prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — På det sättet kanman både tillgodose det regionalpolitiska målet och målet om samhälls-ekonomisk effektivitet.Om man inte har marknadsprissättning när det gäller slot-tiderna ris-kerar man att få ett överutbud och ett krav på att staten står för mer infra-struktur än vad som är lämpligt om man tillämpar de marginalkostnads-principer som det talas om i och som vi i trafikutskottet haranslutit oss till.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag har inte alls glömt den aspekten. Jag har bara gått påpudelns kärna. Detta är ändå det resultat som man får oavsett om mananvänder de regionala undantagen. Att använda sig av de regionala un-dantagen kommer att innebära att staten ska gå in och vara med och sub-ventionera för de regionala ändamålen. Det enda som man då har uppnåtti hela denna hantering är att man har ökat priserna på start och landning.Och det är naturligtvis ett mål i sig självt om det är det som man vill nå.Men jag hävdar då att om man vill nå dit har man bara lyckats med ensak, nämligen att fördyra flygandet. Har man det som sitt mål och sittsyfte är man helt rätt ute. Men om man vill att flyget ska vara en del avsamtliga kommunikationer är man fel ute.Anf. 95 () replik:Fru talman! Fel eller inte, det som har som ledstjärnaför sitt arbete här i kammaren är faktiskt de trafikpolitiska mål somsamtliga partier har anslutit sig till. Ett sätt att tillämpa det och få dettaattfungera är genom det som har sagts i EU:s senaste vitbok, att man måsteha en mycket bättre och effektivare fördelning mellan de olika trafiksla-gen. Det är än mer aktuellt i , men det är faktiskt aktuelltäven för oss om vi ser till att staten har begränsade resurser att lägga påinfrastruktur.Det som skiljer flyget väldigt mycket från till exempel vägtrafikenoch framför allt järnvägstrafiken är att vi inte har möjlighet att på ett brasätt inkludera de externa miljöeffekterna i prissättningen på transporter-na. Det gör vi på järnvägen. Den betalar kostnaderna, men det gör inteflyget.Att använda slots är ett sätt att inkludera de miljökostnader som maninte har möjlighet att ta ut på ett annat sätt.Gör man först de regionalpolitiska undantagen ser man till att de sominte har möjlighet att i stället ta ett snabbtåg till och från fårsina transportbehov tillgodosedda medan de andra får betala mer. Följ-aktligen kommer vi att få mer valuta för de investeringar som vi har gjorti snabbtågstrafiken, vilket jag antar att Socialdemokraterna tycker är ettbra resultat.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag tycker att det som nu sägerstöder det som jag sade i mitt tidigare inlägg, att man är ute efter någon-ting annat. Man är ute efter någon annan form av utveckling. Jag haringenting emot det om det är så att man ute i regionerna har ett snabbtågsom ett alternativ. Flyget finns nämligen inte till för sin egen skull, utanflyget finns bara för att fylla en uppgift. Löser vi det med snabbtåg då mådet vara så. Men på de ställen där man inte har något alternativ men därvi ändå har samma inställning, att dessa regioner ska ha samma möjlig-het, ska vi naturligtvis värna om bra flygförbindelser tills något annatalternativ dyker upp.Om jag ser karta framför mig ser jag oerhört stora invester-ingsbehov om vi ska kunna ordna dessa transporter med någon form avsnabbtågsförbindelse som flyget har till uppgift att tillgodose. Jagser inte heller det som möjligt på grund av att tåget i mycket hög ut-sträckning är ett masskommunikationssystem som kräver en ganska högbeläggning, mycket högre beläggning än ett enskilt flygplan kräver. Jagtror att det även får ske någon form av kombination av olikatrafiklösningar för att det ska ge bästa möjliga service till varje enskildregion. Men, som sagt, jag tror inte att handel med slot-tider i så fall ärden rätta lösningen. Då ska man ta ett annat grepp. Och ska man ocksåtala om vad det är man är ute efter att nå.Anf. 97 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Sam-tidigt vill jag peka på en angelägen fråga som fått mig att till betänkandetfoga ett särskilt yttrande. Det handlar om flygplats.Stockholm är unikt på