prot · GR095 · 2003-09-22 00:00:00 — Regeringen har satt upp många ambitiösa mål för tillväxten, för att få upp sysselsättningen, för att få ned arbetslösheten, för att halvera socialbidragstagandet och så vidare. Men de mål som verkligen kräver metoder uppnår man inte alls. Allmänna besvärjelser räcker inte. Det är bara målet om öppen arbetslöshet som man lyckades nå genom framför allt administrativa åtgärder. Regeringen tycks på något sätt vara alldeles uttröttad redan så här i början av mandatperioden. Av vad vi kan se verkar det som om samarbetet med Vänstern och förstärker de sämsta sidorna i sällskapet. I stället för en vision att man är på väg någonstans blir det till slut bara en långsam marsch på stället. Budgetpropositionen innehåller väldigt många hållna tummar för en konjunkturvändning. Det är precis så den börjar. Men vi måste sluta stirra på prognoserna. Konjunkturer kommer och går. Varken med en svensk riksbank eller med en europeisk centralbank är det särskilt mycket vi kan göra åt det. Vad man behöver är lite bättre säkerhetsmarginaler. Som man säger: Det finns inget dåligt väder, det finns bara dåliga kläder. Man slås av att regeringen, för vilken gång i ordningen vet jag inte, inte har någon marginal alls att tala om. hade man en budgetmarginal på 400 miljoner för . Det är skrattretande lite. har den krympt till hälften, 200 miljoner. Som skrev: Ej avprutades mycket, hälften dock prutades strax. De riktigt stora utmaningarna går rätt spårlöst förbi. Vissa förslag är helt felriktade. De går i helt fel riktning, till exempel förslaget om höjda energiskatter för hushållen när man hoppas att hushållens konsumtion ska driva ekonomin. Försörjningsbördan för dem som faktiskt jobbar kommer att växa framöver. Då fortsätter man med friår och kortare arbetstid på försök. Med en sådan politik hjälper faktiskt ingen riksbank i världen! En aldrig så låg styrränta kan inte göra något åt det faktum att vår stora utmaning, att få fler på jobbet, inte kan mötas med mera ledighetsmani. Så här kan man gå vidare på punkt efter punkt. Inte är det väl fler sammanträden på som kan få bort krånglet? Det är dags att göra något åt det. ska företagarna få komma dit och kartlägga krånglet. När det gäller sjukfrånvaron tar regeringen skydd bakom att antalet personer med sjukpenning sjunker. Ja, men antalet personer med sjukersättning har stigit med 5 000! 19 000 är fler än 12 000. Det här är en ryggsäck för skattebetalarna som innebär per arbetande person. Det är inte ett hot mot välfärden det har redan hotat välfärden. Det här är ju den enskilt största förklaringen till både sänkta sjukersättningar och brutna vallöften. Det är också hög tid för en riktig skattereform inte något planlöst hattande. Det är mycket bra att man nu tänker sänka skatten för fåmansbolag, men det är för lite och ett alltför planlöst hattande. Det är ett hejigt och frejdigt språk i regeringsförklaringen. Inte mycket av det följs upp i budgetpropositionen. Vissa förslag är bra, men det är ett planlöst hattande. Vi i kommer att återkomma med ett förslag till en rejäl skattereform med fokus på jobb och företagande, med en offensiv mot långtidssjukskrivningar och förtidspension. Vi kommer att ställa krav på en ny skolpolitik med satsning på baskunskaper i de lägre årskurserna och en gymnasieutbildning där man inte bara kan komma in utan faktiskt också komma ut. Det är bra för ungdomarna, och det är bra för hela . Vi kommer att återkomma med förslag på många olika områden, så att kan bli om inte landet Annorlunda så i vart fall ett annorlunda land, med bättre tillväxt, fler jobb, växande företagande och därmed också en säker finansiering av vård och skola. Självklart behövs det då en ny regering, men vi vill ha lite action . Därför kommer vi att lägga fram en alternativ budget. Vi ska driva en aktiv opinionsbildning för de välståndsbildande krafterna. Vi ska visa vikten av ett Europaengagemang i vardagen. Vi ska visa hur kan bli annorlunda och mycket bättre. 