prot · GR099 · 2003-10-02 00:00:00 — Min fråga är: Är socialministern beredd att ha ett brett samarbete här i om den psykiatriska vården, bland annat när det gäller frågorna om resurserna till den och om behovet av mer tvångsåtgärder inom öppenvården? 40 Socialminister (): Jag tror att och jag, och Socialdemokraterna, förmodligen tillsammans med flera andra partier, har samma analys av den situation vi har. Tanken bakom psykiatrireformen, som för övrigt undertecknade, var bra. Vi stöder den, men det finns en rad problem med genomförandet. kan man säga att det finns tre problem när det gäller psykiatrin. Det första handlar om resursfrågan. Vi har anvisat pengar till kommuner och landsting, men de har antingen inte varit tillräckliga eller använts för någonting annat i strid med den överenskommelse som vi har tecknat. Det andra är att vi förmodligen behöver fler platser i slutenvården. Det tredje handlar om att vi behöver pröva om gränsen mellan frivillig vård och tvångsvård är rätt dragen. Vi har samma uppfattning. Mitt förslag är att vi ska tillsätta en nationell samordnare som ska se till att ambitioner genomförs, vilket är viktigt när det gäller exempelvis samordning mellan kommun och landsting. Uppgiften ska också vara att utreda just de frågor som tar upp. Jag är beredd att samverka för att vi snabbt ska komma till beslut om detta, och jag ser gärna en fortsatt dialog med . 41 BO (): Tack för det svaret. Vår ambition var förstås att vi skulle kunna vara så många som möjligt i detta breda samråd. Förra gången när psykiatrireformen beslutades lade den dåvarande oppositionen fram förslag som jag som statsråd tyckte var förbättringar. Vi lyckades sedan i sy samman en uppgörelse som hela ställde sig bakom. Jag delar förstås uppfattningen att intentionerna i den reformen var goda. Det har varit problem i genomförandet här och var, och de måste vi angripa. Situationen inom psykiatrin är oacceptabel. Jag blir en liten aning oroad om det är så att samordnaren ska fundera på de här frågorna. Exempelvis frågan om vi behöver mer tvångsåtgärder i öppenvården är väl utredd, remissbehandlad och allting. Det är egentligen bara för statsrådet att skicka en proposition så att vi kan behandla den i socialutskottet och i . Jag vill ha ett något tydligare svar på den frågan. Är statsrådet beredd att i bred samverkan förstärka resurserna till psykiatrin och ändra reglerna om tvångsåtgärder i öppenvård? 42 Socialminister (): Det är väl ändå ganska klokt att snabbt göra en analys av de frågeställningar som finns. När det gäller resurserna måste vi ta reda på vad de pengar som vi har beslutat om använts till. Hur kommer det att se ut när vi höjer anslagen till landstingen med 1 miljard? Kommer pengarna att användas för det de är avsedda för? Behövs det resurser därutöver, vilket tror att det behövs, ska vi diskutera det. Vi ska se till att vi får fler platser. När det gäller frågan om rättspsykiatrin tycker jag att man ska utreda frågan vad det skulle betyda om vi skulle ta över det ekonomiska ansvaret. Den frågan behöver prövas. Det ska inte ske genom långa utredningar, men väl genom att man får någon som sammanställer argumenten. Det gäller också frågan om tvång i öppenvården. När frågan prövades senast var en kompakt majoritet av remissinstanserna tveksamma till detta och sade att det inte betyder att vi löser de problem som psykiatrin står inför. Man behöver gå igenom vad som hänt och vilka erfarenheterna är. Det ska inte ske genom en lång utredning som arbetar som den gamla psykiatrikommittén, utan det ska ske mycket snabbt så att vi snabbt ska kunna fatta beslut. Det är inte fråga om någon lång utredning utan om någon som tar fatt i det, fångar upp det material som finns, ser till så att kommunerna genomför det som vi har beslutat och kan komma till oss med förslag till förbättringar. 