dem som är och ingaandra. Detsamma gäller tillståndsgivningen för för-säljning av alkohol på restauranger och krogar. Därhar vi också sett en väldigt snabb utveckling under desenaste åren. Fler och fler tillstånd har utfärdats sam-tidigt som kommunernas tillsyn har försämrats. Vimåste nog se över vad vi kan göra på den bogen föratt se till att alkohol inte blir tillgängligt för de allrayngsta på det sättet.Sedan har vi naturligtvis den rena brottsbekämp-ningen - hembrännningen, smugglingen och lang-ningen - som vi måste bli mycket bättre på. Det ärockså viktigt med ett förebyggande arbete riktatfrämst till de unga. arbetar med enform av förebyggande arbete. Men vi måste bli ännubättre på det området och vara beredda att satsa ännustörre resurser än vad vi tidigare gjort.Alkoholkapitalet, eller de kommersiella krafterna,säger att reklam inte betyder så mycket. Det är baradet att folk väljer andra varor i stället. Det där är intesant. Det är klart att reklam betyder något. Det späderpå konsumtionen. Om man till exempel för att annonsera i en stor dagstid-ning räknar man ju med att få tillbaka sina pengar.Man försöker också sälja en livsstil där drickandet ären del i att vara modern, att vara häftig eller att varamed i gänget. Det är en del av försäljningstricket.Även om vi inte vill erkänna det vet vi innerst inne attvi påverkas av reklam.Hur kan man gå fram i ? Jag tror att manmåste försöka att få fastslaget en princip om att alko-hol inte är vilken vara som helst. Alkohol måste han-teras med särskild omsorg och också med särskildaregler. Då är det klart att reklamfrågan är en frågasom man absolut kan tänka sig att driva vidare.Anf. 59 ():Fru talman! Inte minst det sista var välgörande atthöra. Jag har väntat på att man i EU-sammanhang skakomma dithän att det blir en acceptans för att alkoholinte är en vara vilken som helst, utan det är i stället enlivsfarlig vara som måste omgärdas med restriktionerpå alla möjliga sätt.Det är spännande att konstatera att vi i jämförelsemed vår omvärld, inte minst det EU som vi nu är medi, har en lång tradition av att vara föregångare med enrestriktiv alkoholpolitik. Vi ligger långt framme.Omvärlden har ett mycket, mycket värre läge. Mi-nistern berörde också alldeles i rena siffror ochtal hur det ser ut med konsumtionen.Det värsta som händer är att vi lägger oss tillmed ett europeiskt alkoholmönster, att dricka underhela veckan, som vi behåller vårt klassiskaoch gamla sätt att dricka, det vill säga under helgerna.Vi får alltså ett dubbelt alkoholmönster. Med ett så-dant dubbelt alkoholmönster riskerar vi - om vi tittarframåt i det mörkaste scenariot, som vi får hoppasinte inträffar - att snabbt lägga oss i täten i EU när detgäller antalet människor som är alkoholskadade.Sedan har det också oerhörda ekonomiska kon-sekvenser. Man räknar med att vi har ungefär 130miljarder i samhällskostnader för alkoholen i vårtsvenska samhälle. Tänk vad vi skulle kunna användadessa pengar till, till sjukvård och till andra saker.Här finns alltså oerhört mycket att göra.Kopplat till dagens fråga skulle jag bara avslut-ningsvis vilja ställa frågan till påvilket sätt ministern är beredd att följa upp det här. Ensak är att nu landa i två olika åtgärder, en snabb ochsedan en . Men hur ska de sedan följas upplångsiktigt?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror faktiskt att uppföljningengörs bäst i och att vi ska vårda den storaenighet som vi ju fick kring alkoholpolitiken när denhär frågan kom upp på bordet. Det är en väldigt viktigsak att bygga vidare på för oss sex partier som äröverens om hur vi ska hantera detta. Det är egentligenbara som står vid sidan om. Jag tror attdet bästa sättet när det gäller folkhälsopolitik överhuvud taget är att bygga den på ett brett sätt. Vi vetatt har en annan uppfattning, att de stårvid sidan om. De kan bli där. Jag tror att de egentli-gen gör sig själva en otjänst, därför att den allmännaopinionen i riket är nog den att detta är en fråga somman inte ska ta lätt på. Det är nog många som