prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Företagen protesterar, facken protesterar och en tydlig majoritet och kanske just nu till och av svenska folket protesterar. När ska regeringen reagera på det? Varför kan man inte inse att tillförseln av el god kvalitet, säker tillförsel och relativt billig el är en förutsättning för att den svenska basindustrin inte bara ska överleva utan också kunna stå sig mot konkurrenter från andra länder? Det tycker jag att man måste fungera på. Sedan kan vi hålla på att hänvisa till olika undersökningar som visar olika saker. Men en sak kan vi ändå vara överens om. Med statistik kan man visa det mesta. Står man med ena foten på en platta som är väldigt het och har den andra i en frysbox är det genomsnittligt ganska skönt. Det innebär i varje fall inte att någon har det bra i svenskt näringsliv. 152 () replik: Först till och energipolitiken. Vi är helt överens om att basindustrin är viktig och att en väldigt viktig sak för basindustrin är energitillförseln. Självklart är det på det sättet. Det har varit och är väldigt bra förutsättningar för vår industri om man jämför med många andra länder. Vi kommer att vidta en del åtgärder för att minska utsläpp och annat. Det kommer omvärlden att tvingas göra i östra framöver. Det kommer att vara ett litet glapp här där vi går före. Men vi är tvungna att göra det för miljöns skull. Det är en skrämselpropaganda att säga att vi skulle strypa någon energitillförsel. Det har ingenting med sanningen att göra. Vi har stängt en reaktor. En annan reaktor har varit stängd . togs i bruk . Inte har energipriserna gått ned, inte med en millimeter. Det är kanske inte vad det handlar om. Det gäller att ha en långsiktig och hållbar energilösning. Då kan man inte bara säga att allting ska förbli som det är . Kärnkraftverk har ett bäst-före-datum. De kan användas tills de blir för dyra och för farliga. Då är det vår uppgift att göra något. Det borde egentligen också vara , och tidigare Linje 2:s uppgift att se vad det finns för alternativ. Hur går vi vidare? Om vi inte gör det kommer svensk basindustri att bli drabbad. Det svensk basindustri borde vara mest rädd för vad gäller energitillförseln är och dess kärnkraftskramare. 153 () replik: Jag tänker inte svartmåla, och jag tror inte att jag har gjort det heller. Också jag tycker att det finns väldigt mycket att vara stolt över i . Jag hoppas att vi ska kunna vara det också . Det står ganska klart att de svenska storföretagen har bra förutsättningar och ett bra näringslivsklimat jämfört med i omvärlden. Men det är ganska annorlunda jämfört med hur de mindre företagen och småföretagen har det. Jag tänkte fråga : Kommer det ut någonting konkret från alla tillväxtsamtal och den kommande tillväxtkongressen från Socialdemokraternas sida som innebär en ny syn på de mindre företagen? Det är helt uppenbart att många småföretag tvekar inför nyanställningar och framstidssatsningar. De har problem vid generationsskiften. Det blir ofta enklast att sälja ut företagen till utländska intressen när man kommer till generationsskiften. Det är en väldigt allvarlig utveckling om den får fortsätta. Min fråga är alltså: Kommer Socialdemokraterna att förändra sin syn på de små företagen? Det har varit en ganska så kylig inställning. Däremot har man ofta gynnat storföretagen. 154 () replik: Jag hoppas mycket på de tillväxtsamtal som just nu pågår. Vad som kommer ut av det är det ingen som vet . Man sitter just nu och diskuterar. Men självklart hoppas vi på att det blir någonting bra och att man kan få en samsyn om saker och ting. Det hade vi tidigare i . Sedan blev det konfrontation, konfrontation och konfrontation. De som förlorar på det är företagen och deras anställda. Vi hoppas nu alla väldigt mycket på att det blir något bra av det. Vad gäller vår tillväxtkongress kan man bara var stolt över att alla andra partier diskuterar våra partikongresser och bli väldigt glad för den reklamen. Jag hoppas verkligen att vår tillväxtkongress kommer att bidra till att attityderna till småföretag blir ännu bättre. Jag hoppas också att det kommer att bidra till en allmän medvetenhet om att offentlig sektor och näringsliv förutsätter varandra. Det ena är omöjligt utan det andra. Det är att ge och ta. Jag hoppas att det blir konkreta saker av vår tillväxtkongress. 