43 (): Jag vänder mig till statsrådet i hennes egenskap av nordisk samarbetsminister. Mycket av det nordiska samarbetet ska ske nära människor, och det nordiska samarbetet måste märkas på olika sätt. Men arbetet utvecklas också genom en samverkan mellan oss parlamentariker och ministrar. Min inledande fråga blir: Hur viktig tycker den nordiska samarbetsministern att dialogen mellan de nordiska ministrarna och de nordiska parlamentarikerna är i verkligheten? 44 Statsrådet (): Låt mig instämma i inledande ord. Det är oerhört viktigt att vi har ett nära och bra samarbete mellan alla oss som är intresserade av och arbetar för att utveckla och fördjupa det nordiska samarbetet. I det ligger naturligtvis att vi har en bra samverkan och en bra dialog mellan ministrarna i respektive regering och de parlamentariker som är engagerade i arbetet. Jag tror att det är helt avgörande för att vi ska kunna nå bestående framsteg. 45 (): Tack för svaret. Om nu statsrådet delar uppfattningen om vikten av en dialog, låt mig då ta ett konkret exempel som leder fram till min andra fråga. Det rör arbetet med den gemensamma nordiska budgeten. Där har vi parlamentariker i de olika partigrupperna arbetet ganska intensivt. Men av en total budget på nästan 900 miljoner har man från parlamentarikerna de facto lyckats förändra cirka 1 ½ miljon. Jag tycker inte att detta är en bra budgetprocess. Det är viktigt att vi har en väl fungerande budgetprocess som utformas i dialog mellan ministrarna och parlamentarikerna. Därför blir min följdfråga: Är statsrådet som nordisk samordningsminister beredd att verka för en annan och mer demokratisk ordning när det gäller att arbeta fram den gemensamma nordiska budgeten? 46 Statsrådet (): Det är min uppfattning att vi har en bra och väl utvecklad dialog. Jag har själv deltagit i direkt dialog med budgetgruppen i . Jag vill också påminna om att i denna budget på som vi talar om gick vi in med en förändring på 38 miljoner. Därefter hade jag en dialog med budgetgrupp. Jag tog intryck av de synpunkter som kom. Jag återkom med en förändrad budget utifrån den dialogen. I samband med dialogen hade vi på nytt en förändring i det slutliga förslaget som lämnades. Då var det fråga om 2 miljoner. Men förändringarna var betydligt större, . Jag har verkligen lyssnat. Jag har uppfattat att vi var helt överens om dialogen. Ingen har framfört den minsta kritik i frågan om hur vi har arbetat med budgetprocessen. 47 (): Min fråga går till miljöminister . Vi vet att var farligt från start eftersom en incident visade att inga nödkylssystem skulle ha fungerat vid en olycka. presenterade en säkerhetsstudie, men den underkändes av . visade det sig att reaktorn hade en alldeles för hög sannolikhet för härdsmälta. Efter många uppskov fick fram till på sig att leverera en ny studie. När den försenad skickades in visade det sig att missat sitt säkerhetsmål med faktor 2 för härdsmälta och att risken för en stor härdsmältsolycka var nästan lika stor. Det skulle betyda att risken är cirka hundra gånger större än vad har påstått. Sist vi hade en riktig kärnkraftssäkerhetsutredning var . Är det inte dags att göra det igen genom att ge mycket begränsade utredning tilläggsdirektiv? 48 Miljöminister (): Det är min bedömning att vi har en mycket väl fungerande kontroll av våra kärnkraftverk. Det visas inte minst av det arbete som utförs av och de ingripanden man gör när det föreligger brister. Jag tycker att arbetet präglas av integritet och tydlighet. När det gäller en övergripande utredning är det en fråga som just nu inte är aktuell. Vi får se om vi anser att det är aktuellt när den utredning som pågår är färdig. Min bedömning är att arbetet just nu förflyter bra. Jag har ett stort förtroende för SKI:s sätt att sköta arbetet. 49 (): Tack för svaret. har stoppat driften och anmält till åtal bland annat för att verket kört reaktorn när det hade skyldighet att stoppa den. Men det handlar inte bara om . 3 står också stilla på order av efter en incident. Det verkar vara läge för en ordentlig säkerhetsutredning. utredning engagerade de främsta experterna på säkerhetsområdet och föreslog konkreta konsekvenslindrande åtgärder som också genomfördes . är det andra frågor som behöver belysas. Det gäller framför allt säkerhetskultur och hantering av åldrande tekniska system. Anser att Frigrens uppdrag täcker sådant? 