prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Förtryck och kränk-ningar av individens rättigheter leder ofta till instabi-litet och väpnad konflikt inom såväl som mellan län-der och kan i förlängningen få konsekvenser för in-ternationell fred och säkerhet.Sverige driver aktivt en linje i FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna, liksom i andra FN-organ, som kan sägas innebära en förnyad folkrättmed människan i centrum, där de mänskliga rättig-heterna uppvärderas. har även i framhållit att staters suveränitet inte kananvändas som sköld mot grova kränkningar avmänskliga rättigheter.När säkerhetsrådets beslut inte åtlyds kan rådetvidta olika åtgärder för att få besluten genomförda.Om ett land hotar eller bryter den internationellafreden eller begår en våldshandling kan säkerhetsrå-det införa ekonomiska och andra sanktioner. Det kanockså godkänna användningen av våld som en sistaslutlig utväg när andra fredliga medel att lösa tvistenhar prövats och visat sig verkningslösa.Inom FN-systemet verkar för en mer sys-tematisk samordning och uppföljning av ett tidigtvarningssystem inom det konfliktförebyggande arbe-tet. I syfte att förbättra kapacitet och attbidra med expertis på det civila området har ett sam-verkanscentrum för katastrof- och fredsinsatser upp-rättats i , den så kallade har drivit på en förnyelseprocess ochbland annat varit mycket aktivt vad gäller inrättandetav den permanenta brottmålsdomstolen. I juni 2000antog under svenskt ordförandeskapen gemensam ståndpunkt som omfattar en rad åtgär-der som unionen ska vidta för att stödja domstolen.Sverige har på olika sätt försökt påverka somför närvarande intar en negativ attityd och dessutomgenom sin attityd påverkar andra länder och derasvilja att skriva på och godkänna domstolen.EU:s råd för allmänna frågor och yttre förbindel-ser enades om riktlinjer för hur manska hantera frågan om bilaterala avtal med vaddet gäller att överlämna amerikanska medborgare tilldomstolen. Enligt EU är det amerikanska avtalsför-slaget oacceptabelt, och har inte några planerpå att ingå ett bilateralt avtal.För att lösa samverkar EUmed , och FN inom den så kalladekvartetten. Den har utarbetat en gemensam så kalladfärdplan som presenterades, och målet är attbilda en palestinsk stat senast 2005.Det som har hänt, att regimär borta, välkomnar jag. Men beklagar jagatt kriget i bröt ut och att regimskiftet inte haråstadkommits med fredliga medel. Även om denmilitära insatsen i genomförts utan FN-mandatmåste FN nu få en central roll att spela, inte minst ihanteringen av den humanitära situationen efter kri-get. Frågan on konfliktens hanterande måste återförastill FN och säkerhetsrådet som har det yttersta ansva-ret för internationell fred och säkerhet.Jag nämnde alldeles kvartettens arbete medMellanösternkonflikten. Det hänger samman medkriget i . Det finns en tydlig koppling mellandessa konflikter. I bästa fall kan den nya situationen iIrak leda till ökade ansträngningar för att uppnå fred ihela Mellanöstern.Sverige har lett en internationell ar-betsgrupp för genomförandet och övervakningen avriktade sanktioner, den så kallade Stockholmsproces-sen, vilket är ett led i en internationell verksamhetsom syftar till att förbättra sank-tionsinstrument. Den primära avsikten har varit attarbeta fram en operativ handbok som kan användassom vägledning i FN:s och medlemsstaternas praktis-ka arbete vid utformning, genomförande och över-vakning av sanktioner.Fru talman! De fredsbevarande operationerna harblivit ett av FN:s viktigaste instrument för att upprätt-hålla fred och säkerhet. Som jag pekade på i inled-ningen av detta anförande har en lång tradi-tion av deltagande i dessa operationer som dels ge-nom sin närvaro skapar trygghet för befolkningen ochen säker miljö för FN, , EU och andra interna-tionella och enskilda organisationer, dels främjar fredoch säkerhet och ger värdefull internationell erfaren-het för det svenska försvaret.Avslutningsvis vill jag säga att de delar av utri-kesutskottets betänkande nr 8 som jag inte berört imitt anförande kommer senare attberöra i sitt anförande.Med detta vill jag yrka bifall till förslagen i utri-kesutskottets betänkande nr 8.