många sätt, ofta i positiv bemärkelse. Men vihar också det i det närmaste unika i vår del av världen att vi tillåter enomfattande flygverksamhet i princip mitt i huvudstaden. Det framgårkanske särskilt när man ser den benämning som man själv använder sigav: - cityflygplats.Det finns dock starka skäl att förpassa den verksamheten tillhistorieböckerna. Miljöhänsynen och säkerheten samt frågan om hur vibäst använder vår mark är tre viktiga skäl till att så snart som möjligtfastställa ett datum för nedläggning.Fru talman! I den zon där flygplanen på väg till eller från rörsig bor närmare en halv miljon människor. För de ca 25 000 stockholma-re som bor i området runt flygplatsen överstiger bullernivån redan i dagmaximinivån för riktvärdet utomhus. Många brommabor lider faktisktfysiskt av dålig luft, buller och föroreningar, och flyget är en viktig or-sak. Detta i sig är ett gott skäl för att stänga Bromma.Fru talman! De flesta av osskommer alltid att minnas hur JAS 39 nästan i slow motion daladened från skyn och kraschade på östra del. Piloten hade - tack och lov! - god kontroll. Den stora katastrofenkunde undvikas.Enligt undersökningar ökar oron också för de boende i när-het. Hur blir det om något liknande händer här? är en fråga som männi-skor, med rätta, ställer sig. Men, frutalman, i ett säkerhetsperspektiv är det olämpligt med flygplatsens pla-cering i ett tätbefolkat område i absolut anslutning till cen-trala delar. Säkerheten är ett andra skäl för en nedläggning, vilket jagframhåller i mitt särskilda yttrande.Fru talman! En snabb inloggning på hemsidan för Bostad ifredags gav information om att bostadskön på år 2002kl. 15.00.25 uppgick till 81 745 personer. berättades det att 54lägenheter är bokningsbara. Utan tvekan behöver vår huvudstadsregionfler lägenheter.Bromma är en mycket lämplig plats för en modern stadsdel. Eftersommarken ligger så centralt och mitt i redan bebyggt område vore det idea-liskt för bostadsbebyggelse. Detta är, fru talman, ett tredje och mycketstarkt argument för att stänga flygplatsen.Bromma är en liten flygplats men det innebär inte att den verksamhetsom sker där är betydelselös. Jag menar attdet uppdrag som Stockholmsberedningen har när det gäller att se överockså behovet av flygkapacitet i vår region är viktigt.Samtidigt ser vi nu rapporter om att uppvisar enavmattning i flygaktiviteten orsakad bland annat av nedgången inom IT-och telekombranschen samt av följderna av terrordåden i den 11september 2001. Det är därför rimligt att kapacitet beaktas närfrågan om nedläggning diskuteras och utreds.Fru talman! och har undertecknatgällande avtal om . Avtalet går ut , vilket enligtmin uppfattning måste innebära det definitiva slutdatumet för Brommaflygplats.Säkerhet, en god miljö och fler bostäder är tre väldigt bra argument fören sådan inriktning av transportpolitiken.Avslutningsvis måste jag säga några ord om Posten. Det är viktigt attPosten i första hand är en samhällsnytta. I de reservationer som finnsinom Postens område märks tydligt två. Den ena reservationen handlarom en uppdelning och försäljning av Posten. Vad gäller den reservatio-nen yrkar jag avslag.I övriga reservationer tas upp att Posten ska finnas i hela landet ochatt Postens verksamhet ska utvärderas. Det är viktigt, fru talman, attPosten präglas av ett rättviseperspektiv. Utskottet delar den uppfattning-en men anser inte att det finns behov av ett tillkännagivande i det avse-endet. Utskottet anför i sitt ställningstagande att Posten har skyldighet atttillhandahålla postservice i hela landet.Vidare konstaterar utskottet att utvecklingen på postområdet måsteutvärderas och följas upp. Förändringsarbetet måste göras på ett socialtansvarsfullt sätt. Det finns en rad verktyg för detta, inte minst PostenFuturum.Fru talman! 