prot · GQ0976 · 2003-03-21 00:00:00 — Meningen från byggsektornssida när man gått ihop är att man vill sprida detta tillalla byggföretag. De som inte kan ta del av det tyckerinte jag är seriösa byggföretag. De behöver inte fåinvesteringsstimulanser.Boverket och Byggkostnadsforum ska hjälpa tillatt föra ut de kunskaper som finns. Det är ett löftesom vi tar av dem.Jag vill uppehålla mig lite just vid dessa projekt-anpassade miljöplaner och råd för utformning. Det äraktiviteter och åtaganden, en plan som redovisaransvar och preciserar aktiviteter i olika skeden förbeställarens och konsulternas arbete. Det rör arkitek-ter, byggkonstruktörer, VVS-konsulter, elkonsulteroch mark- och geokonsulter. Det är väldigt seriöst,det hela, och man kan ha mycket bra användning avdet.I de flesta större byggprojekt som genomförs iSverige använder man Svensk Byggtjänsts all-männa föreskrifter. För er kännedom kan jag tala omatt de heter AF 98. De har tagits fram och an-vänds på frivillig väg.Definitionen på en miljöplan är en handling somanger de särskilda miljöpåverkande åtgärderna inomområden som arbetsmetodik, val av byggmaterial,materialhantering, källsortering och omhändertagandeav avfall för att säkerställa ett ökat skydd av miljön.Genom att ställa sådana här krav på miljöplan ställsockså i praktiken krav på att det ska finnas miljöled-ningssystem, miljöansvarig hos både beställaren ochentreprenören och så vidare.Detta är någonting som man naturligtvis ställer sigbakom på de seriösa instanser som har yttrat sig överden här propositionen.Sedan har ju de remissinstanser som faktisktöverlag tillstyrker den här nya stimulansen haft syn-punkter på delar av förslagets konstruktion och om-fattning, och detta har vi lyssnat på, till exempel närdet gäller ytnormer och tillgänglighetskrav. HSB ochBo Klokt har lämnat synpunkter på storleken på bo-städerna. Jag tycker att det är väldigt bra att man fårin sådana synpunkter. De säger att ärvad som behövs för att uppfylla tillgänglighetskraven.Då finns det ingen anledning för oss att säga att enlägenhet absolut måste vara . Dethandlar om att ställa allmänna krav på tillgänglighet ienlighet med de handikappolitiska målsättningar ochde tillänglighetsnormer som följer av byggreglernasfunktionskrav. Sådant här måste man lyssna på.Däremot har vi inte tyckt att det finns någon an-ledning att gå ifrån kravet på att det inte ska varadirektverkande el. Man hade tänkt sig att kunna göraundantag för de tillfälliga studentbostäder som byggs,men i så fall tycker inte vi att man ska ge invester-ingsstimulans till den typen av byggande.Studenterna är en väldigt viktig grupp. De är ny-tillträdande på bostadsmarknaden, ungdomar som intehar råd att betala de hyror som marknaden trott sigkunna ta ut tidigare. De företag som är seriösa ochavser att vara kvar på byggmarknaden måste anpassasig till de nya förutsättningar som råder. Det är heltorimligt att ligga kvar på en efterfrågan som för längesedan är tillgodosedd. Det går inte att sälja exklusivaborätter längre.När det gäller de ungdomar och studenter som nutillträder är det klart att det är en nödlösning att varainneboende. Men den skattesänkning som vi föreslårär naturligtvis inte till hyrestanterna utan till de fas-tighetsägare som bygger små lägenheter som ungdo-mar kan efterfråga. Detta är faktiskt lite gammaldags.Förr, när jag började studera på högskolan, kundeman bo inneboende ett tag, men mambor har vi välsom sagt tillräckligt av ändå.Med detta, fru talman, avslutar jag mitt anförandeoch hoppas på en konstruktiv debatt i bostadsutskottetom detta. Ingenting är låst . Vi ser fram emotmotioner och debatter, och debatten kommer säkertatt fortsätta även här i kammaren.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag tror att det är dags för HelenaHillar och andra miljöpartister att inse attni är en del av regeringsunderlaget och faktiskt får taansvar för det ni lägger fram, ansvar för helheten. Nihar en väldig tendens att försöka vara både i majoritetoch i opposition. Jag tycker att det ska vara slut pådet.Först vill jag rätta till en sak. vill ge sken av att vi är tveksamma till att detbehövs 120 000 lägenheter. Det är vi absolut intetveksamma till. Det vi är tveksamma till är om nikommer att kunna åstadkomma detta med de olikaförslag ni lägger fram. Det är där tveksamheten finns.Sedan berör inte någon-ting som jag trodde att hon skulle beröra. Miljöpartietbrukar prata om att hela ska leva, och i dettaförslag är det olika regler beroende på var i Sverigebostäderna ska uppföras. Det är till storstadsregioner-na och tillväxtorterna bidragen kommer att gå, ochdetta brukar få att skrika högt. Jag höringenting av det - mycket märkligt!Dessutom trodde jag att var ett oby-råkratiskt parti, ett parti som stod utanför etablisse-manget. Jag har dock blivit överbevisad om dettagång på gång, och blir jag totalt överbevisad närjag läser det här förslaget. Så mycket byråkrati, såmycket krångel och så mycket nya regler är svårt atthitta på så få sidor som man har lyckats åstadkomma iden här propositionen som man nu lägger på bordet.Det här med en miljöplan är tydligen väldigt stolt över. Men jag frågar hen-ne: Blir planprocessen längre eller kortare? Blir detenklare med detta? Blir det fler som kan bygga? Blirkonkurrensen bättre med denna miljöplan?Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag får börja med det sista. , Arkitekt- och ingenjörsföretagen,Industrins byggmaterialgrupp, ,flera stora byggföretag, Landstingsfastigheter Örebro- det är några av dem vars representanter jag önskaratt de kommer att få mötaom vi kan få till stånd ett möte med Byggsektornskretsloppsråd. Jag tror att det nu lutar åt att det blirModeraterna som blir ganska isolerade i frågan om attha någon större förhoppning om att kunna byggaekologiskt långsiktigt hållbart i det här landet.Den tveksamhet som jag har märkt hos en del rör-de alldeles riktigt, precis som de sade, inte behovet utan möjligheten attgenomföra detta byggande. Det var det jag hörde iMarietta de Pourbaix-Lundins anförande tidigare. Såkan det väl vara. Jag anser däremot att om man ska hadetta kraftiga byggande måste det vara långsiktigthållbart, ekologiskt och socialt.Till den sociala sidan hör väl i så fall den stimu-lans av bostadsbyggandet som de påstår skulle vara bra om vi spred över helalandet. Det tycker inte jag. Jag bor i en väldigt litenkommun. Vi behöver sannerligen inte ha någon sti-mulans av bostadsbyggandet där. Det råder ingettvivel om att jag värnar om den typen av kommuner,naturligtvis. Vi har inte 6 000 invånare i vår kommun,men jag insisterar på att vår kommun ska få fortsättaatt vara egen kommun och att vi ska kunna bo ochleva där. Det vi inte behöver i vår kommun är stimu-lans av bostadsbyggandet. Det är helt andra stimulan-ser vi behöver.Anf. 42 () replik:Fru talman! Vi behöver bara läsa propositionennär det gäller miljöplanen. Det står så här: "har anfört finns ännu varken kunskap ellermetoder för att uppnå detta. Det saknas verktyg för attentydigt definiera vilka materialval, byggmetoder,etc. som är långsiktigt hållbara. Inte heller finns allaverktyg för att entydigt ta fram bra och fullständigalivscykelbedömningar på plats. "Då förstår man att det kommer att bli en hel delproblem. Därför är min fråga igen till : Tror att dettakommer att underlätta byggandet? Kommer det attgöra att små byggföretag vågar ge sig in för att försö-ka konkurrera med de stora för att bygga? Är intesmåskalighet något som väldigt oftapratar om?Jag har ytterligare en fråga till , eftersom hon ingår i regeringsunderlagetoch står bakom budgetpropositionen: Hur anser Hele-na att finansieringen av det härkommer att gå till? Eftersom det är en kreditering påskattekontot är det inte ett bidrag som kommer attsynas som en utgift i budgeten utan det kommer attminska skatteintäkterna. Det betyder att man inteuppfyller det som sägs i budgetlagen om utgiftstaket.Tycker att detta är bra? Harni gett klartecken till detta?Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag sitter inte personligen med i debudgetförhandlingarna. Men det rör inte utgiftstaken.Det här är naturligtvis en teknisk konstruktion. Självtycker jag också, precis som vissa andra partier i denhär kammaren, antar jag, att det är bra om vi kan fåned en del skatter. Den här konstruktionen är ett sätt istället för att ösa ut bidrag. Ja, jag står naturligtvisbakom den. Det är därför vi har gått med på den. Detverkar vara helt genomförbart.Jag kan hålla med om det som sades om Boverket.Jag tycker att det möjligtvis är lite pessimistiskt, menjag fortsätter att läsa det som de började med, i samma stycke: "I takt medteknik- och kunskapsutvecklingen är det naturligt attbåde samhällets krav och branschens egna standarderoch normer utvecklas i samma riktning. Regeringenförutsätter att särskilt och Byggkostnadsfo-rum inom ramen för sina ansvarsområden tar ansvarför information, erfarenhetsåterföring och kunskaps-utveckling. "Det här är ett arbete som utvecklas ochdär branschen inte är lika pessimistisk som Mariettade Pourbaix-Lundin.Anf. 44 () replik:Fru talman! Intressant och konstruktivt är bedöm-ningen från till oss andra ibostadsutskottet som har deltagit i debatten. Det tyck-er jag faktiskt är glädjande att tycker. Men frågan är hur pass mycket allvarHelena menar med det. Är det baraett smicker, eller menar man verkligen att man tänkerta till sig de förslag som vi har fört fram?Jag vill bara peka på en sak när det gäller Stock-holmsregionen. borde varagaranten för att man inte bara pratar Stockholmsregi-on utan att man pratar hela . Här-omdagen var vi på . Där säger manklart från den lilla kommunen med ca 15 000invånare: behöver miljonstad. säger precis samma sak om . Vi måste våga se att vi måste vidgabegreppen.Vi måste också se till kommunikationerna. Vimåste dessutom se till att satsa på småföretagen föratt få i gång . Den proposition som har lagtsfram kan man nästan kasta i papperskorgen.Men det finns faktiskt två saker som är bra ochsom jag tror att har anledning att hålla ilite extra. Det som är bra är faktiskt miljösatsningen.Den måste ju ingå i allt arbete i regeringen. Vi har iHabitatkommittén krävt att miljömålen ska inarbetas ialla myndigheter, i allt arbete. Det tycker jag är bra.Sedan tycker jag också naturligtvis att det är väl-digt bra att man ställer krav på att det inte ska varadirektverkande el för uppvärmning. Dessvärre tror jagatt kommer att bli ganska isolerade i denhär frågan. Jag hoppas att även tar tillsig alla synpunkter som har kommit fram i remissde-batten för en förändring av propositionen, om den nuska vara kvar.Anf. 45 () replik:Fru talman! Den repliken var avsedd för mig, an-tar jag. Jag har inte exakt klart för mig de exaktagränserna. Jag inser precis det problem som Rigmortar upp, nämligen utbytet mellan kommuner i till exempel.En annan sak som jag vet att jag har bidragit medi mycket hög grad är kombinationen av tilldelning avhögskoleplatser till högskoleorter som kan erbjudastudenterna bostäder. När jag åkte tunnelbana härom-dagen såg jag faktiskt en annons från ochVästerås där de gör reklam för sin bostadsgaranti föratt på det sättet locka studenter. Det är på det visetman kan sprida det. Jag inser att vi i kanskeinte kan ta del av den utvecklingen. Däremot åkervåra ungdomar gärna till orter där de kan få en bo-stad.Småföretag har jag ett väldigt bra exempel på frånmitt län. Det är ett företag som är väldigt kostnads-medvetet, miljömedvetet och socialt medvetet somhar fått rätt att bygga här i , på Kungshol-men. De har kunnat konkurrera. Fler sådana exempelvill jag hemskt gärna se.Jag vet inte om konkurrensen på detta område skakomma utifrån resten av . Jag tror faktiskt inteså mycket på det. Det har visat sig att det inte är såmånga utländska byggare i . Men sådana härsmå och medelstora företag har absolut en marknad.Anf. 46 () replik:Fru talman! Det måste väl ändå vara så, HelenaHillar , att ni har gått med på det som står iden här propositionen. Ni har väl ändå varit med påatt säga att man ska införa ett tak för hur stort beloppper kvadratmeter lägenhetsyta som kan tillgodogörasfastighetsägarens skattekonto. Taket bör vara det-samma för hyresbostäder och studentlägenheter. Detbör vara i , iGöteborgs- och samt iövriga tillväxtregioner.Miljöpartiet får väl ändå erkänna, det håller jagmed om, att ni är med i samarbetet medSocialdemokraterna och och inte intaen annan hållning när man kommer i kammaren ochblir lite trängd. Någon ordning får det faktiskt vara.Och varför ska det vara den här skillnaden? Var-för ska man inte erkänna att en tillväxtregion kan varahela ?Anf. 47 () replik:Fru talman! Det var det konstigaste jag har hört.Det är självklart att vi tar ansvar för det vi för fram.Om vi inte kan prata om de här frågorna är det ingenmening att vi har några debatter över huvud taget,vare sig remissdebatter, utskottsdebatter, debatter ombetänkanden eller någonting. Självklart tar jag ansvarför det här. Jag tycker att det är ett jättebra förslag.Jag hoppas att det är fler som ställer upp bakom det.Vi har fått några sådana vinkar, att det finns delari propositionen som även kan ställa upppå. Det är väl snarare som får tala omvar man står i frågorna. Jag vet vilket engagemangRigmor har i allmännyttan och annat. Detska väl inte vara så svårt att komma överens i dessafrågor. Det är ingen anledning att stå här och kastaskit på varandra.Anf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till apropå att hon säger att marknaden är sjuk.Hon drar också upp det som statsrådet varinne på, nämligen att de stora byggföretagen har60 000 byggrätter och att de stora byggföretagen ärdet stora problemet.Jag skulle vilja veta vad om det statliga ansvaret och statens agerande imarkfrågorna. Det är intressant att ställa frågan äventill eftersom hon ställer sigbakom förslaget, inte minst med tanke på att statenlierar sig med de två största byggjättarna i så kalladegemensamma utvecklingsbolag. Staten tillsammansmed de två största byggjättarna bildar bolag där manflyttar över markinnehavet. Vad tycker om det? Vore det inte bra att se över detstatliga ansvaret och konkurrensfrågorna med tankepå att marken har identifierats av många som en vik-tig del i att få till stånd ett byggande?Anf. 49 ():Fru talman! Jo, det kan vara som , nämligen att det här måste ses över.Anf. 50 ():Fru talman! Det är mycket glädjande att jag kan fådet beskedet med anledning av att jag tidigare inte harfått besked från statsrådet. Det gläder mig.Den andra frågan jag har till gäller vad studentorganisationerna har tagit uppi sina remissvar. Jag anser att bidragen är ett bekym-mer, och jag vill belysa ytterligare ett problem. Bi-dragen kringgärdas med regelverk som exempelvispåverkar möjligheten att använda direktverkande el.Det går inte att använda sig av tillfälligt bygglov ochmodulverksamheter. Jag är övertygad om att mankommer att göra det i alla fall eftersom man struntar ibidragen. Ser inte att bidra-gen och de tio regelverk som bland annat jag tog uppär ett bekymmer? Det är ett bekymmer hur ett byg-gande ska komma till stånd. Regelverken blir alldelesför omständliga. Detsamma gäller, som vi hördetidigare, hållbar utveckling. Man vet inte ens hurregeln ska utvärderas. Är inte detta ett stort bekym-mer?Anf. 51 ():Fru talman! Jag har tagit del av studentföreträdar-nas synpunkter. Jag kan möjligtvis tycka att de till-fälliga byggloven är en nödlösning. De är inte lång-siktigt hållbara. Dessutom är de billiga.Det är inte fråga om något idiotstopp för någon-ting. Så mycket statlig styrning vill inte ens jag ha fördessa frågor. De tillfälliga byggloven har visat sigändamålsenliga. Däremot ska de inte omfattas av destöd som har en långsiktig karaktär. Jag tror att vi harhamnat ganska lagom. Jag skulle däremot gärna se löser frågorna lite mer permanent bland annat iStockholmsområdet.Rigmor har gått, men jag vet att man är på gång iUppsala med att bygga studentbostäder. Det har dennya landshövdingen lovat.