(forts. 14 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats viddagens sammanträdeKU32 Lagrådets arbetsformer1. (m, fp)Votering:205 för utskottet82 för res.62 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 29 kd, 24 v, 16 c, 14 mpFör res. : 41 m, 41 fpFrånvarande: 22 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 6 c, 3 mpFiU23 Penningpolitiken och förvalt-ning 2002Punkt 6 (Lagreglering av principerna för Riksbankensinleveranser)1. utskottet2. 1 (m)Votering:245 för utskottet41 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 41 fp, 29 kd, 25 v, 16 c, 14 mpFör res. 1: 41 mFrånvarande: 24 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 3 mpPunkt 8 (Offentliggörande av direktionens protokoll)1. utskottet2. 3 (m, fp, mp)Votering:192 för utskottet96 för res. 361 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 29 kd, 25 v, 16 cFör res. 3: 41 m, 41 fp, 14 mpFrånvarande: 22 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU25 VakansstatistikPunkt 1 (Uppgiftsskyldighet för uppgifter om vakan-ser)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:273 för utskottet15 för res. 161 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 40 m, 41 fp, 29 kd, 25 v, 16 cFör res. 1: 1 m, 14 mpFrånvarande: 22 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 3 mpPunkt 2 (Obligatorisk platsanmälan)1. utskottet2. 2 (m, fp, kd, c)Votering:161 för utskottet127 för res. 261 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 25 v, 14 mpFör res. 2: 41 m, 41 fp, 29 kd, 16 cFrånvarande: 22 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 3 mpPunkterna 3 och 4Kammaren biföll utskottets förslag.FiU27 Avgifter vid Riksrevisionen1. (v)Votering:263 för utskottet25 för res.61 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 41 m, 41 fp, 29 kd, 16 c, 14 mpFör res. : 25 vFrånvarande: 22 s, 14 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 3 mp14 § (forts. från 12 §) FN och vissa multilateralafrågor (forts. UU8)Anf. 146 () replik:Fru talman! Låt mig först ta upp några saker somjag berörde i mitt huvudanförande. Jag hade hoppatsatt kanske skulle kommentera demi sitt anförande. Jag har fyra frågeställningar. Denförsta gäller EU:s snabbinsatsstyrka, som man erbju-der att kunna ställa upp med för attsnabbt vara på plats i händelse av en resolution isäkerhetsrådet. Jag sade att här behövs det ocksåfinansiella resurser. Man måste ha rätt personer medrätt utrustning på rätt plats. Det har inte , ochsärskilt inte . Vad har förkommentar till det?Sedan gällde det diskussionen kring folkrätten.Det gällde folkrätten och . Hur ställer sigSocialdemokraterna i händelse av en liknande situa-tion? Ska man sitta med armarna i kors om säkerhets-rådet sitter förlamat eller ska man göra någonting?Vad ska man i så fall göra?Det tredje är relationen mellan folkrätt, mänskligarättigheter och människorätt. Hur ser Socialdemo-kraterna på utvecklingen och på det synsätt som jaggör mig till tolk för här, nämligen att folkrätten redani dag ger möjligheter till ingripanden till fromma förde mänskliga rättigheterna?För det fjärde gäller det en återkommandedebatt om mänskliga rättigheter. Där hade jag ettönskemål om att majoriteten och regeringen skulledriva frågan vidare för att få en sådan debatt varje årså att vi rundar det här eländet med FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna med som ord-förande.