730 av de 1 150 övertaliga har på detta sätt funnit en lös-ning på sin situation.Slutligen anför utskottet att det är en självklarhet att tillgänglighetenför de funktionshindrade ska vara god. Det sätt på vilket Posten hittillshanterat denna fråga förtjänar viss kritik. Men det innebär inte att det förden skull behövs ett tillkännagivande. Med detta yrkar jag avslag påreservationerna i den delen.Anf. 98 () replik:Fru talman! framställer som att det skullevara någonting unikt att en storstad har en cityflygplats. Så är det intealls, utan detta är ju en trend över hela världen. Jag kan upplysa BörjeVestlund om att man rejält rustar upp därför att man har insettvärdet av att den ligger så centralt. I har man inne i degamla hamndockorna byggt en central flygplats, alltså mitt i jättestadenLondon. Så här gör man runtom i världen.Det är faktiskt en oerhörd fördel att ha en citynära flygplats. Har manen gång avhänt sig ett markområde går det aldrig någonsin att återskapa.Börje Vestlund får inte blunda för det faktum att flyget genomgår enfantastisk utveckling. Det kommer nya lättare flygplan som är tystare,miljövänligare och säkrare.Min fråga blir därför om verkligen är medveten omhur snabbt det går inom flygets område.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag är mycket väl medveten om hur snabbt det går inomflygets område.Det är sant att det finns städer i världen där man bygger ut och till ochmed bygger nya flygplatser i city men det är sällan som de ligger mitt ien av de mer tätbefolkade delarna av staden.Sett exempelvis till är det få bostäder omkringdenna, och det är det som är det viktiga i sammanhanget. Sedan finns detolika uppfattningar om hur mycket används somman alltid tar till i sådana här debatter. Det finns uppgifter om att det integår speciellt många flygplan därifrån, utan det är i huvudsak fråga omvad vi skulle kalla för direktörsflyg.Anf. 100 () replik:Fru talman! Då kan jag upplysa om att jag ett antalgånger åkt direktörsflyg till . Det har till och med varit di-rektförbindelser mellan och . Jag lovar att jag då varden ende direktören!Vidare delar jag inte uppfattningen att flygplatsen inte ligger mitt iLondon. Flygplatsen i kan inte ligga mer centralt än den gör. Jaggaranterar att under inflygningsrännorna bor kanske fem gånger fler änsom bor runt Bromma.I , i och runtom i världen kan man. Men vi i Sverigeska stänga och stoppa och avhända oss möjligheter.Anf. 101 () replik:Fru talman! Det här kan ju också ha att göra med vilken syn man harpå hur just säkerhetsfrågor, miljöfrågor och bullerfrågor ska hanteras närdet gäller flygplatser. Kanske har vi högre tankar om detta i vår del avvärlden - det vet inte jag; jag kan inte jämföra med vad man gör i Lon-don.Anf. 102 () replik:Fru talman! har engagerat talat för en nedläggning avBromma flygplats . Jag fick nästan den uppfattning-en. Men det finns också andra som har en annan uppfattning. Det finns juen reservation i betänkandet.I mitt huvudanförande nämnde jag att jag väldigt gärna skulle viljahöra statsrådet syn på fortsatt drift på . Men hon hadedå lämnat kammaren, så det kom inget besked i dag.Jag är intresserad av att höra vad som är den officiella ståndpunktenhos Socialdemokraterna och riksdagsgruppen om framtid. Jagär medveten om att Socialdemokraterna i , en stor majoritet,har uppfattningen att ska avvecklas.Jag vill veta det inte minst därför inte nämndeBromma när det gäller fortsatt drift. Är den uppfattning som nu ger till känna den officiella synen för den socialdemokratiskariksdagsgruppen, eller finns det en annorlunda syn också, eller är det såatt man passar? Är den slutgiltiga ståndpunkten från Socialdemokraternaden som har framfört?Anf. 103 () replik:Fru talman! Det är mitt särskilda yttrande som jag talar för. Den soci-aldemokratiska ståndpunkten i det här sammanhanget står framför alltKrister Örnfjäder för. Men som svar på frågan kan jag säga att vi har somde flesta andra partier, såvitt jag känner till, i den här kammaren sagt attflygkapaciteten i ska behandlas av Stockholmsberedningen.Den skulle egentligen ha varit klar . blir den försenad pågrund av att man hade ett ordförandeavhopp. Det är det konkreta svaretpå frågan. Men vad jag svarat för är det jag har skrivit i mitt särskildayttrande.Anf. 104 () replik:Fru talman! Då har jag fått klarhet i att talar för sitteget yttrande i betänkandet. Jag får väl vänta på ett vidare besked frånstatsrådet på hur Socialdemokraterna tänker agera framöver.Anf. 105 () replik:Fru talman! Dessvärre får inte någon annan uppgift änden han har fått av mig. