prot · GQ0978 · 2003-03-25 00:00:00 — I och med att rege-ringen har varit väldigt tydlig med detta såväl i riks-dagen som på andra sätt offentligt, i EU-sammanhangoch i FN-sammanhang har vi gjort det som behövsför att bidra till att det inte blir en sådan utveckling avfolkrätten att man riskerar en svängning när det gällerrätten till självförsvar. Därmed stoppar vi alltså enutveckling i negativ riktning. Det som behövs är justatt ett land är tydligt på det här sättet, och det har vivarit.Göran Lennmarker verkar dock göra en helt annantolkning. Han säger att den dominerande uppfattning ivärlden är att detta inte strider mot folkrätten. Det ärfel, . Den absolut vanligaste upp-fattningen är ju att det tydligt strider mot folkrätten.Hänvisningen till är ju helt orimlig. Hanhar i förväg deklarerat att en militär aktion utan FN:sgodkännande inte är i enlighet med . Se-dan är det självklart att i efterhand intefördömer aktionen.Göran Lennmarker vet lika väl som jag att omKofi Annan gick ut och fördömde aktionen och sadeatt den var en folkrättsbrott, då skulle det bli ännusvårare att behålla i FN. Även om mycket tydlig i sin uppfattning kan han i ett sådantläge inte deklarera den därför att det i praktikenskulle göra det omöjligt att fortsatta att samarbetamed i FN. Därför anser jag att det är naturligt attgeneralsekreteraren i detta fall, som i flertalet fall,undviker att fördöma länders agerande och undvikeratt beteckna ett agerande som ett folkrättsbrott utan istället försöker att vara konstruktiv och hitta vägarframåt. Men, som sagt, har i förvägmycket tydligt gett uttryck för vad han anser om atten militär aktion skulle inledas.Sedan tycker jag att det är mycket uppseende-väckande om - vi har väldigt olika upp-fattningar här - anser att detta är i linje med folkrät-ten. Anser och verk-ligen att det är i enlighet med folkrätten att bryta motFN:s våldsförbud utan att det är sanktionerat av sä-kerhetsrådet? Därmed bryter vi mot en traditionellsvensk linje, att vi alltid måste hävda och värna FN:soch säkerhetsrådets primat.Jag vill också påminna om att vi är ense i fråganmed det grannland som vi samarbetar närmast med iutrikespolitiken, , som också tydligt har uttalatatt man anser att detta strider mot folkrätten.Per tar upp frågan om mänskliga rättig-heter och folkrättens utveckling. Här finns naturligt-vis, och här kan finnas, en intressekonflikt mellansjälvbestämmande och mänskliga rättigheter. Därförtycker jag att det är ett område där man bör fortsättaatt utveckla folkrätten. Men det är viktigt att även härFN och säkerhetsrådet går i spetsen för denna ut-veckling och att säkerhetsrådet självt tar ett ansvar föratt i händelse av brott mot mänskliga rättigheter ocksåFN i ett sådant läge kan besluta att ingripa utan atthänvisa till att detta är en inre angelägenhet. Jag tyck-er att vi ser exempel på att här ökarockså möjligheterna för att FN och säkerhetsrådet iframtiden kommer att kunna ha ett sådant agerande.Men det gäller, Per , inte i det här fallet.USA och har ju aldrig påstått att mangör detta för att värna mänskliga rättigheter. Man haraldrig påstått att detta är en humanitär intervention,utan man har sagt att man går till en militär aktiondärför att man anser att man har ett stöd i gamla re-solutioner som majoriteten av länder och folkrättsre-presentanter anser att man inte har.Anf. 83 ():Fru talman! Jag ska inte uppta min talartid medfilosofiska resonemang, utan jag tänker just här ochnu hålla mig till det faktum att det har startats ettfolkrättsvidrigt krig av och därockså andra länder nu deltar.Detta är, minst sagt, upprörande. Jag tror att vi ärmånga som är oerhört upprörda över den här situatio-nen och, , oerhört upprörda över att rege-ringen är så sval i den här frågan. Det tog veckorinnan vi fick ut er på gator och torg, innan det blevpartibud på att ni skulle ut och demonstrera.Var detta en omvändelse under galgen? Tycker ni egentligen att det som pågår är rättbra