4 (): Vi har några omskakande veckor bakom oss som jag tror har berört oss alla på djupet. Jag hoppas att denna budgetomgång som vi nu står inför ska präglas mer av eftertänksamhet, mer av en gemensam vilja att förbättra långsiktiga välfärds- och tillväxtförutsättningar. Flexibilitet är en bra egenskap om man vill anpassa sig till växlande förutsättningar. Den egenskapen besitter regeringen verkligen i rikligt mått. Det är naturligtvis avundsvärt, men kanske bara till en viss gräns. När man börjar inta motstridiga åsikter är nämligen den gränsen passerad. ser vi ett exempel på regeringen gränslösa flexibilitet. Jag håller i min vänstra hand den finansplan som har förhandlats fram mellan regeringen, Vänstern och , och jag håller i min högra hand den regeringsförklaring som statsministern avgav inför denna kammare för sedan. Detta är två regeringsdokument som uppenbarligen ligger väldigt nära i tiden men som ändå verkar vara författade på skilda planeter, skulle man nästan kunna säga. Enligt min uppfattning väger paradoxalt nog statsministerns regeringsförklaring mycket tyngre än vad den här finansplanen signerad , och gör. Det är just RingholmHoffmann-dokumentet som vi ska debattera . Men frågan är: Är det detta som vi ska förhålla oss till, eller är det regeringsförklaringen, eller möjligen något helt annat som i sinom tid kan komma att förhandlas fram mellan arbetsmarknadens parter? Ja, så står det i alla fall i regeringsförklaringen. Socialdemokraternas flexibilitet känner närmast inga gränser. Valutasamarbetet skulle ha främjat handel och företagande. Så står det i regeringsförklaringen. fortsätter: Det hade givit oss bättre förutsättningar för både tillväxt och välfärd. måste en stark utveckling åstadkommas med andra medel. Ett program för ett konkurrenskraftigt, attraktivt och framtidsinriktat i god sammanhållning behöver förverkligas. Det är så sant. Här visar nämligen regeringen ett mått av klarsyn. Man erkänner att landets ekonomiska situation och förutsättningar har försämrats efter nejet i folkomröstningen och att det krävs ett program för att konkurrenskraft, attraktivitet och framtidsinriktning ska bli bättre. Det som man kan invända är att sådana åtgärder hade behövts även om det hade blivit ett ja i folkomröstningen. Man frågar sig: Vad är det som har hindrat regeringen att för länge sedan vidta dessa åtgärder? Det har vi i den borgerliga oppositionen krävt . Jag tror att den socialdemokratiska regeringen har lagt fram 19 propositioner i och med denna där detta fortfarande saknas. har vi detta dokument att hålla oss till, och vi ska återkomma till det. Vi i den borgerliga oppositionen har naturligtvis tilltalats av regeringsförklaringens löften om att förbättra villkoren för entreprenörskap. För att hävda svensk konkurrenskraft ska viktiga skatter som kapitalbeskattningen och bolagsskatter ses över. Så heter det i regeringsförklaringen. Sedan kan vi också läsa om infrastrukturella och forskningspolitiska satsningar framöver. Att detta utlovas nästan direkt efter det att regeringen i vårpropositionen har föreslagit bland annat drakoniska nedskärningar på just infrastrukturpolitikens område vittnar om en minst sagt imponerande flexibilitet. Ska vi tolka regeringsförklaringen som att den socialdemokratiska regeringen nu äntligen är beredd att samarbeta om alternativa finansieringslösningar? har det ju varit så att samarbetspartiernas ideologiska skygglappar har blockerat varje förnuftig och livräddande investering på detta område med alternativa finansieringsformer. Vad säger finansministern? Hur blir det med detta? Detta aktstycke från och andas ju ingenting av det som finns i regeringsförklaringen. Det som föreslås i budgetpropositionen är ju närmast tillväxtfientliga förslag. Man kan fråga sig på vilket sätt man främjar tillväxt genom att ytterligare fördyra de redan kraftigt höjda energi- och transportkostnaderna i ett kallt, vidsträckt och glest befolkat land som vårt. I regeringsförklaringen betonas att fler måste