50 Miljöminister (): Min uppfattning är att det har hänt mycket sedan vi hade den sista utredningen. Inte minst har vi fått nya ägarförhållanden i kärnkraftsindustrin som har inneburit att kontrollverksamheten har fått en annan karaktär. Det krävs tuffare kontroll från Statens kärnkraftsinspektions sida för att se till att säkerhetskulturen uppfylls. Det finns tillfällen när den inte gör det, och är ett exempel på det. Mina samtal med företrädare för ger dock vid handen att deras bedömning är att man fortfarande har en god kontroll. Det är inte så att det föreligger större säkerhetsbrister trots den nya situation man har. Bedömningen är att man kan hantera situationen på ett bra sätt. Det förhindrar inte att jag tycker att det är väl värt att överväga om det kan behövas nya granskningar. Som vet görs det fortlöpande granskningar. Vi har följt upp ett antal utredningar och uppdrag för att följa utvecklingen så att vi är uppdaterade på den nya situationen. Det är inte alls omöjligt att vi kan återkomma till frågan. Men bedömer jag, trots nya förhållanden, att hanterar frågan på ett bra sätt. 51 (): Jag har också en fråga till socialminister . Vi har ju alla berörts djupt av de vansinnesdåd som har skett . vill jag säga att det känns beklämmande att människor på grund av sjukdom har gjort saker som de egentligen inte vill. Vi har alla anledning att vara ödmjuka inför den mycket svåra situation som vi har inom psykiatrin . Med anledning av detta kan jag konstatera att enligt det prioriteringsbeslut som vi fattade här i tillhör de psykiskt sjuka prioriteringsgrupp ett. Med anledning av det vill jag fråga om socialministern är beredd att tillmötesgå förslag om att vi behöver minst 1 000 nya vårdplatser för psykiskt sjuka och kanske 1 000 för missbrukare för att bland annat råda bot på de här problemen så att alla människor får den vård som de behöver. 52 Socialminister (): Sedan vi i den här bestämde oss för psykreformen har haft till uppgift att följa vad som händer. Den kom med sin första rapport , och alldeles kom den andra rapporten. På punkt efter punkt vill föreslå förändringar, och har presenterat förslag för att skärpa kontrollen, för att stärka patientens ställning och för att lösa problemet med resurserna. Det som man senast påpekade var just detta med samordning mellan kommuner och landsting. fattade ju också ett beslut för att förbättra detta. Min uppfattning är att det är viktigt att vi nu skyndar på så att det som vi har beslutat här också genomförs. Det är därför regeringen ska tillsätta denna särskilda nationella samordnare. Vi behöver få åtgärder i gång. Den samordnaren ska också bedöma hur många nya platser som behövs. Vi har 5 300 platser i slutenvården plus 8 000 platser i den kommunala omsorgen, där psykiskt sjuka människor tas om hand. Jag tror att det behövs fler platser, men exakt hur många som behövs kan jag inte avgöra. Det vill jag att denna samordnare mycket snabbt ska gå igenom och sedan tala om vilken bedömning han eller hon gör. 53 (): Jag tackar så mycket för det svaret, men jag vill då genast komma in på resursfrågan. Enligt budgeten är det de facto netto endast som går till kommuner och landsting. Jag tror inte att någon av oss tror att det kan täcka de akuta problem som finns. Min fråga är: Är regeringen beredd att tillskjuta ytterligare pengar snabbt för att komma till rätta med de utomordentligt stora problem som enskilda människor står inför? 