men att det inte är rätt form? Är det så att ni i sakhar uppfattningen att det behövs ett krig för att spridademokrati? Är det detta som är er uppfattning i sakmen att ni nu tycker att ni - när världsopinionen, densom finns på gator och torg, är så stark - av opportu-nistiska skäl ser att det nog är klokt att säga till partietatt nu ska vi ut och demonstrera?Jag undrar om det är detta som ligger till grundför varför ni inte vill göra någonting.Anna säger: Vi har varit tydliga, och vi hargjort det som behövs.Nej, det tycker inte jag. Det behövs ordentligamarkeringar. Det behövs att i offi-ciella protester säger till de krigförande länderna attdetta är fel och att det strider mot folkrätten. Detbehövs att som medlem i FN agerar och sertill att generalförsamlingen sammankallas.Nu är det andra länder som har tagit initiativ tilldetta. Alliansfria rörelsen har gjort det. Olikaarabländer har gjort det och så vidare.Hur tänker regeringen reagera på det här? Jagundrar om regeringen tänker reagera på det här ge-nom att säga: Ja, det kan ni göra. Vi bryr oss inte. Vihar sagt till hemmaopinionen vad vi tycker, och deträcker.Vidare undrar jag om regeringen kommer att säga:Vad bra att det tas ett sådant här initiativ. Ifall nisäger det, varför har regeringen då inte gjort detsjälv? Regeringen tänker tydligen inte markera ge-nom att säga: upphör vi med vapenexporten till dekrigförande länderna därför att det strider mot vårpolitik när det gäller vapenexport att exportera tillkrigförande länder.De här tre sakerna har inte gjorts. Men det är väldet minsta man kan begära av en regering som sägersig vara övertygad om att detta är ett brott mot folk-rätten och att det är någonting oerhört allvarligt ochsom man dessutom kan se konsekvenser av i framti-den.Det räcker ju med att här lyssna på för att förstå att det finns en väldigt klar viljahos många att vrida folkrätten i riktning mot att detblir legio för stormakter att kunna använda sig avmilitära interventioner.Vilket land är det som står på tur nästa gång? Jagundrar vilket land det är om vilket vi ska säga: Tittavilken hemsk regim! Det är bäst att vi bombar.Är det , , eller , ellerär det ? Ska det spridas demokratimed bomber? Är det detta som ska bli den nya folk-rätten?Nej, det tycker inte jag, och det tror jag inte attAnna heller tycker. Men då måste vi faktiskt setill att handla, inte bara säga: Detta är vår uppfattning.Det strider mot folkrätten och någonting mer tänkervi inte göra.Annars är det ju bara ren opportunism att ni nuhar blivit tydliga i den här frågan. Eller är det så barai sakfrågan? Är det så att det - om säkerhetsrådetgenom olika påtryckningar, inte minst från ,hade fattat ett sådant här beslut - skulle ha varit okej?Hade det då varit en bra åtgärd att starta ett krig somregeringen till fullo hade ställt sig bakom? Är detalltså bara procedurfrågorna som är viktiga?Anf. 84 ():Fru talman! Att värna folkrätten är att värna vikti-ga värden. Det är det alldeles centrala. Därför är detså viktigt för att se till att dessa värden vär-nas. Det är ju det som ligger bakom att vi i flertalettidigare fall kunnat acceptera även våldsanvändningutan explicit godkännande av säkerhetsrådet - det harskett i flera fall. Vi har ju ett fall - - som var särskilt upprörande, och det var närsäkerhetsrådet tittade bort i samband med folkmordeti . Debatten efter detta markerade väl hursäkerhetsrådet också kan missa att fullgöra sitt an-svar, ofta beroende på veto som gör att säkerhetsrådetinte kommer till beslut i en situation där man borde tabeslut eller, som i fallet , att man tittade bort.Säkerhetsrådets primat gäller alltså inte, utan detfinns vidare värden än enbart säkerhetsrådets be-slutsmekanismer. Det är ju det som ligger bakomaccepten av ingripanden även utan explicit säkerhets-rådets mandat. Och det är naturligtvis det som ocksåligger bakom konstaterande att ökadlegitimitet hade vunnits med ytterligare ett beslut isäkerhetsrådet. Det