komma i arbete för att vi ska klara välfärden. I budgetpropositionen förutskickas olika former av arbetstidsförkortning. Hur går det ihop med insikten att en tillväxtpolitik kräver fler arbetade timmar och inte färre? Och vad blir det av regeringsförklaringens tal om sänkta skatter? Ja, knappast ett spår efter vad jag kan utläsa av budgetpropositionen. Skatterna höjs tvärtom med sammanlagt 360 miljoner . såg jag , som är en av partiledarkandidaterna i . Han sade att företagsskatterna i inte behövde sänkas eftersom de redan är konkurrenskraftiga. Jag vet inte vad menar. Det kan väl inte vara så att han tror att de skatter som toppar OECD-listorna också är de mest konkurrenskraftiga? Så är det faktiskt inte. Möjligtvis har han blandat ihop skattesituationen för utländska ägare i med den för de svenska. Tydligen är han i alla fall nöjd med att utländska ägare gynnas på bekostnad av svenska med en trendmässig utförsäljning av svenska företag som följd. Om regeringen nu inte är lika stolt som under valrörelsen över vad man har åstadkommit på tillväxtpolitikens område och till och med planerar för en särskild tillväxtkongress undrar jag: Varför är då budgetpropositionen närmast tillväxtfientlig? Ett möjligt svar är att medan regeringsförklaringen är ett socialdemokratiskt regeringsdokument har budgetpropositionen spetsats med droppar. droppar, herr talman, var en homeopatisk kur, en blandning av eter och koncentrerad sprit i förhållandet etttre som förr användes i stimulerande syfte, för övrigt ofta tillsammans med socker. Så var det kanske , . Men det receptet håller inte i dagens globaliserade värld. Avbryt den kuren! Det är mitt råd. Resultatet är ju att eftersläpning fortsätter och att de ekonomiska målen inte nås. Men för att återgå till det Hoffmannska äventyret framgår det mycket riktigt att den socialdemokratiska regeringen inte på långa vägar når de uppsatta målen. Sysselsättningsmålet nås inte. av befolkningen i åldrarna skulle vara sysselsatt . Er egen prognos stannar på ett misslyckande. Arbetslöshetsmålet nås inte heller. Halverad arbetslöshet till och därefter full sysselsättning var målet. räknar ni både och , detta trots att ni i statistiken framgångsrikt har lyckats dölja merparten av den verkliga arbetslösheten. Det är ett allvarligt misslyckande. Så till det mest alarmerande. Ohälsomålet nås inte heller. Ni verkar faktiskt vara ljusår från att uppfylla målet om ett halverat ohälsotal, beräknat som antalet sjukpenningdagar . Detta erkänner ni i budgetpropositionen. Men varför gör ni knappt någonting alls åt detta? Det är de mest diffusa åtgärder som man har hört talas om som tonar fram i detta dokument, efter att ohälsotalen och kostnaderna har stigit med , . Det är dags att vakna upp och göra något mer substantiellt åt detta. Det om något är sjukt att inte göra något. Socialbidragsmålet och överskottsmålet för offentlig sektor nås inte heller. har tillväxtprognosen skrivits ned än en gång, från i vårpropositionen till . Utgiftstaket är väldigt hårt ansträngt. sade i sin senaste prognos att man inte ser någon som helst marginal. Vi ser nu 0,2 . Det är inte mycket att luta sig mot när det blåser och när man som ett antagande för hela budgetpolitiken redan har antagit att antalet sjukdagar ska minska . Det är ganska skralt. Vi slår enligt ESV huvudet i taket och genom taket . Man frågar sig: När ska vi få slå klackarna i taket i det här landet? Ja, aldrig med den politik som regeringen och dess stödpartier står för! Det är alldeles uppenbart. Misslyckandet tycker jag sammanfattas ganska väl i att regeringen budgeterar med att låna 112,8 miljarder till sina löpande utgifter åren 20032006. Detta är 55,4 miljarder mer än vad man trodde i vårpropositionen, så behovet av en ny tillväxtpolitik är verkligen skriande. är inget potentiellt stödparti till Socialdemokraterna. Men vi springer heller inte ifrån våra egna förslag om regeringen skulle vilja handla i enlighet med den anda som regeringsförklaringen har skrivits