faktisktär oroliga över vad som är på väg att hända, inteminst på ungdomssidan.Att bygga ut satsningarna på förebyggande insat-ser, att slå vakt om Systembolaget, att se över hur detegentligen står till med kommunernas tillståndsgiv-ning och naturligtvis också att bygga ut missbrukar-vården är en del av de satsningar som vi ska gå frammed. När det gäller pengarna på narkotikasidan är detklart att en del av dessa också kommer att kunnahamna hos dem som är alkoholiserade.Samtidigt tror jag att vi har bättre förutsättningarnu, trots detta att vi har hamnat i en sådan här situa-tion, att vara offensiva än vad vi hade tidigare. Vi haren bred uppslutning i den här kammaren plus att vihar en känsla av att debatten vänder i riket. Det är intelängre den lätta och enkla låt-gå-politiken som mankan spela på hos människor, utan nu är det den an-svarstagande alkoholpolitiken som vinner terräng.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:191 omvärnpliktstjänstgöring som civilt meritvärdeAnf. 61 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att det civila meritvär-det inom värnpliktstjänstgöringen ska öka samt vilkaåtgärder jag avser att vidta för att underlätta för värn-pliktiga att genomföra komvuxstudier utanför hem-orten.Jag vill inleda med att säga att arbetet med att ci-vilt meritvärdera värnpliktstjänstgöringen inte ärnågot som enbart berör Försvarsdepartementet ochmig som försvarsminister. Det handlar om samhälletssyn på värnplikten och är ett arbete som berör helasamhället. Vi måste se det som en merit i sig att hafullgjort en värnpliktsutbildning. Det är viktigt att integlömma bort syftet med värnpliktsutbildningen. Om-fattningen av arbetet med civilt meritvärde får intemedföra att de militära utbildningsmålen eftersätts.Jag kan inte hålla med när hansäger att arbetet med det civila meritvärdet fallitmellan stolarna och att det enda konkreta resultat somkommit ut av detta är fria högskoleprov. Det har visatsig att frågorna är mer komplexa än man kunde tronär arbetet inleddes.På Försvarsdepartementet har en ar-betsgrupp tillsatts med representanter från departe-mentet, Försvarsmakten, Krisberedskapsmyndighetenoch . Arbetsgruppen har tilluppgift att ta fram ett underlag för regeringens samla-de syn på civilt meritvärde. Arbetet innebär att grup-pen ska definiera vad som menas med civilt meritvär-de samt presentera riktlinjer för det fortsatta arbetet.Resultatet från arbetsgruppens arbete har jag för av-sikt att presentera för riksdagen.Utöver detta vidtar Försvarsmakten åtgärder föratt de som fullgör värnpliktstjänstgöring ska kunnatillgodoräkna sig delar av sin utbildning i det civilalivet efter avslutad tjänstgöring. Detta arbete kommerständigt att pågå eftersom både samhället och demilitära utbildningarna kommer att utvecklas. Exem-pel på delar av värnpliktsutbildningen som gercivilt meritvärde är bland annat sjukvårdsutbildningoch NBC-utbildning som vardera ger tio högskolepo-äng. Som certifierade utbildningar kan exempelvisnämnas dykarutbildning som resulterar i yrkesdykar-certifikat samt terrängskoterutbildning som resulterari förarbevis.För andra militära utbildningar kan det vara svåra-re, men inriktningen för Försvarsmaktens fortsattaarbete är att de civilt meriterande utbildningar somenskilda förband genomför nu också ska genomförasinom hela Försvarsmakten där så är möjligt utan attde militära utbildningsmålen eftersätts.Liksom har jag noterat att det ärett problem för vissa värnpliktiga att få sin hemkom-mun att betala för deras komvuxstudier på förbands-orten. Inte heller detta är en fråga som enbart är enförsvarsfråga. har det dock rört sig om ettbegränsat antal värnpliktiga vars hemkommuner intebeviljat förbandsorten ersättning för deras utbild-ningskostnader. Den arbetsgrupp jag tillsatt kommer isitt arbete att behandla även denna fråga. Inriktningenär självklart att underlätta för de värnpliktiga att deltai komvuxstudier på förbandsorten där så kan ske utanatt det hindrar den militära utbildningen.Anf. 62 ():Fru talman! Till att