54 Socialminister (): Problemet är att vi har gjort en överenskommelse från statens sida med landsting och kommuner om ett antal miljarder. De ska användas för psykiatri, för primärvård och för de äldres sjukvård. Det finns ett handslag och ett avtal undertecknat; de här pengarna ska gå till detta. Sedan har landstingen andra bekymmer, som vi kan läsa om i tidningarna när som helst. Men det får inte vara så att det som vi har kommit överens om används till andra saker. I så fall skulle man säga upp avtalet och säga: Vi kan inte leverera det som vi kom överens om. Jag tycker att det första vi ska göra nu är att ställa frågan: Vad har de här pengarna använts till? Får vi en förbättrad psykiatri? Sedan tror jag att vi gemensamt behöver diskutera hur vi ska hjälpa landstingen och kommunerna att få ordning på sin ekonomi, så att vi kan få en ordentlig verksamhet. Men det som vi har kommit överens om och skrivit avtal om ska levereras. Vi har levererat pengarna, och vill vi att landstingen och kommunerna talar om hur de har förbättrat psykiatrin. Kompensation för tredje sjuklöneveckan 55 (): Jag vill ställa en fråga till näringsminister . I samband med att man beslutade om det omdiskuterade och av företagen illa omtyckta förslaget att företagen skulle betala kostnaden för den tredje sjuklöneveckan så lovade man att de mindre företagen skulle få kompensation genom ett högkostnadsskydd. På grund av , som innebär att staten inte får stödja enskilda företag, var regeringen inte säker på om högkostnadsskyddet skulle kunna genomföras. Trots det infördes den tredje sjuklöneveckan innan man var på det klara med om detta kunde gå igenom eller inte. Min fråga är nu: Hur ser läget ut ? Det ryktas att förslaget inte går igenom hos . Skulle jag kunna få en kommentar till detta av näringsministern? 56 Näringsminister (): Vi vet ännu inte vilken ståndpunkt kommer att redovisa i frågan. I avvaktan på det tycker jag att det är klokt att vara lite försiktig med det här. Vi arbetar på huvudalternativet att systemet kommer att kunna fungera. Vi måste ha beredskap för andra lösningar, och vi kommer i så fall att vara öppna för samtal om hur de ska utformas, men det är i första hand min kollega statsrådet som då kommer att hantera frågan. 57 (): Tack för svaret, näringsministern. Men jag tycker att det är märkligt när man genomför ett förslag och har lovat kompensation, men sedan bara gör det på ena sidan. Man lägger alltså på företagarna kostnader men ger inte den kompensation som utlovats. Min andra fråga gällde egentligen om regeringen hade några alternativ om det här inte går att genomföra. Jag har väl delvis redan fått svar på den frågan man är alltså öppen. Men har näringsministern några konkreta idéer om hur man ska lösa det här i stället? 58 Näringsminister (): Vårt huvudalternativ är att det högkostnadsskydd som vi har föreslagit är det som ska genomföras. Det finns ingen anledning för oss att diskutera andra alternativ så länge detta är det alternativ som vår ambition är inriktad på och som vi tror kommer att kunna gälla. I övrigt tycker jag att det räcker för mig att säga att om vi skulle ha fel och det blir på ett annat sätt så har vi en öppen attityd till att samtala om detta med alla berörda parter. Den dagen, den sorgen då får vi återkomma till det. Men vad vi har i våra byrålådor för en sådan eventualitet ser jag ingen anledning att stå här och diskutera i hypotetiska termer. 59 (): Min fråga riktar sig till näringsministern. Såväl och som den nuvarande näringsministern har lovat småföretagarna förenklingar i regelsystemet. Men ingenting har hänt. Alla är uppenbarligen medvetna om problematiken, men handlingskraften saknas. Min konkreta fråga är: När får vi äntligen här i salen se ett förslag om regelförenklingar för småföretagen? 60 Näringsminister (): Tillåt mig att protestera mot den lätt populistiska tonen i frågan att ingenting har hänt. Jag vet inte om någonsin träffar någon småföretagare. Fråga honom hur han skötte sina anställdas källskatter och hur han gör det ! Fråga hur han skötte sina kontakter med tullen och hur han gör det ! Fråga honom hur införandet av Internet, enklare kommunikation och dygnetruntöppna myndigheter har påverkat vardagen för honom i hans affärsverksamhet! Fråga honom om han har mer tid för att skaffa kunder och utveckla sina produkter än ! Jag undrar om det finns småföretagare som då säger som ingenting händer, allt är sig likt och allting står still! Vi jobbar intensivt med de här frågorna, och det sker framsteg kontinuerligt. Just tar vi nya steg framåt. Vi har i regeringen gett uppdrag till 40 statliga myndigheter som har direktkontakt med företagen i form av regleringar, rådgivning och annat om hur de ska arbeta under det kommande halvåret för att intensifiera sitt arbete med att se över sina befintliga regler. Jag vill starkt protestera mot den beskrivning som använder i sin frågeställning. 