155 () replik: Självfallet förutsätter ett gott näringslivslimat ett väldigt nära samspel med den offentliga sektorn. Det var därför jag tidigare tog upp de oroande tendenserna till sektorstänkande och centralisering inom till exempel hela den statliga förvaltningen. Det skapar vidgade klyftor i regionalt och även för företagen. En konkret fråga som vore intressant att få utredd är detta med kapitaltillgången. Det är ett jättestort problem för många företag, och då särskilt i en del mer glesbefolkade delar av . Det finns nu långt gångna planer på att inrätta de kreditgarantiföreningar som jag talat om där företag själva tar ett stort ansvar. Men de behöver ett stort stöd från samhällets sida för att komma i gång och få fram det nödvändiga kapitalet. Hur ser du, , på att samhället mer aktivt än stöttar kreditgarantiföreningarna? De fick klartecken från . 156 () replik: Vi är väldigt positiva till det. Jag kan inte säga var de ligger i processen just . Vi är positiva till kreditgarantiförsäkringarna. Vad gäller kapitalbildningen i övrigt ser man nu över Industrinfondens verksamhet, som jag sade i mitt anförande. Man har för avsikt att dela den i två. En del ska arbeta som , och en ska vara mer inriktad på företagen i det allra tidigaste skedet, det vill säga såddkapital. Det tror vi väldigt mycket på. Att det tar tid beror på att Industrifonden är en stiftelse. Det är inte så lätt att omdana sådana som bekant. Det behövs mer riskvilligt kapital och framför allt i de tidiga skedena och också på fler ställen runtom i landet utanför storstäderna. De är vi väl medvetna om och arbetar också för. 157 (): Man måste nog säga att det är ett sant nöje att få lyssna på effektiva sönderslagande av de borgerliga partiernas svartmålningsargument. Alla utom , får jag väl erkänna, agerar på ett sätt som att det , någon månad, är totalt slut med de svenska företagen och framför allt de små företagen. Jag håller med om att det inte är någon bra diskussion när man överdriver så pass i stället för att gå in på de punkter som behöver åtgärdas. Det är klart att det finns en mängd saker kan göras bättre. Det finns dåliga saker som vi måste ändra på. Jag skulle vilja inrikta mig på de delar där jag tror att det skulle behövas ytterligare satsningar för öka tillväxten i . Jag anser att det behövs en mycket effektivare och aktivare statlig näringspolitik. Av hävd är vi lite försiktiga med sådant i , och vi får väl ofta på oss från några borgerliga partier att staten inte ska pyssla med näringspolitik. Men det visar sig ändå från fall till fall att det faktiskt behövs. Ett sådant tillfälle är när det behövs såddkapital. Vi är alla överens om att det behövs någon som går in när företag ska etableras och komma i gång. Vi vet att staten då är den enda kraft som kan vidta de åtgärderna. Vi har ändå fått en positiv utveckling såtillvida att vi kommer att ha en helt annan sorts volym på såddkapitalet . Det är en väldigt viktig strategisk del. En annan kan vara forskningen. Där har vi också varit lite bortskämda i . Vi har haft och levt mycket på våra stora företag, , , med flera. De har satsat miljarder i sin forskning. Det har naturligtvis hela landet haft nytta av. inträffar detta att båda dessa företag och flera andra minskar sina forskningsinsatser drastiskt. Vi får nog inte vänta alltför länge för att fylla igen de luckorna. Det är viktigt att vi ser till att den tillämpade forskningen hålls på en fortsatt hög nivå. Här blir man ibland lite avundsjuk på andra länder, kanske och kanske . Det framställs ofta som ett land där människor tar egna initiativ och där staten inte lägger sig i och nya företag och verksamheter kommer till därför