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! ställde här fyra frå-gor. Jag ska försöka besvara alla fyra. När det gällerEU:s snabbinsatsstyrka är det naturligtvis fråga omett uppbyggnadsarbete. Vi måste naturligtvis nogatitta på vad vi har för åtaganden och vad vi möjligenhar för tillkortakommanden för att löpande se hur vikan förbättra vårt arbete.Det här med folkrätten och samt folkrät-ten och de mänskliga rättigheterna tycker jag är ettintressant frågekomplex att teoretisera lite grannkring. Vad händer om vi väljer den ena eller denandra vägen här? Om vi väljer att agera kortsiktigt,och då också gå in utan beslut i ien situation liknande den i , så är det natur-ligtvis i det korta perspektivet rent mänskligt detrimliga. Men vad försätter det oss i för situation pålång sikt? Och vad får det för konsekvenser?Det faktum att man i så fall skapar en ny ordning,där det inte är så viktigt med beslut i säkerhetsrådet,tror jag kommer att påverka den ambition och denkraft som man lägger på att faktiskt försöka ena sigkring svåra beslut i säkerhetsrådet, alltså om man vetatt det finns något slags nödutgång att ta till, om manetablerar den nödutgången. Jag är lite tveksam till denordningen just i det långa perspektivet.Anf. 148 () replik:Fru talman! När det gäller snabbinsatsstyrkan ärvi tydligen överens om att har otillräckligaresurser, och särskilt att har det. Jag är gladatt här är beredd att titta på hur viska kunna få tillräckliga resurser för att kunna ställaupp i detta samarbete.När det gäller det långa och det korta perspektiveti fråga om folkrätt och människorätt undrar jag: Tol-kar jag rätt, att han faktiskt är be-redd att vidta någon form av åtgärd om det blir entotal låsning i säkerhetsrådet där säkerhetsrådet sittermed armarna i kors och säger att de inte kan, någonlägger ett veto, men det pågår ett folkmord - även omdet kanske har återverkningar på det långa perspekti-vet? Jag tror att man måste arbeta med båda perspek-tiven, och vi är nog alldeles överens om att FN:ssäkerhetsråd bör göras effektivare och viktigare ochvara den verkliga arenan. Men om det blir en låsningigen - är vi då överens om att vi ska agera?Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Nej, gör inte en all-deles riktig tolkning. Det jag menar är att det ska mycket speciell situation av låsning för att det skavara aktuellt att gå vid sidan om FN:s säkerhetsrådoch de beslut som fattas där. Jag menar att det lång-siktiga priset och konsekvenserna av en sådan väg äratt det blir mindre viktigt att anstränga sig för attskapa lösningar i säkerhetsrådet. Då tror jag att vi ärinne på en farlig väg.Vad gäller snabbinsatsstyrkan är det naturligtvissvårt att sia om vilka behov som finns i framtiden.Det är förstås så att man utifrån utvecklingen i värl-den måste följa hur den här styrkans sam-mansättning och vårt arbete med den motsvarar debehov som vi uppfattar runtom i världen. Det är välalldeles självklart, tycker jag.Anf. 150 () replik:Fru talman! sade att majori-teten har avslagit centermotionerna med varsam handpå klubban. Det är väl förvisso så, det kan jag hållamed om. Men de är dock avslagna. Det råder en rättstor enighet om FN och FN:s roll. Det är i och för sigväldigt viktigt att det gör det, men vi vill kanske"pusha på" lite mer och gå lite längre i vissa frågor.Diametralt motsatta uppfattningar finns det väl intepå så många punkter.Två saker från mitt anförande vill jag dock ta uppoch få förtydliganden om. Det ena är frågan om folk-rätten. Jag tycker att det är bra att det finns en bredmajoritet i för värnet av folkrätten även omden inte är entydig. Min fråga är: Står regeringen ochmajoritetspartiet fast vid kritiken mot och vid attIrakkriget är ett folkrättsbrott även efter att det nu haravslutats?Den andra frågan gäller säkerhetsrådet. En refor-mering där, och en bättre representativitet, är ju vik-tig. Det är vi överens om. Men är man från svensksida också beredd att arbeta i FN för att vetorättenförsvinner?Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Ja, vi står definitivt fast vid den kritiksom vi har riktat mot om och vidatt den militära aktionen inte är förenlig med folkrät-ten. Där vill jag vara mycket tydlig. Jag tycker dess-utom att det kanske finns anledning att stryka underden kritiken eftersom målade upp en bild av attde var mycket säkra på att de skulle finna massförstö-relsevapen och indirekt underkände FN:s vapenin-spektörers arbete. har man inte kunnat visa pånågra massförstörelsevapen, och det tycker jag ärmycket allvarligt i sammanhanget. Det faller en storskugga på för detta, i synnerhet som man harförespeglat omvärlden att man faktiskt hade bevis ochkunskap, något som man alldeles uppenbart inte hadeså långt vi kan se . Det stämmer till eftertanke,tycker jag.Vad gäller reformeringen av säkerhetsrådet villjag säga att ja, vi arbetar i för att säkerhetsrå-det och dess arbete ska reformeras och att också veto-rätten ska ses över.Anf. 152 () replik:Fru talman! Innebär det att också driverkravet på att FN:s vapeninspektörer ska tillbaka in iIrak nu? Det är ju en naturlig och självklar följd avden position som beskriver ochsom jag ansluter mig till.När det gäller folkrätten har vi tagit upp i en avvåra motioner, och jag har också utvecklat det i enreservation, att det är viktigt med uppföljningskonfe-renser för att utveckla och befästa folkrätten. Det ärmöjligt att kommer tillbaka till det isitt anförande, men varför har ni annars avslagit detkravet?Anf. 153 () re-plik:Fru talman! tar upp FN:s vapenin-spektörer och frågan om de ska tillbaka in i . Jagtycker att det är ett självskrivet krav att de får avslutasitt arbete och se till att i den mån vapen finns förstö-ra dem och framför allt att de får dokumentera detarbete med att förstöra vapen som möjligen har gjortstidigare, så att det finns en otvetydig klarhet om attIrak inte längre förfogar över några massförstörelse-vapen. Jag tycker att det är viktigt att det arbetet slut-förs, och det är Unmovic som har kompetensen attgöra det eftersom man har varit på plats tidigare ochockså har arbetsmaterialet för att göra de avstämning-ar som behöver göras. Dessutom är det allvarligt medde påståenden som har funnits om att de amerikanskastyrkorna faktiskt har misslyckats med att hanterasäkerheten där nukleärt material möjligen har förva-rats. Man kan nu möjligen ha en oro för att kärnmate-rial har kommit på avvägar i , vilket naturligtvisär ett förskräckande perspektiv.Agne frågar om möjligheten till uppfölj-ningskonferenser. Jag hoppas att jag inte gör fel närjag nu säger att jag vill minnas att att behandla den frågan i sitt anförande.Skulle jag ha fel ber jag redan i förväg ursäkt för detta.Anf. 154 ():Fru talman! Jag är socialdemokrat, och det bety-der vanligen att man försöker ta ansvar. Man försökerse möjligheter, man vill uppnå resultat. Det är enviktig inriktning att man faktiskt vill nå resultat. Manvill inte bara slå in öppna dörrar, utan man vill fak-tiskt nå substantiella resultat. Det innebär att manibland kanske inte når exakt det man har tänkt sig,men man gör det man kan. Det är liksom poängenmed att vara reformist, vilket är vår uppfattning. Vikonstaterar också att världen är en.En sak som vi faktiskt vill slåss för och driva i dehär sammanhangen är fattigdomsbekämpning. Vi serväldigt positivt på de utfästelser som finns om ska försöka halvera den faktiska fattigdomenfram till 2015.Vi vill på olika sätt verka för att världshandelnöppnas, naturligtvis med avsikt att det ska leda tillutveckling på alla håll i världen. Vi vill verka för ensamordnad utveckling, en samordnad utvecklingspo-litik för hela världen. Vi vill också försöka att påolika sätt stimulera en nord-syd-dialog, något somvar väldigt i ropet men som intehörs riktigt lika ofta längre, men som vi fortfarandeabsolut vill stå för.Vi vill arbeta för förebyggande konfliktlösning, såatt man inte jämt och ständigt ska hålla på medbrandkårsutryckningar utan även i förväg ska hanågonting att komma med. Vi vill utveckla bättresystem för sanktioner, när konflikter har brutit ut menockså innan