börja med vill jag tacka försvaret på interpellationen.I dag tas av de mönstrade ut tillplikttjänstgöring. Detta är en stor skillnad mot hur detvar för , då det var naturligt och ettnaturligt steg att göra värnplikten. Utvecklingen un-der senare tid har gått mot motsatt håll. är detmånga som söker sig från att göra en plikttjänstgö-ring.Utvecklingen har också gjort attdet ställs högre krav på dem som gör totalför-svarsplikt, och det med rätta. Men utvecklingen avbåde försvaret, som sagt, och samhället har lett till attFörsvarsmakten i mångt och mycket konkurrerar medexempelvis högskolor och universitet om ochintresset från unga killar och tjejer.Vi är alla överens om att vi vill ha ett försvar meden hög kvalitet och en hög kompetens både blanddem som är fast anställda och bland dem som gör sinvärnpliktstjänstgöring. Men för att denna kvalitet ochkompetens ska fortsätta att utvecklas krävs ett antalåtgärder. En av dessa är att se till att utbildningenunder plikttjänstgöringen ges ett reellt civilt meritvär-de. Detta kan också bidra till att öka intresset för attgöra en plikttjänstgöring.Därför blir jag lite besviken när nu försvarsmi-nistern har tillsatt ytterligare en arbetsgrupp gällandedet civila meritvärdet. Det är inte fler arbetsgrupper,utredningar och långbänkar som behövs, utan det sombehövs är skarpa förslag. Utredningar som har tagitupp hur man ska hantera och utveckla det civila me-ritvärdet har det varit gott om . Och det är ett antal förslag som har lagts fram -förslag som det slutligen, tyvärr, inte har blivit myck-et av.Försvarsministern säger vidare i sitt svar att ar-betsgruppen ska definiera vad som menas med civiltmeritvärde. En sådan definition har gjorts på olikahåll. gjorde ocksåen definition av civilt meritvärde. Deras definition avcivilt meritvärde var som följer: att tjänstgöringen avbåde arbetsgivare och den enskilde som genomgåttutbildning anses vara något som ger fortsatt nytta idet fortsatta livet.Även de båda pliktråd som vi har i , och , har definitioner påcivilt meritvärde som är ungefär likalydande. Självadefinitionen råder det alltså ganska stor enighet om.Den torde därför inte behöva utredas ännu en gång.För ett par veckor sedan fick vi i försvarsutskotteten föredragning om ytterligare en utredning sombehandlat civilt meritvärde. var utredarenplacerad inom Försvarsdepartementet. Den bild jagfick av utredningen var att den har tagit ett ganska brahelhetsgrepp och innehåller en mängd intressantaförslag omkring hur detta med det civila meritvärdetkan förbättras. Jag skulle därför tycka att det voreintressant att veta om försvarsministern kommer attöverväga några av de här förslagen eller bara vänta påarbetsgruppens utredning.Jag håller med försvarsministern om att arbetetmed att förbättra den civila meritvärderingen inteenbart är en fråga för Försvarsdepartementet utan attdet är en mycket bredare fråga än så. Det här spänneröver ett flertal olika politikområden och berör ettflertal olika departement.Jag blir lite besviken, avslutningsvis, över att mi-nistern sopar undan min andra fråga, om de värnplik-tiga som hindras från att delta i komvuxstudier.Hon sopar undan detta med att de är så få. Det ärmöjligt att det är ett problem som berör få individer.Dock ska inte frågan gömmas undan för det. Jagundrar därför om försvarsministern har för avsikt attta upp detta problem med exempelvis utbildningsmi-nistern, eftersom frågan berör flera departement.Anf. 63 Försvarsminister ():Fru talman! Allra först hoppas jag att och jag är överens om att även om nu inte allaungdomar ingår bland dem som tas ut till värnplikt-stjänstgöring är det utomordentligt betydelsefullt attsamhället som helhet har respekt för en genomgångenvärnpliktsutbildning, värderar den som en allmänkompetenshöjning och inser att den har ett civilt me-ritvärde.Det är riktigt att det har skett flera utredningar.Men är ju avsikten i den beredning som sker idepartementet att alla tidigare utredningars och ar-betsgruppers förslag ska kunna användas. Bakgrun-den är naturligtvis