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen hänvisades till bostadsutskottet.2 § LedigheterTalmannen meddelade att Per () an-sökt om föräldraledighet den 15 april-13 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för Per Landgren.Talmannen meddelade att () an-sökt om föräldraledighet den 17 april-30 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:222Till riksdagenInterpellation 2002/03:222 av ()om riksdagsbeslut på försvars- och säkerhetsområdetInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 28 mars 2003.Skälet till dröjsmålet är en bestämdplaneringsdag och semester för försvarsministern.Stockholm den 17 mars 2003FörsvarsdepartementetLeni BjörklundEnligt uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschefInterpellation 2002/03:232Till riksdagenInterpellation 2002/03:232 av bygg- och bostadsmarknaden kommer att besva-ras fredagen den 28 mars.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 18 mars 2003FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2002/03:242Till riksdagenInterpellation 2002/03:242 av () om mervärdesskatt för artistframträdandenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 april 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt andraexterna engagemang.Stockholm den 20 mars 2003FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2002/03:243Till riksdagenInterpellation 2002/03:243 av ()om ansvar för asylsökande barnInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 april 2003.Skälet till dröjsmålet är inbokadeengagemang.Stockholm den 20 mars 2003SocialdepartementetMorgan JohanssonEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschef4 § Svar på interpellation 2002/03:225 omGATSAnf. 52 Näringsminister ():Fru talman! har ställt enrad frågor rörande de pågående tjänstehandelsför-handlingarna i WTO.De förhandlingar som pågår syftar till att vida-reutveckla WTO:s avtal för handel med privatatjänster, GATS. Förhandlingarna tar sikte på ökadöppenhet för handel med privata tjänster, på sammasätt som redan finns för många varor. Utgångs-punkten är att länder inte ska diskriminera vissatjänsteproducenter på grund av deras nationalitet.Men länder kan också fritt välja att undanta delarav den privata tjänstemarknaden. EU till exempelerbjuder inga åtaganden inom utbildnings-, hälso- ochsjukvårdssektorn eller audiovisuella tjänster, utöverdem som vissa medlemsstater redan gjort, trots att deti och flera andra EU-länder finns pri-vata aktörer. Alla länder har gjort motsvarande un-dantag för delar av sina ekonomier.I finns en fundamental artikel somslår fast att offentliga tjänster inte omfattas av avtalet.Regeringen skulle inte acceptera att denna artikelstryks ur avtalet eftersom balansen mellan privat ochoffentligt inte är en fråga för WTO. Inget annat landhar heller föreslagit att den stryks.EU har i den nu pågående tjänstehandelsförhand-lingen bett andra WTO-länder att öppna upp delar avsina privata tjänstesektorer för utländsk konkurrens.Det gynnar konsumenter och minskar maktmissbrukav privata monopol i alla typer av länder.Men det gynnar också vår egen export av såvälvaror som tjänster. Svenska exportföretag som ,och Hennes & har ett stort behovav att sälja sina varor på ett effektivt och billigt sätt.EU:s önskemål är emellertid inte lika för alla; EUber rika länder att göra mer än de fattiga. När detgäller de fattigaste omfattar önskemålen bara fyra femsektorer, främst telekommunikationer och finansiellatjänster.Jag tror att det är en felaktig föreställning att skulle vara förlorare på ökad handel medtjänster. I GATS-förhandlingarna har vi i själva ver-ket sett att många vill ha ökad tillgång tillandra länders marknader. Till exempel är ,och pådrivande för friare handel medtransporttjänster. Och ett land som har visatintresse för export av bland annat arkitekts- och in-genjörstjänster, inte minst till grannländerna.Regeringens överväganden i tjänsteförhandlingar-na utgår från skrivelsen Öppen handel - rättvisaspelregler, som lades fram 1999. OcksåMiljöpartiet ställde sig bakom denna skrivelse.Regeringen ger dessutom löpande information tillallmänheten om olika ställningstaganden iförhandlingarna. I referens-grupp för WTO-frågor ges tillfälle för deltagare frånfrivilligorganisationer, fackföreningar och näringslivatt lämna synpunkter som i sin tur förbättrar besluts-underlaget för regeringen. Gruppen är öppen för allaintresserade organisationer. Den möts ungefär engång , och rapporterna från mötena finnstillgängliga på UD:s hemsida. Flera specifika mötenhar också hållits om GATS-förhandlingarna.Mer problematiskt är det med öppenheten i EU.Jag tycker att kommissionen ska offentliggöra allaEU:s dokument i förhandlingarna. Det har vi frånsvensk sida framfört vid upprepade tillfällen, mentyvärr motsätter sig flera EU-länder detta.För regeringen är det en självklarhet att samordnahandelspolitiken, utvecklingspolitiken och politikenför hållbar utveckling. Det har varit en svensk linjelångt innan Milleniemålen och toppmötet i Johannes-burg tog upp behovet av koherens. Vi ser inte hellernågon motsättning mellan våra målsättningar fördessa politikområden.Däremot finns det mycket kvar att göra för attuppnå koherens på internationell nivå. Från svensktperspektiv var därför beslutet att göra den nya för-handlingsrundan i WTO till en utvecklingsrunda framgång. Genom dessa förhandlingar vill vibland annat försäkra oss om att WTO:s regelverkunderstöder de multilaterala miljökonventionerna. Vivill uppnå nolltullar för miljövaror och miljötjänsteroch göra oss av med subventioner som leder till utfis-kade världshav. Vi vill också försöka komma åt demånga kvarvarande hindren mot integra-tion i världsekonomin. EU:s jordbrukspolitik är ettuppenbart exempel. För att lyckas behöver vi stöd avalla goda krafter.Denna hållning återspeglas också i den komman-de utvecklingspropositionen där handelspolitiken, ochen rad andra politikområden, kommer att ha en fram-skjuten plats.Anf. 53 ():Fru talman! Tack, ministern, för svaret. Tyvärrhar svaret inte gjort mig nöjd, därav debatt.GATS-processen är en svårgenomtränglig mate-ria. Det handlar om ett arbete i många steg, utdragetöver och med många aktörer. Det gör attdet är svårt även för en politiker att tränga sig in i denmaterian. På vägen har mycken oro uppstått. Någraav de frågor som jag ställer speglar den oro somfinns. Det handlar om oro för både nationell och glo-bal demokrati och för att - och det tycker jag är detmest anmärkningsvärda i ministerns svar - balansenmellan det privata och det offentliga inte är en frågaför WTO. handlar ju om att utökamöjligheterna att öppna offentlig reglerad marknadför privat. Det är poängen med det hela: öppna ochliberalisera för utökad konkurrensutsättning.Då är de styrkeförhållanden som råder ivärlden och över huvud taget i WTO-processen såda-na att det här inte har gynnat de fattiga och deförhandlingssvaga länderna så att de kunnat hävdasina intressen. Det handlar oftast om att det när detgäller de offentliga marknaderna och de tjänster somför vanliga människor är livsavgörande inte finnsnågra starka motkrafter. Det sägs till och med av enav de stora industrimagnaterna i världen, GeorgeSoros, att bolagsintressena på det globala planet intemöter en demokratisk struktur som kan ge motviktemot de intressen som det privata näringslivet vill ha.Den motvikten är det som den politiska och ideolo-giska diskussionen handlar om i många av de väster-ländska demokratierna.Vad , så som det har framstått,handlar om är naturligtvis att ge tillträde till dengingantiska tjänstemarknaden, som är reglerad. Dethandlar bara om avreglering. Det här tycker jag intespeglas i ministerns svar.Jag känner att den fråga som jag skulle vilja ställaför fortsatt diskussion är hur vi kan garantera att det,när väl sluts, fortsatt blir en öppenprocess där man kan backa och där man kan fortsätta,även efter ett regimskifte i till exempel i , attvärna delar av offentlig sektor som förefaller varaskyddade?