att det är så bra företagsklimat på olika sätt. Det är naturligtvis också en anledning. Men vet vad statlig näringspolitik är. De pekar med hela handen. De ser till att saker och ting blir genomförda. De ser naturligtvis också till att det finns resurser. Det kan vi inte konkurrera med i . Vi måste se till att vi håller vår höga nivå också . Här tror jag att vi bli tvungna att gå in än tuffare . Ett tidigare beslut om att vi skulle minska antalet industriforskningsinstitut håller på att verkställas. Bara för någon dag sedan var jag och såg på som har slagits ihop med . När jag gick där slog det mig att kanske människor i allmänhet och till och med vi i aldrig tänker på hur viktig verksamhet som här utförs. Här tar man i det tysta fram nya papperskvaliteter och designar produkter. Man har naturligtvis en god samverkan med industrin. Det är dessa produkter som efter 10, forskningsinsatser kommer ut som goda svenska produkter på marknaden. Det är en mycket viktig verksamhet som vi inte får missa därför att vi skulle vara rädda för att lägga oss i från statens sida. Det är viktigt att får ökade resurser. Det får de , och det är mycket positivt. Men när man läser i betänkandet ser man att minsann har en helt annan syn på detta. De har råd att stryka bort 100 miljoner från . Det skulle naturligtvis vara mycket spännande att få höra på vilket sätt tänker satsa på den tillämpade forskningen . Regelförenklingsarbetet diskuterar vi ganska ofta. I handlingarna läser man mycket tydligt att det är väldigt mycket på gång. Det är väldigt många åtgärder på gång. Man kommer också väldigt tydligt fram till att det inte är så enkelt som vi tror att bara skriva att vi nu ska minska regelmassan med så och så många procent. Jag tror att regeringen är inne på rätt väg. Vi kommer åtminstone att se till att den fortsätter på den vägen. Jag kom in lite sent i kammaren när höll sitt inledande anförande. Jag slogs helt plötsligt av vad jag tyckte verkade som en rätt stor ödmjukhet inför svårigheterna med tillväxt, traditionell industri kontra tjänstesektorn, och så vidare. Det var mycket intressant. Men jag tyckte rätt snabbt kom in i de gamla vanliga moderata gängorna. I den moderata motionen finns en del intressanta saker. Bland annat står det på något ställe att det är allvarligt att ägande och huvudkontor ofta flyttar utomlands. Den diskussionen har vi haft tidigare. Man kan naturligtvis oroa sig för den utvecklingen. Bland annat verkar det som att det är lättare att lägga ned företag i . Vi har också sett exempel på hur man genom bidrag kan få företag att flytta till andra länder. Men vi har också tagit ställning till moderata förslag som vill sälja ut statliga företag. Jag vill fråga : Var tror ni att ägande och huvudkontor kommer att hamna om svenska staten säljer ut , Sonera, Vin & Sprit? I den kristdemokratiska motionen för man fram etikens betydelse för en fungerande marknad. Jag tycker att det är viktiga ståndpunkter. Jag antar att kd har haft för ögonen. Det är orimliga bonussystem, miljonbonusar som placeras i skatteparadis, och så vidare. Anser att det är dags att föra in de regler som staten använder också i det privata näringslivet? Över huvud taget visar också verkligheten att det viktiga för ett lands utveckling, också vad gäller småföretag och företagsklimatet, är hur den totala ekonomin fungerar. Jag vill påstå att de officiella undersökningar som i varje fall vi synar väldigt noga visar på att i det här fallet ligger väldigt väl till. Det är onödigt att kritisera det svenska företagsklimatet på de punkterna. Låt oss däremot ta tag i de frågor där som stat kan göra ännu bättre och större satsningar. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. 