61 (): Ett fåtal regler har försvunnit och ett otal regler har tillkommit. Jag kan konstatera att om vi ska få en tillväxt i det här landet så är det de små och medelstora företagen som vi har att lita på. Då måste vi också ge dem vettiga förutsättningar. Det är utan tvekan så att man har en mycket stor belastning under det regelsystem vi har. Vi ser fram emot att få ett förslag också till den här kammaren om de förenklingarna. 62 Näringsminister (): Jag instämmer helt i att förenklingar behövs. Vi ska jobba kontinuerligt med förenklingar. Jag kan förutspå att vi kommer att jobba med det också. Jag har svårt att tro att har den åsikten att man är färdig med förenklingsarbetet vid någon viss tidpunkt och att det är slut då. För mig är detta en kontinuerlig och evig process med en allt högre ambitionsnivå. Det viktiga för mig är inte antalet regler i en regelbok eller några dumma kvantitativa mått som har använts. Det viktiga för mig är hur mycket tid detta tar för våra småföretagare. Hur mycket tid tar det bort från deras kärnarbete att skaffa kunder och utveckla sina produkter? De exempel som jag gav, och som valde att inte kommentera, ger kraftfulla effekter i vardagen för tusentals och hundratusentals småföretagare i . Vi ska vara glada över att vi har duktiga och myndigheter som driver de här frågorna framåt. Vi ska ge dem bättre redskap och bättre stöd att i sin vardag förbättra möjligheterna för företagen att sköta myndighetskontakterna enkelt och utan krångel. 63 (): Jag har en fråga till miljöministern. Som miljöministern säkert känner till är vi ena hejare på att samla in och återvinna glas i det här landet. Med större eller mindre glädje bär vi våra kassor med tomglas till återvinningsstationen. Det är väldigt bra, eftersom glas i soporna och i naturen är väldigt skadligt för både människor och djur. riskerar den väl fungerande insamlingen av glas att gå i kras eftersom Svensk Glasåtervinning, som sköter insamlingarna, också tvingas samla in flaskor som blivit tomma på grund av inmundigad privatimporterad dryck. För detta glas kan man inte ta ut några avgifter från svenska producenter. Det har lett till att Svensk Glasåtervinning har avsevärda ekonomiska problem. Vad kommer miljöministern att göra för att återvinningen av glas ska kunna fortsätta i nuvarande omfattning? 64 Miljöminister (): Låt mig först säga att glasåtervinningen är en väl fungerande del av vår återvinningsverksamhet. Jag tror att det är av glaset som återvinns. Det fungerar alldeles utmärkt. Det är också därför som regeringen har lagt fram en proposition om att vi ska fortsätta med ett producentansvar för glas. Privatimporterad dryck är ett stort problem som vi är väl medvetna om i regeringen. Vi arbetar med denna fråga för att återkomma till glasindustrin med hur vi ska lösa den. 65 (): Tack för svaret, miljöministern, även om det var något flytande. Det under miljöministern lydande tolkar aktuella förordningar så att Svensk Glasåtervinning är skyldigt att samla in även sådant glas som man inte kan ta ut avgift för hos svenska producenter. Men i 15:6 står det uttryckligen när det gäller återvinning att sådana föreskrifter får meddelas i fråga om avfallet att de varor eller förpackningar som producenterna tillverkar, för in till eller säljer omfattas av producentansvaret. Eftersom det är privatpersoner som privatimporterar kan det inte åläggas Svensk Glasåtervinning att svara för insamlingen av detta glas. Kommer miljöministern att se till att ändrar sig? Eller kommer hon att hjälpa till med finansieringen av insamlingen av privatimporterade pavor? 