i. Jag talade inledningsvis här om den socialdemokratiska regeringens flexibilitet. Det innebär naturligtvis att vi är på vår vakt. Anslaget i regeringsförklaringen är kanske bara ännu en luftpastej i raden av ganska många sådana och inget att bry sig om när det kommer till realiteter. Men flexibiliteten kan ju också betyda att man är villig att nu bryta sig loss och göra upp över blockgränsen om sådant som kan hjälpa svensk ekonomi på fötter, till glädje för hela befolkningen. Skulle regeringen ha kommit till verklig insikt om vad som krävs för att stärka tillväxt- och välfärdsförutsättningarna kommer vi inte att slå dövörat till. väl är trots allt viktigare än partipolitisk prestige. 5 (): Oppositionen har här sagt och även att man vill ha en ny ton i debatten, och det är bra. Det är bra att sätta sakfrågorna och siffrorna i centrum; det är en klok inställning. Vi får inte bli som , skådespelaren och terminatorn borta i , som säger att folk inte bryr sig om siffror. Han har fel. Siffrorna på sedlarna i den egna plånboken och siffrorna i statens budget betyder mycket för människornas vardag, så låt oss sätta sakfrågor och siffror i centrum! Men, herr talman, den här nya tonen försvinner ju i meningarna efter det att man önskat den. Nästan när oppositionen talar är det en helt annan ton. Den är inte saklig när man säger att är ett av fattigaste länder. Nej, så är det inte, herr talman! Jag måste säga att var mycket rolig. Jag skrattade högt åt droppar eterkoncentrerad sprit och socker. Visst var det roligt men inte var det en saklig ton i debatten. Det var mer roligt än sakligt. Den som har de rätta siffrorna vet att klarat både jobb och tillväxt och också sunda offentliga finanser bättre än euroområdet. Jag säger inte att alla de goda siffrorna beror på samarbetet mellan v, s och mp men vår gemensamma politik har hjälpt till. finns det de som hoppas på, eller vill, bryta sönder den här vänstersamverkan. Men ett sådant uppbrott eller ett sådant kliv åt höger skulle vara ett brott mot det uppdrag som väljarna gav i valet . Vi ska respektera valutslagen! Visst måste vi göra mer för tillväxten men inte därför att folket sagt nej till euron, för det har tvärtom gett oss bättre förutsättningar att göra mer för jobben och tillväxten. Nej, vi ska göra mer för tillväxten därför att vårt mål är ett starkare välfärdssamhälle. Den enda uthålliga vägen dit går, och det tycks vi vara överens om här i kammaren, genom fler i arbete och fler arbetade timmar visst är det så. Men arbetstidsreformer kan ju kombineras med fler arbetade timmar. Jag minns när min far gick till arbetet . Men vi arbetar mer än man gjorde . Många förbund har träffat avtal om kortare arbetstid. Varför ska inte alla få del av det? Därför ska vi driva på för den lagstiftningen inte för att få färre arbetade timmar totalt sett. Den som har de rätta siffrorna vet att stora skattesänkningar, som borgarna kräver, inte är någon rak väg till arbete. Ofinansierade skattesänkningar däremot är alltid ett hot både mot välfärden och mot sunda statsfinanser. Och, herr talman, sänkt bolagsskatt är inte heller någon genväg till tillväxt. Den som har de rätta siffrorna vet att redan har en konkurrenskraftig bolagsskatt. Om det är någon som misstror mina ord uppmanar jag till läsning av om bolagsskatterna i EU. Jag har den här. Den finns också på nätet. Den är 46 sidor lång och är lättläst, i och för sig på engelska. Huvudbilagan är på 460 sidor. Läs den också! Där står det tydligt att vi har de mest konkurrenskraftiga skatterna i EU, bortsett från , när det gäller effektivt uttag av bolagsskatt. Den här rapporten har svenska skatteexperter varit med och skrivit underlaget till. från och andra finns angivna i källförteckningen, så säg inte att det är jag som har de felaktiga siffrorna! Jag har EU-papperena här. Låna dem av mig! Om det inte är sönder, låt då bli att laga! Det har jag lärt mig av EU en god sak. Men siffrorna är ju inte allt. Så långt kan vi ge rätt. Det är också viktigt att