158 () replik: Att diskutera företagspolitik med Vänstern är som att sjunga med tondöva. När det gäller undrar jag om det till och med inte är så att är döv helt och hållet. Han hör ju inte vad vi säger. Jag har inte kritiserat och svartmålat . Vi har sagt att företagsamheten är bra. Men det räcker inte. Vi måste ha mer, mer, mer och mer för att ska växa bättre. På den punkten håller med oss. Det är vad vi säger. Därtill är vi kreativa nog att ge förslag på hur man ska göra för att det ska bli bättre. Men de förslagen innehåller inte sådant som att staten ska styra och ställa, att det är staten som ska förse företagen med kapital och att det är staten som ska vara någon form av garant för det hela. För det vet vi hur det går. Det finns inte ett land i världen som har styrts med den politik som företräder som har varit framgångsrikt ekonomiskt. Det har tvärtom varit en ekonomisk katastrof i samtliga de fallen. Det förordar vi inte alls. Vi föredrar andra typer av åtgärder. Min egen syn grundar sig egentligen på ett intressant tänkande som lanserades av ett amerikanskt forskarpar, paret , som pratade om de här systemskiftena som äger rum. De ser framför sig en övergång från industrisamhälle till tjänstesamhälle och informationssamhälle. Slutsatsen av detta är att förändringen är oundviklig, och det ser vi . Det är oundvikligt. Industrisamhället räcker inte. Vi måste göra den här övergången. De konstaterar också att de som snabbast inser att vi måste göra den här övergången klarar sig bäst och de som sist inser det klarar sig sämst. Det är detta synsätt vi måste bära med oss när vi pratar om hur vi ska få att växa. Det handlar inte om att förbättra villkoren för de stora företagen, för bassektorn och så vidare. Det handlar om att förbättra villkoren för de små och medelstora företagen, för tjänsteföretagen, för de företag som är baserade på kunskap och för de företag som ännu inte har sett dagens ljus. 159 () replik: , jag vill nog påstå att du med flera svartmålade svenskt företagsklimat och ganska tydligt. Jag har också förstått att det du menar är framför allt att vi inte hänger med i utvecklingen och att vi inte inser att det gamla industrisamhället har gjort sitt. Men även där vill jag sätta upp ett varningens finger. Alla de här nya tjänsterna och teknikutvecklingen bygger väldigt mycket på att vi har vår starka svenska, låt oss kalla det, basindustri som avnämare, som köpare, som utvecklar system och så vidare. Men den nya tjänstesektorn är naturligtvis viktig. Sådana branscher som musik, som man kan tycka inte har så stor betydelse för ett industriland som , blir ju allt viktigare, och alltfler börjar förstå det. Vi måste naturligtvis se till att de får möjligheter. Det är just därför som vi tycker att en diskussion om hur vi ska få bättre möjligheter i är viktig. Men låt oss inte säga att andra länder är så mycket bättre. Detta är antagligen ett gemensamt problem både i och i . Innan min repliktid är slut skulle jag återigen vilja fråga var hon tror att sådana statliga företag som och Vin & Sprit hamnar med sina kontor och sitt ägande om de skulle säljas ut. 160 () replik: Jag har svaret här. Jag tänkte att jag skulle komma med det sist av allt, men jag kan ta det först i stället. Ja, var hamnar de någonstans? Det beror på skatterna. Vid de utförsäljningar som har gjorts har faktiskt beskattningen både för företagen, för ägarna och för ledningen varit ganska viktig. I de fall där huvudkontoret har hamnat utomlands har det berott på att skattetrycket där har varit fördelaktigare för de här kategorierna. Så enkelt är det med den saken. Jag vill alls icke förändra villkoren för någon basindustri. Jag vill inte försämra villkoren för den stora industrin heller. Vad jag däremot är ute efter är att skapa lika goda villkor för de små och medelstora företagen som för de stora företagen. Gjorde vi det, tror jag att de här företagen skulle börja växa, och det skulle bli fler av dem. Men så länge som vi håller fast vid idén om att de små och medelstora företagen ska bli behandlade på det här viset attitydmässig, skattemässigt, regelmässigt och beroende på en rad andra omständigheter blir de inte tillräckligt många för att ska bli en välfärdsnation av det slag som vi vill att det ska bli. 161 () replik: Jag