konflikter bryter ut, naturligtvis. Vi villstarkt verka för att mänskliga rättigheter ska vara enprincip som gäller över allt. Jag vill också gärna per-sonligen tillägga att vi socialdemokrater så att sägafinns aktivt i arbete för att skapa en handikappkon-vention, vilket är ett uppslag dels från olika länder ivärlden, dels från den internationella handikapprörel-sen. Det är någonting som vi socialdemokrater ochSverige arbetade aktivt för och som nuhar kommit upp som en punkt på dagordningen igen.Vi måste besinna att vi är politiker i ett relativt li-tet land, . Det betyder att många av de ambi-tioner vi kan ha för saker som ska hända på en globalnivå kan vi inte styra på egen hand, utan vi måstehitta sätt för att klara av det. Vi måste också inse attden globalisering vi talar om ju också påverkar oss.Vi är inte en isolerad ö någonstans långt uppe i Nor-den. Vi vill naturligtvis arbeta för fred, säkerhet ochutveckling på olika sätt. Vi måste göra det med ettmedel, på en arena och med metoder som faktisktfungerar. Det anknyter till vad jag sade i början omatt vi har ambitionen att faktiskt nå någonstans medvåra ambitioner och inte bara så att säga köra någotför vår egen skull.Av alla dessa skäl är FN viktigt för oss. KennethG påpekade mycket riktigt hur stort ansvarvi har tagit på olika sätt. Det är vik-tigt för oss som nation att ansluta oss till FN, precissom det är viktigt för oss att också vara med i EU.Det gör att vi kan ta på oss en roll. Vi kan ta ett an-svar. Men ett FN blir aldrig starkare än det ansvarsom medlemsländerna faktiskt är beredda att ta. Jagtycker alltså att vi som svenskar har ett gott samvete idet avseendet.Vi socialdemokrater vill när det gäller frågor omorganisering och finansiering av FN instämma i am-bitionerna att man måste modernisera ledningsstruk-turer, rekrytering av personal och annat för att sakeroch ting ska fungera. Vi stöder aktivt de ambitionernaför att vitalisera ett arbete som generalsekreterarenKofi Annan bedriver. Vi ser det här som oerhört vik-tigt.Vi tycker att det är viktigt att FN spelar en roll därman koordinerar biståndsinsatser på olika sätt. Det ärviktigt att man moderniserar säkerhetsrådet och dessdetaljer. Det har varit uppe på bordet här flera gånger.Vi har väl ingen färdig variant kring detta, men vi ärklara över att man måste så att säga titta över dethela: Ska det vara fler permanenta medlemmar, skaman öka antalet som har veto eller ska man minskavetots betydelse, ska det vara ett direkt val av flerpersoner och så vidare? Det finns många bollar iluften, och vi är inte färdiga med detta. Det är viktigtatt vi hittar ett bra system. Det är viktigt för oss attgeneralförsamlingen ska bestämma medlemsavgiften,och vi tycker att det är en självklarhet att precissom andra ska betala sina avgifter på olika sätt.För oss är det viktigt med FN:s roll kring mänsk-liga rättigheter. Vi tycker att det är en självklarhet attdet ska finnas årliga uppföljningar i FN-systemet avvad som händer med de mänskliga rättigheterna -både att det diskuteras i de utskott som finns inom FNoch i den kommission som finns . Vitycker att man bör hitta former för starkare övervak-ning av detta. Vi är väl inte färdiga med exakt hur detska gå till, men helt klart bör man stärka det. Vi tyck-er också att det är rimligt att det finns en rapporteringtillbaka hit om vad som händer på dessa områden.Det är viktigt att den informationen sprids i vidarecirklar även i vårt eget land, så att säga.För oss socialdemokrater finns det flera sakerinom FN som jag ska försöka täcka upp. För oss ärdet viktigt att man arbetar för en antidiskriminering -en icke-diskriminerande attityd på olika sätt. Det ärviktigt både i vårt arbete i FN men också i EU, där viverkar mot rasism och främlingsfientlighet på olikasätt. Det är som jag ser det en självklarhet att vi självaska delta i arbete med konventioner. Det är en själv-klarhet att vi årligt ska