66 Miljöminister (): Som jag just sade, har jag haft nära kontakt med Svensk Glasåtervinning om de här problemen. Vi arbetar med hur vi ska lösa frågan. Det är inte någon enkel fråga. Det tar lite tid. Det här är ett stort problem, och det rör också andra områden. Jag talar självfallet inte om för exakt hur de ska uttolka saker eller hur de ska arbeta. Det är inte min uppgift som minister. Genom den proposition som vi nu har lagt fram kommer vi att se till att får ett samordningsansvar. Vi skapar också ett råd för avfallsfrågor som blir en utmärkt plats för dialog mellan aktörer på avfallsmarknaden för att vi ska få detta att fungera så väl som möjligt på alla områden, inklusive glas. 67 TREDJE VICE TALMANNEN: Innan nästa fråga vill jag informera om att gästas av den ryska utrikesministern . Vi hälsar honom välkommen till kammaren. 68 (): Jag har en fråga till näringsminister . Hälsoprodukter säljs inte bara av apoteken utan även i vanliga butiker, bland annat i . Marknaden för dessa produkter har ökat, kanske för att det monopolstyrda inte ansett att dessa produkter är värda att ha i sitt sortiment. Emellertid tycks man nu alltmer ha fått upp ögonen även för dessa varor. Situationen är dock sådan att man vid receptförskrivning kan inhandla dessa varor momsfritt på apoteken, vilket gör dem billigare än i butikerna. Min fråga till näringsministern är: Är näringsministern medveten om problemet? Vad tänker näringsministern göra för att ge butikerna möjligheter att konkurrera med apoteken på samma villkor? 69 Näringsminister (): Jag måste medge att jag inte var medveten om den här aspekten om momsfrihet. Jag lovar att nu sätta mig in i frågan som ett resultat av att har fäst min uppmärksamhet på den. Tack för det! 70 (): Tack för svaret! Jag är faktiskt nöjd om jag har framfört en nyhet som kommer att sysselsätta näringsministern. Läkemedel får inte säljas någon annanstans än på apoteken. Det faktum att man säljer produkter som till exempel Samarin i vanliga matvarubutiker gör att de rimligen inte kan klassificeras som läkemedel. Om de inte klassificeras som läkemedel, hur kommer det sig då att de är receptbelagda? Det är den frågeställningen som jag vill att näringsministern tar med sig när han funderar på dessa frågor. 71 Socialminister (): Vi för en diskussion här i regeringskretsen om vem som är ansvarig för vad. Det är som ensamt har skyldighet och rättighet att sälja receptbelagda läkemedel. Jag antar att frågeställningen handlar om huruvida den försäljning som i övrigt sker på apoteken skulle kunna gynnas av att apoteken säljer receptbelagda läkemedel som inte är momsbelagda. Jag tror inte att om apoteken säljer tandborstar eller annat som är momsbelagt skulle detta bli momsfritt därför att apoteken säljer det. Så är det inte. Den försäljningen sker på samma villkor som i privathandeln. Men eftersom näringsministern har lovat att titta ytterligare på den här frågeställningen ser jag med spänning fram emot vad den undersökningen leder till. 72 (): Jag har en fråga till statsrådet . Underhållsstödet är per barn. Det var det och året innan. Det har varit per barn och månad . I den SOU som dateras och som heter Ett reformerat underhållsstöd står det att underhållsstödets belopp varken bör höjas eller sänkas. Min enkla fråga är: Varför? 73 Statsrådet (): Det är en utredning som har lämnats, och den har just nu varit ute på remiss. Remissvaren på denna utredning har precis kommit in. Det är alltså utredningen som säger att det här beloppet inte behöver höjas. Regeringen kommer att bereda frågan närmare efter det att den har varit ute på remiss. Vi kommer också att ta ställning till denna fråga . Låt mig också säga att jag är mycket väl medveten om att ensamstående föräldrar har en ekonomiskt sett ganska svår situation. Man har inte lyckats få den ekonomiska utveckling som många andra har fått.