våga debattera utifrån värderingar och visioner. Här finns det skillnader skillnader som bottnar i olika erfarenheter och ideologier. Utifrån det kommer vi ibland fram till skilda siffror, summor. De tre partier som samverkar kring den här budgeten har skilda program. Men vi har också en gemensam värdegrund. Vi tror på dynamiken i marknadsekonomin men säger att marknaden måste tyglas av politiken, både nationellt och globalt detta för att trygga social rättvisa och en god miljö. Vi vill bryta ned de strukturer som skapar klyftor och orättvisor mellan könen. Vi säger att löntagare och konsumenter behöver politiken för att hävda sig mot all den makt som finns i storföretag och finansbolag en värdegrund som det är bekvämt att stå på också för den som likt mig anser sig vara såväl socialist och marxist som feminist. Från den här gemensamma värdegrunden formade tre partier ett gemensamt program efter förra valet, ett avtal om 121 punkter. Vi ska nu tillsammans göra allt vi kan för att infria alla 121 punkterna. I den här budgeten fullföljer vi många av våra gemensamma löften. Vi lägger dessutom en grund och höjer de nya utgiftstaken så att vi tryggar ett reformutrymme som gör att vi kommer att klara många fler åtaganden. Och med fler i arbete, fler arbetade timmar och färre sjukskrivna kan vi klara alla punkterna. För oss i är det särskilt viktigt att klara tre punkter tre punkter som kan beskrivas just i siffror: , 8 av 10 och . Högst i öppen arbetslöshet är någonting självklart sedan blir jag friställd, och är jag fri Arbetslösheten är en av de största ofriheter som kan drabba en människa. Den som är satt i skuld är inte fri. Det är viktigt att kampen för sysselsättningen och kampen för sunda statsfinanser är en kamp för frihet i samhället. Inför den här diskussionen säger jag att vi ska ha högst i öppen arbetslöshet, att vi ska ha 8 av 10 i arbete på den öppna marknaden och att det ska vara av inkomsten för den som är sjuk eller arbetslös. Inför diskussionerna kring den här budgeten gick in med inte 10 utan 15 förslag för fler jobb. Vi kan nu notera att vi nått framgång vad gäller många av våra förslag. Själv gläds jag speciellt över några. Vi gör nu om tillfälliga stöd till kommunerna till permanenta ökningar av statsbidragen en satsning på närmare 5 miljarder. Vi har enats om skattelättnader för mindre företag, de så kallade 3:12-reglerna, och om lättnader när det gäller generationsskiften i företag en kostnad på 1 miljard. Dessutom gör vi en rejäl satsning på inom ramen för verksamhet för industrinära forskning kring IT och telekomsektorn. Men det är sant att vi måste göra mer. I valet sade att kommunerna behövde en förstärkning på 10 miljarder. Vi står fast vid det kravet. En punkt där vi måste diskutera mer med regeringen, och andra är frågan om regelförenklingar för företag. , , skrev jag som gruppledare ett brev till näringslivets två största organisationer, och Företagarna, och bad om tio konkreta förslag på regler som vi politiker utan större olägenhet borde kunna ta bort för att göra det enklare att driva och starta företag. svarade ganska snabbt, men tyvärr inte med några konkreta förslag. är vi och de konkreta svaren dröjer fortfarande. För att snabba på processen vidgar jag nu inbjudan till alla och envar, inte minst partierna i . Låt oss gemensamt ta fram tio konkreta förenklingsförslag och sedan diskutera dem med arbetsgivare, löntagare och berörda samhällsorgan. Tio konkreta förslag låt oss inte tala i princip utan gör något konkret. Vi i håller avtal. Vi har i de 121 punkterna lovat att respektera utgiftstaken. Det var skälet till att vi gick med på att reducera sjukersättningen från . Men vi vet att sänkt ersättning inte gör människor friskare. Därför har vi sagt att nivån ska återställas så snabbt det är möjligt. Vi har tillsammans med regeringen och skrivit in i budgeten att utgiftstaket inte utgör något hinder för att gå tillbaka till 80-procentsnivån från . Det här är en viktig framgång. Jag ska förklara