rapportera vad som händer ikonventionsarbetet på olika sätt.När det gäller befolkningsfrågor gäller sammasak. Vi upprepar det: Vi är naturligtvis emot allaformer av diskriminering. Vi är för intentionen medatt ta fram en konvention i HBT-fallet, men vi är intehelt säkra på att det är den bästa strategin. Vi tyckeratt man kanske kunde hitta ett annat sätt att uppnåsamma sak. Vi vet också, rent praktiskt, att senast i århar det varit bekymmer med att anta en resolution omHBT i . Vi vet att det finns en storgrupp av länder som motsätter sig sådant här. Det ärde katolska länderna, de islamiska länderna och såvidare, och vi måste hitta ett sätt som gör att man kanse detta som bra.Man kan ju rikta olika former av kritik mot FN.Det är rimligt. FN har inte fungerat på det sätt somdet borde på olika sätt. Men vi måste inse att det ärdet globala system vi faktiskt har. Vi måste hittamekanismer som gör att det funkar på ett bra sätt. Detär inte så att om vi skulle lägga ned det eller bryta neddet så måste vi genast konstruera något liknande igen.Vi instämmer som socialdemokrater också i kriti-ken kring att har blivit ordförande i kommis-sionen för mänskliga rättigheter. Det tycker vi är etttypiskt tecken på att man måste modernisera struktu-ren på olika sätt.Det viktigaste när det gäller FN kanske egentligensnarast inte är alla möjliga strukturer hit och dit, utandet viktigaste är implementeringen, helt enkelt att detblir mera action och mindre snack, så att säga.Målet för oss är naturligtvis en värld befriad frånfattigdom, en värld i utveckling. Vi behöver verka fördet på olika sätt, och FN är det instrument vi skaarbeta med.Mot bakgrund av det jag har sagt vill jag yrka bi-fall till utrikesutskottets betänkande nr 8, och för tidsvinnande vill jag yrka avslag på alla reservationer.Anf. 155 () replik:Fru talman! På slutet sade "meraaction och mindre snack", och det är en hållning somjag delar alldeles. Men på en punkt vill jag ha litemera snack, och jag vill fråga om hanvill medverka till det. Det gäller nämligen en debatt iFN:s generalförsamling, återkommande, omde mänskliga rättigheterna med name and shame såatt man hänger ut de stater som inte uppfyller kravenpå demokrati och mänskliga rättigheter. Kan vi varaöverens om att vi ska driva den linjen i FN och fak-tiskt få fram en sådan ordning, så att vi tills vidarekan runda det här systemet som vi vill reformera medLibyen som ordförande i kommissionen för mänskli-ga rättigheter?Sedan skulle jag gärna vilja att utvecklade synen på relationen mellan folkrätt,mänskliga rättigheter och människorätt. Var det rätteller fel att gå in i efter att FN hadeblivit blockerat av ett kinesiskt veto? Det var utanförsäkerhetsrådets beslut. Var det rätt eller fel när detgäller Kosovo, där man inte hade något beslut i sä-kerhetsrådet? Vad Socialdemokraterna tycker om Irakär alldeles tydligt och uppenbart, men vad gäller dethypotetiska fallet med ett nytt : Hur ställer sigKaj ?Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag ställer mig nog ungefär likadantsom , av någon konstig anled-ning. Vi måste se det här från fall till fall. Jag är inteberedd att köpa en princip där vi säger att de mänsk-liga rättigheterna direkt kan sätta folkrätten offside,och det beror helt enkelt på frågan: Vem tar beslutet?Vi måste i så fall hitta ett system som gör att vi kankänna oss trygga för vilken stormakt som helst. Detfinns faktiskt fler stormakter, och framför allt flerpotentiella stormakter, än i världen som kanbörja tala om att de mänskliga rättigheterna är hotadei landet XX, och utifrån det hävda att det är okej går in där. Därför är jag inte beredd att göra detrakt av som en enkel princip.Jag skulle kunna vara det efter att vi får så att sägaköra den här frågan och formuleraett system. Det som var bra med vetosystemet var juatt det ändå gav ett slags garantier för att man inte skakunna ställa till vilka dumheter som helst.