tror jag att vi alla kan vara medpå. Men han konstaterar inte att det bryter mot folk-rätten.Jag tror att det är fel - och faktiskt farligt, fru ut-rikesminister - att ta ned FN:s generalsekreterare. Jagtror inte att det är bra. Han yttrar sig med stor kom-petens och bygger dessutom på generalsekretariatetsalla resurser och hela tolkningssätt. Jag tror att det ärolyckligt om en svensk utrikesminister försöker göragällande att FN:s generalsekreterare skulle ge efterför tvång, vara tyst eller inte vilja säga vad han tyck-er. Det som han nämnde före krisen var ju . Men han yttrade sig inte om folkrätten, ochFN-stadgan är en del av folkrätten men inte helafolkrätten.Anf. 85 PER ():Fru talman! Jag vill passa på att ha en principielldiskussion och vänder mig då lite grann inte motregeringspartiet utan mot stödpartiets mer flatbottna-de syn på folkrätt. Det blir en typ av internationellrättspositivism när det, oavsett vad säkerhetsrådetbeslutar, är det som skapar folkrätten. Det framgårinte riktigt om interpellanten har sett den dimensio-nen så att säga.När nuvarande svenska linje ska försvaras - attfolkrätt skapas, och enbart kan skapas, av säkerhets-rådet - blir det, skulle jag vilja säga, trots utrikesmi-nisterns och regeringens tal om mänskliga fri- ochrättigheter ett uttryck för en modern maktpolitiskinställning där folkrätten har fått en formell styrka ioch med FN-systemet men säkerhetsrådet fungerarsom en stats lagstiftande församling och skapar posi-tiv rätt. Oavsett innehållet accepterar detta.Någon fast grund för den internationella rättenspositiva lagstiftning verkar inte finnas i regeringensbedömning av FN:s säkerhetsråds beslut. Åtminstonekan en rättighetsbaserad politik förd enligt folkensoch enskilda människors verkliga intressen systema-tiskt förhindras - det har vi också sett - av stater somtrots medlemskap och så vidare visar en skenbarrespekt för FN:s rättighetskataloger. De lever intesjälva upp till förpliktelserna.Folkrätt, skulle jag vilja hävda, får inte tolkas somenbart maktpolitik i och genom FN - det blir ju irealiteten så. Folkrätt har historiskt utgått från fol-kens, inte nödvändigtvis staters, rätt och från natur-rättsligt betingade mänskliga fri- och rättigheter. Ominte den dimensionen får finnas med när man kräverett värnande av folkrätten är hela diskussionen oer-hört flat och maktpolitiskt farlig. Det blir en frågamellan mänskliga fri- och rättigheter och machiavel-lism.Anf. 86 Utrikesminister ():Fru talman! Det ärfullständigt orimligt av att angripamig för att det sker brott mot folkrätten och säga attvi inte agerar när regeringen har varit väldigt tydligmed att vi anser att detta bryter mot folkrätten. I and-ra fall kan man demonstrera på gator och torg, menhär är det inte det som behövs, ,utan är det just fråga om att regeringen ger uttryck förregeringens officiella uppfattning. Och det har vigjort tydligt och klart både för berörda länder och i deinternationella organisationerna. Därmed ger vi Sve-riges tolkning och minskar risken för att folkrättenutvecklas i en negativ riktning.När det sedan gäller beskyllningen att nu passardet att ta ställning tror jag att är välmedveten om den linje som regeringen har haft. Detär tre principer som vi har hävdat. Det äratt ska avrustas, att det ska ske genom vapenin-spektörerna fredligt, det är att i sista hand ge FN:ssäkerhetsråd, men bara , möjlighetatt besluta om militära aktioner.Under de skeden som vi har passerat har vi fåtttrycka på olika saker beroende på hur verklighetenhar förändrats. I första hand fick vi i den diskussionsom handlade om huruvida hade rätt att göra detsjälvt eller om det skulle gå genom FN trycka påvikten av att man gick genom FN. Under nästa peri-od, när FN hade fattat beslut om en resolution, fick vitrycka på att måste släppa in vapeninspektörernaoch samarbeta med dem. Då gick vi inte på gator ochtorg, , mot och mot möjlighe-ten för FN att använda en militär aktion, för då rikta-de