håller med om att vi ska ha lika goda villkor för små företag som för de stora företagen. Det håller vi på att arbeta med. Jag tror inte att har missat de olika förslag som driver på skatteområdet, och även på andra områden. Jag tror att vi är ganska drivande där. Sedan säger , vilket man nästan undrar om det är redigt sant, att det beror på skatterna. Flera av de bolag som är tänkta köpare av Vin & Sprit är inte nöjda med låg skatt, utan de vill ha noll skatt. Men andra ord skulle svenska Vin & Sprit kunna hamna på eller andra skatteparadis. Då undrar man, vilket inte kan svara på , om det verkligen är en bra politik. Är det en politik som skulle kunna förorda? 162 () replik: är det uppochnedvända världen. Det är trots allt inte vi i oppositionen som styr landet. Det är inte vi som driver igenom vår politik i ett där arbetslösheten ökar, ungdomsarbetslösheten snart är rekordhög och den offentliga omsorgen blir sämre. Det är inte oppositionens politik som genomförs. Det är er politik, . Jag ska svara på frågan. Det är inte alla som gör det. Jag tror inte att jag fick svar av på en enda fråga i föregående replikskifte. Men jag ska svara på fråga. När det gäller har vi sagt nej till ökningen på . Forskningen sker ju på många andra håll och inte bara där. brukar ta upp den intressanta träforskning som sker, och så även . Båda våra partier är positiva till den. Det är bara ett exempel där forskning sker på annat håll. Jag har verkligen inte känt mig speciellt aggressiv i den här debatten , utan jag har känt mig mycket mer filosofisk och öppen för en rejäl debatt även om majoriteten valde att gå på konfrontation i stället, vilket är lite synd. Jag skulle vilja fråga en sak. Oavsett vilken undersökning vi lutar oss mot så har inte nyföretagandet ökat i . Det måste alla kunna ställa upp på och vara överens om. Sedan tycker vi att det har minskat drastiskt. Regeringspartiet, och kanske även Vänstern, tycker att det ligger kvar, men det har inte ökat. Vad innebär det för ? Att vi hamnar långt ned om det är 31:a plats eller vilken det nu är av 37 möjliga spelar ingen roll på den här entreprenörsskalan när det gäller villigheten att starta och driva företag, vad betyder det för ? Är det rimligt att svenska företag ska betala för att hantera lagar, regler och förordningar? Borde inte de pengarna kunna användas på ett annat och bättre sätt? Jag vill inte svartmåla, men de här sakerna är väl ändå något som man kan resonera omkring? 163 () replik: Ja, man kan resonera om bland annat de här sakerna. Det är helt riktigt. Jag tycker nog att borde utveckla ännu mer varför hon anser att det statliga organ vi har för forskningen i landet behöver mindre. Jag för min del anser nog att det behöver ganska många mer om vi ska kunna ta vara på de möjligheter vi har som forskarland och hålla oss kvar på den nivå där vi har legat tidigare. Vem anser ska täppa igen svackan efter ABB och ? Det är sådana saker vi måste tänka på innan vi står där och våra forskarresurser har skingrats och vi märker att avknoppningen och antalet nya företag minskar. Jag kan tänka mig att just när det gäller entreprenörskap ligger inte så jättehögt. Det finns andra länder som man också blir förvånad över att de inte ligger så högt. Här måste man då underlätta för nysatsande människor att få fram sina idéer och utveckla dem. Det är viktigt. När det gäller att regelmassan skulle kosta 50 miljarder tror jag nog att jag vill ha ett bättre underlag för det. Det ju inte regelmassan som småföretagare tänker på när de vaknar, utan det är detta med arbetsgivarinträdet vid sjukdom, om konkurrensen är någotsånär vettig och helt andra frågor än de som vi här i normalt brukar prata om i samband med regelförenklingar. 