varför det är nödvändigt att ta det beslutet . Avtal ska hållas, inte bara mellan partier. Det gäller ännu mer mellan politiker och väljare. Den svenska modellen vilar på ett tydligt om än tyst, outtalat socialt kontrakt, ett avtal mellan politiken och arbetslivet, produktionen. Den svenska modellen bygger på arbetarrörelsens klassiska värderingar: Gör din plikt, kräv din rätt. I folkhemsmodellen ska alla jobba och bidra till den gemensamma kakan både genom arbete och skatter. I gengäld ska alla få del av ett starkt socialt skyddsnät. Men om politikerna bryter sin del av avtalet växer de privata lösningarna. Det blir individuella eller kollektiva försäkringar på marknaden, försäkringar som måste betalas i avtalsrörelsen eller individuellt. Resultatet blir detsamma: Viljan att betala skatt eroderar. Och utan den viljan kommer den solidariska välfärdsmodellen att falla samman. vilja att återställa sjukförsäkringen handlar inte bara om kronor och procent. Den handlar också om att hålla avtal med väljarna och om att värna en generell välfärdsmodell. En annan del av det sociala kontraktet med arbetslivet är att ge stabila förutsättningar för produktion och avtalsrörelser. Men den stabiliteten skakades när utgiftstaken tvang oss att införa en extra sjuklönevecka. Jag tror mig veta att företagare inte ser bolagsskatten som något problem. Men jag vet att de tycker att den förlängda sjuklöneperioden är ett mycket stort problem. Både företagare och fack anser dessutom att den förlängda sjuklöneperioden komplicerar förutsättningarna för avtalsrörelsen. Därför måste vi också ta bort den förlängda sjuklöneperioden. Den ökade kostnaden för ohälsan ska vi angripa genom att attackera ohälsan. Där har vi gjort mycket, och jag tror att vi nu kan se ett trendbrott. Vi måste dock göra mer. Vi ska införa ett system med ekonomiska drivkrafter mot ohälsa i arbetslivet, ett system som alla parter på arbetsmarknaden kan ha nytta av. vill jag ta upp vår satsning för jobb och miljöomställning. Den är viktig. Satsningar för miljö och jobb går utmärkt att förena. Här arbetar vi med många instrument. Jag ska dra några exempel: gröna certifikat för att stimulera miljövänlig elproduktion, skattefrihet för biobränsle, satsningar för miljöanpassade trafiksystem med stora järnvägsinvesteringar vi kan gärna låna till dem om det kallas otraditionellt, stöd för kommunala klimatprogram, en satsning för miljödriven export samt en fortsatt grön skatteväxling. För att tala med en gammal slogan: Vad ska in? Jo, sol och vind. Men det ska erkännas att även solen har sina fläckar. Fördelningsprofilen på vår skatteväxling är en sådan. Om vi ska klara en verklig miljöomställning krävs högre skatter på el och koldioxid. måste vi se till att kompensera hushållen. Det gäller särskilt pensionärer och barnfamiljer med låga inkomster. Men med ett skatteväxlingsprogram på 2 eller 4 miljarder räcker det inte i längden med i sänkt skatt. Tre partier har kunnat enas om en bra budget. Den är inte perfekt. Att erkänna det är att våga lyssna på andra och sedan kunna göra bättre. Den förmågan är grundvalen för det demokratiska samtalet. Att erkänna det är inte att säga att andra kan bättre. Men vi ska lyssna. Det rödgröna samarbetet är inte utan problem. Men vi har klarat det trots en strid om EMU. Det visar att vi förmår klara även hårda påfrestningar. har folket sagt sitt och vi ska gemensamt förvalta det uppdrag väljarna gav oss i valet och folkomröstningens entydiga besked. har klarat en internationell svacka bättre än omgivningen. Vi ska nu gå vidare i samverkan med andra länder och med fortsatta satsningar på en uthållig tillväxt bygga ett land i arbete och välfärd för alla. 6 (): Herr talman, ärade ledamöter, ärade åhörare! Alla är förlorare i höstens budget så löd ledarrubriken i en av våra kända kvällstidningar när resultatet av budgetsamarbetet hade blivit känt. Jag kan inte göra annat än hålla med. Var finns visionerna? Var finns lösningarna, de konkreta tillväxtförslagen?