vi uppmärksamheten mot , att måste sam-arbeta med vapeninspektörerna. När vapeninspektö-rerna kom in och de facto fick ett samarbete med Irakdå var det dags att kräva att vapeninspektörernaskulle få fullfölja det uppdraget och få tillräckligtmed tid. Det är där vi är . Vi är besvikna och upp-rörda över att ett par länder beslutade, utan anledning,menar vi, att det var dags att avbryta vapeninspektio-nerna och gå till en militär aktion.Det har funnits en klar linje hela vägen. Då villGudrun att vi nu ska gå genom generalför-samlingen. Det är möjligt att man ska göra det. Mendet är i första hand säkerhetsrådet som har ett ansvar.Det är säkerhetsrådet som kan fatta beslut. General-församlingen avger rekommendationer. I detta läge ärdet allra bäst om säkerhetsrådet tar sitt ansvar, fram-för allt för att fatta beslut om fortsättningen. Ska vi nuklara en återuppbyggnad av utan att blir ettamerikanskt protektorat utan det blir FN som fåransvaret för återuppbyggnaden är det viktigt att det ärsäkerhetsrådet som fattar besluten.Jag har definitivt inte, , på nå-got sätt förringat insatser, tvärtom. Jaghar sagt att gör precis så som som enansvarsfull generalsekreterare ska göra. Han har iförväg varit tydlig på att om man går till en militäraktion är det inte i enlighet med . Detinnebär ju, eftersom är den viktigastedelen av folkrätten, att man därmed bryter mot folk-rätten. Han har däremot inte i efterhand fördömt dettasom ett brott mot folkrätten, för det skulle minskahans möjligheter att agera. Där har flertalet folk-rättsexperter i världen faktiskt samma uppfattningsom vi i . Försök inte använda den !Slutligen till den sista diskussionen, som i och försig är väldigt intressant men som vi kanske ta i enegen interpellationsdebatt. Det är naturligtvis så attfolkrätten inte skapas bara genom säkerhetsrådet,men säkerhetsrådet är ändå det viktigaste forumet.Ska vi hitta en bra balans mellan individers säkerhetoch statssuveränitet är det mest lyckade att vi också idet sammanhanget kan använda FN och säkerhetsrå-det.Anf. 87 ():Fru talman! upprepar ideligen: Vi havarit tydliga. Javisst, ni har sent omsider varit tydliga.Jag tycker inte att det är så solklart, eller det är klartsåtillvida att er hållning har varit att ni inte tar ställ-ning i sak, det vill säga att ni inte tar ställning tillkriget, till den militära komponenten. Ni har satt er pååskådarläktaren, och så har ni bedömt olika utspeloch vad som har varit taktiskt riktigt att göra. MenSverige kan som medlem i FN också vara aktivt,precis som vi som människor kan vara aktiva ute pågator och torg. Det spelar ju roll att vi höjer rösten.Jag tror att det spelar en oerhörd roll att en så för-skräcklig massa människor har varit ute och demon-strerat världen över med kravet på att säga nej till krigoch kravet på att stoppa kriget.Det som ska stå i blickpunkten måste väl ändåvara: Hur kan vi få någon ordning på det här? Vilkenkonsekvens ska detta få för de länder som startar krig,som strider mot folkrätten och ? Ska detinte få några konsekvenser för de länderna? Borde virimligen inte upphöra med vapenexporten till deländerna? Är det inte bra om vi kan sammankallageneralförsamlingen så att dess majoritet kan uttalaett fördömande? Är det inte bra saker? Ska vi inte tainitiativ till de bra sakerna som visar aktivitet i frå-gan?Jag är väldigt skrämd över att så väldigt mångadrar sig tillbaka. Man abdikerar på något sätt: Jaha,nu blev det så här, och får vi tala om vad vi skagöra efteråt. Vi ska väl tala om vi ska göra . Vadhänder när en stormakt går före och bryter mot och folkrätten? Vilka konsekvenser bör detrimligen få? Det måste vara någonting annat än filo-sofiska diskussioner. Någon aktiv handling ifrånregeringens sida ser inte jag. Varför har ni inte sam-mankallat generalförsamlingen? Varför har densvenska regeringen inte tagit ett sådant initiativ?Varför säger inte den : Vi avbrytervapenexporten? Varför tar ni inga initiativ?Det är