164 () replik: återvänder till forskningspengarna. Jag visade förut en väldigt intressant artikel, och samtliga partier har egentligen i olika former berört detta: Problemet är att forskningsresultaten i i mycket mindre utsträckning omvandlas till konkreta jobb. Även om man har en konkret idé som till och med blir ett patent omvandlas det tyvärr inte till jobb, tillväxt och välstånd i , utan det köps upp av andra länder och andra företag. Det är det stora problemet. Hur kommer det sig? Det måste vi titta noggrannare på, tror jag. Att vi har lågt företagande tror jag också beror på brist på incitament, att kunna tjäna pengar på sitt företagande. Regeringen har varit ganska välvilligt inställd till stora företag som kan generera pengar, men den enskilde företagaren har ofta kommit i andra hand och har inte kunnat tjäna pengar på det. Det ska också vara fint att vara företagare. Den allmänna inställningen i samhället ska vara att det inte är bättre att vinna på Bingolotto än att tjäna dem själv med egen insats och eget slit. Jag tror också att det finns ett inslag i regelmassan som gör att man inte vill bli företagare, att man inte vill driva företag i . Man ligger säkert inte vaken och tänker på regelmassan, men de undersökningar som har gjorts visar att den är en hämsko för företagarna. Man är inte företagare för att vara byråkrat. Man är företagare för att man vill förverkliga en idé, en livsstil eller på något annat sätt förverkliga sig själv eller för att tjäna pengar, och det måste vara okej. Vi har många andra saker att prata om. Den sista jag vill nämna är energin till basnäringarna. Vi har talat om detta i olika debatter, men hur tror att det påverkar när man stryper tillförseln av säker och god el till de svenska basnäringarna? 165 () replik: Jag tycker nog att det ska vara fint att vara företagare, men jag anser att det också ska vara fint att vara arbetare och tjänsteman i det här landet. Alla dessa tre grupper gör ett viktigt arbete som vi måste stötta på olika sätt. Därför blir jag naturligtvis orolig när man ibland verkar mena att detta att det ska vara fint att vara företagare och att det ska vara lätt att starta företag ska uppnås genom att vi ska försämra rättigheter och möjligheter för alla övriga människor att känna identitet med sitt företag, att utvecklas i arbetet och att ha rättigheter i samhället. Att ha rättigheter i samhället bygger mycket på att man har rättigheter på sitt företag. ska jag inte beskylla alltför hårt, men nog finns det personer här i kammaren som ofta förespråkar både lägre skatter och försämrad arbetsrätt och som tycker att detta är viktigt för att få fram ett företagande. Det är i och för sig trevligt att tar upp detta med energin. Men det som påstås är en stor överdrift, och industrin vet också om det. Man är nog ganska säker på att man med nuvarande majoriteter får den el man behöver och att man dessutom får den till konkurrenskraftiga priser. Jag fick en officiell utredning om elpriserna i så sent som i går eller i förrgår. Den överraskade mig så till vida att både hushåll och industri i har mycket lägre elpriser än övriga . Industrins elpriser ligger i botten fortfarande. Jag trodde att det hade jämnat ut sig mycket mer. Hushållen ligger däremot inte högst, men de har kommit upp i mitten någonstans i jämförelse med övriga . Energipolitiken fungerar, ! 166 (): Det är viktigt för jobben och viktigt för utvecklingen i att företagen har goda villkor och att företagen utvecklas så att de kan ge jobb helst roliga, intressanta och utvecklande jobb. är en viktig grund för samhällets utveckling. Då måste de förstås ha goda och rimliga villkor. En del av de villkor som de bör ha handlar om god infrastruktur. När vi i utskottet har besökt företag har vi ofta fått höra att man har ett stort behov av goda tågförbindelser för sina frakter. Man behöver ha rätt kunskaper och utbildning runtom i samhället, så att man får tag i rätt folk som kan göra ett kvalificerat arbete i företagen. Man behöver ha möjlighet att få tag i kapital när man ska utvidga sin verksamhet. Det är, som vi alla vet, ett problem efter förändringen av förmånsrättsreglerna. Det har blivit ett mycket större problem än det var tidigare. Det var även tidigare ett problem, men det har förvärrats.