att man har kommit olika långt påolika håll. Det har varit svårigheter att få uppslutningkring det här. En del av förslagen, som har blivit förgamla, har kanske inte riktigt samma relevans i dagmen kan ändå ha ett visst intresse. Därför skulle jagvilja att vi nu ger den här arbetsgruppen en chansinnan vi avfärdar den. Det betyder att mycket av detarbete som har lagts ned inte är bortkastatutan är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet.Förutsättningarna för att man ska lyckas är ju godaom man har en bra grund att stå på.Sedan vill jag säga att jag inte sopar det här pro-blemet med dem som inte går i komvux under mattan.Det är en fråga som ska vara med i själva berednings-arbetet. Visar det sig då att andra departement ochandra ministrar i regeringen behöver vidta åtgärderkommer jag att ta upp den frågan också i den fortsattaberedningen av ärendet.I likhet med tycker jag att det härär en utomordentligt betydelsefull sak som har storvikt. Det är därför ingen obetydlig fråga som ClaesVästerteg ställer.Anf. 64 ():Fru talman! Jag delar försvarsministerns syn på attvärnpliktstjänstgöring och civilpliktstjänstgöring äroerhört viktigt för samhället. Jag tror att vi på mångaolika arenor och många olika plan måste arbeta för attnå ut med hur pass bra utbildning det bedrivs inom dehär områdena. Det behöver Försvarsmakten göra. Detbehöver andra myndigheter inom totalförsvaret göra.Det behöver Försvarsdepartementet göra, och detbehöver också vi göra som är aktiva på försvarspoli-tikens område.Jag ska inte säga att den här utredningen, eller denhär arbetsgruppen, inte kommer att leda till någotgott. Det hoppas jag att den gör. Men jag blir lite räddnär försvarsministern säger att det handlar om rikt-linjer för det ytterligare arbetet. Då ställer jag migfrågan: Hur mycket ytterligare tid kommer det att tainnan vi uppnår en civil meritvärdering som är myck-et bättre än den ? Det bedrivs en bra utbildningute på många av de förband som vi har, och mycketav det värderas civilt.Sedan finns det också en del frågor som man kanställa sig om hur man bedriver utbildningen och omvarför den inte är civilt meritvärderad. Jagska ta ett exempel, som inte försvarsministern självkan påverka men som gör att man funderar. Man kanfå ett förarbevis inom Försvarsmakten för att köra enlastbil på . Men samma utbildning lederinte till att man automatiskt får ett körkort. Då ärfrågan: Är det utbildningen som inte är tillräckligeller är det någon annanstans det brister? Det gör enlite orolig på flera olika plan.Än en gång vill jag säga något om det här medkomvuxstudier. Det här är inte heller direkt någon nyfråga - liksom den civila meritvärderingen inte ärnågon ny fråga. garnison har under ett antal årbedrivit ett gediget arbete för att försöka påverkapolitiker och politiska beslut för att vi ska kunna lösadet här på ett enkelt sätt, vilket borde vara möjligt.Jag skulle kunna tänka mig en modell där manhade en interkommunal ersättning vad gällerkomvuxstudierna så att de som har en värnplikt-stjänstgöring på annan ort ska kunna få bedriva studi-er på kvällstid utan att det påverkar den övriga ut-bildningen. Det är en modell som jag skulle kunnatänka mig. Jag hoppas att den delen av den civilameritvärderingen skulle kunna snabbas på lite ochinte bara hamna under riktlinjerna för den här arbets-gruppen som ska komma till hösten.Anf. 65 Försvarsminister ():Fru talman! Det är ju så att man också inom För-svarsmakten lägger ned rätt mycket arbete på attkomma fram när det gäller den civila meritvärdering-en och att stimulera möjligheterna till andra studier.Mycket av det arbete som Försvarsmakten själv läg-ger ned kommer också att kunna användas i departe-mentets arbetsgrupp eftersom det finns företrädaremed.Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg attFörsvarsmakten har avsatt för attde civilt meriterande utbildningar som enskilda för-band nu genomför ska kunna genomföras inom helaFörsvarsmakten. Då kan man titta på om pengarnaanvänds på rätt sätt. Fungerar det bra?