min fråga, och den kvarstår.Anf. 88 Utrikesminister ():Fru talman! har varit mycket aktivt. Jagtror inte att det finns något land som har engagerat sigmycket och genom vapeninspektö-rerna för att avrusta fredligt och därmed lösadenna konflikt utan att det skulle behöva gå till enmilitär aktion.Sverige har också varit väldigt aktivt i att hjälpaatt hantera frågan för folk, dem som först hardrabbats av förtryckarregim och nuockså drabbas av ett krig som är orättfärdigt. Dethandlar om att vi nu måste se till att alla hjälper till atthumanitärt stödja folk. Det handlar om att vimåste se till att kurdernas självbestämmanderätt inorra bevaras och att de inte utsätts för över-grepp. Det är frågor som vi har tagit upp både i EUoch i FN. Det handlar inte minst, vilket vi också tagitupp både i EU och i FN, att se till att vi kan få enåteruppbyggnad av . Det är de som orättfärdigtoch i strid med folkrätten har satt i gång den militäraaktionen som i och för sig måste ta det ekonomiskahuvudansvaret för att bygga upp igen. Men detpolitiska ansvaret och ledningen måste ligga på FNför att det ska ha en demokratisk trovärdighet och föratt det ska bli FN och säkerhetsrådet som får huvud-ansvaret för att fortsätta att hantera Irakfrågan.Vi har sist men inte minst aktiverat hela EU i denviktiga frågan: Vad gör vi för att undvika nya iframtiden? Vad gör vi för att bekämpa massförstörel-sevapen? Det kan finnas massförstörelsevapen i ,men det kan finnas massförstörelsevapen också iandra länder som i och för sig inte har använt demmen där vi vet att riskerna är väldigt stora. Därförmenar vi att , EU, FN, alla bör aktivt arbetaigen för att få bort massförstörelsevapen, biologiskavapen, kemiska vapen och kärnvapen. "Aldrig merIrak" kallar vi det initiativ som vi har lanserat i EU.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:224 om ge-mensamma operationer och tolkningen av Otta-wakonventionenAnf. 89 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jaghar gjort bedömningen att inte under någraomständigheter kommer att delta i en gemensamoperation med någon stat som planerar för, tränarmed eller använder antipersonella minor. Därtill harLars frågat mig om jag i enlighet medförpliktelserna i avser rapporteratill parter om hur harkommit fram till slutsatsen att stridsvagns-minor med röjningsskydd är förenliga med konven-tionen samt vilka test och kriterier som legat tillgrund för denna slutsats. har vidareställt frågan om jag har gjort några bedömningarhuruvida överföring av antipersonella minor översvenskt territorium av ett annat land som inte är part ikonventionen är förbjuden enligt våra åtagandenunder konventionen samt slutligen vilka åtgärder jagämnar vidta för att se till att Defence redogörför hur många antipersonella minor som företagetbehöver för test och utvecklingsprojekt samt att före-taget förstör resterande minor.Ottawakonventionen totalförbjuder användning,lagring, produktion och överföring av antipersonellaminor. ratificerade konventionen 1998 ochstöder dess innehåll och syfte till fullo. Förbudet motantipersonella minor är dock ännu inte universellt,och fortsätter att uppmana till en universellanslutning till Ottawakonventionen.Att delta i gemensamma militära operationer till-sammans med stater som inte har tillträtt Ottawakon-ventionen anses i sig inte bryta mot konventionen.Däremot, som också hänvisar till i sinfråga, har jag sagt, och vidhåller fortfarande,att vårt deltagande i en gemensam militär operationdär någon av de deltagande staterna använder antiper-sonella minor skulle kunna anses strida mot konven-tionens anda om vi inte på alla sätt motverkade an-vändandet av antipersonella minor. Detta innebärbland annat att vi aktivt verkar för att handlingsreg-lerna för en fredsbevarande operation, de så kalladerules of engagement, innehåller ett förbud mot an-vändning av antipersonella minor.Även om man inte generellt kan säga att röjnings-skyddade fordons- och stridsvagnsminor är jämförba-ra med antipersonella minor är det tydligt att ocksådessa typer av minor utgör stora risker för civila. Deinternationella regleringar som finns beträffandedessa minor är inte tillräckliga och bör stärkas. Aktivtarbete pågår , inom ramen för den såkallade 1980-års vapenkonvention där fordons- ochstridsvagnsminor redan är reglerade, med att under-söka möjligheterna att stärka skyddet för civila ge-nom att minska riskerna med fordons- och strids-vagnsminor. deltar aktivt i detta arbete.Det stämmer att har valt att spara 13 948antipersonella minor i enlighet med villkoren i Otta-wakonventionen. Anledningen till detta, vilken ocksåredovisats för , är att man på ett säkert sättska kunna utbilda svensk minröjningspersonal samtkunna utveckla effektiv och säker minröjningstekno-logi. Vi har utförligt redovisat antalet minor somkommer att sparas samt derassyften för parterna i . Vi kommertill parterna att redovisa användningen avdessa minor. Kontakt kommer att tas med BoforsDefence avseende redovisning av de minor man för-fogar över för att utveckla minröjningsteknologi.Låt mig i detta sammanhang också påminna ombetydelsen av utveckling av minröjningsteknik för attSverige, andra givare och internationella organisatio-ner tillsammans med mindrabbade länder på ett ef-fektivt sätt ska kunna bidra till minröjning för attgemensamt uppfylla humanitä-ra målsättningar.Då som framställt interpellationenanmält att han var förhindrad att närvara vid sam-manträdet medgav tredje vice talmannen att IngegerdSaarinen i stället fick delta i överläggningen.Anf. 90 ():Fru talman! Jag tackar utrikesminister för svaret om gemensamma operationer ochtolkningen av Ottawakonventionen.Jag ställde fyra frågor till utrikesministern, ochjag vill gärna kommentera de svar som utrikesminis-tern har givit.I min första fråga undrade jag om utrikesministerngjort bedömningen att inte under några om-ständigheter kommer att delta i en gemensam opera-tion med någon stat som planerar för, tränar med elleranvänder antipersonella minor.Enligt min åsikt, som jag delar med ICBL, alltsåden internationella kampanjen mot landminor, Hu-man samt flera andra länders regering-ar, skulle ett svenskt deltagande i en gemensam mili-tär operation där någon av de deltagande staternaanvänder antipersonella minor strida mot Ottawakon-ventionen, inte bara mot dess anda - detta oavsett omSverige på alla sätt motverkade användandet av anti-personella minor eller ej. Jag anser därför att rege-ringen otvetydigt ska deklarera att inte undernågra omständigheter kommer att delta i en gemen-sam operation med någon stat som planerar för, tränarmed eller använder antipersonella minor.I sitt svar på frågan upprepar utrikesministern vadhon sagt om att deltagande i engemensam militär operation där någon av de delta-gande staterna använder antipersonella minor skullekunna anses strida mot konventionens anda om vi intepå alla sätt motverkade användandet av antipersonellaminor.Utrikesministern svarar dock inte på min fråga omhon gjort bedömningen att inte under någraomständigheter kommer att delta i en gemensamoperation med någon stat som planerar för, tränarmed eller använder antipersonella minor.Jag vill därför be utrikesministern igen att redovi-sa sin åsikt genom att svara på följande två frågor:Anser utrikesministern att ett svenskt deltagande ien gemensam militär operation där någon av de del-tagande staterna använder antipersonella minor stri-der mot - detta även om Sverigepå alla sätt hade motverkat användandet av antiperso-nella minor?Har utrikesministern gjort bedömningen att Sveri-ge inte under några omständigheter kommer att delta ien gemensam operation med någon stat som planerarför, tränar med eller använder antipersonella minor?Min andra fråga gällde huruvida utrikesministernkommer att rapportera till konventionens parter omhur har kommit fram till slutsatsen att Sveri-ges stridsvagnsminor med röjningsskydd är förenligamed .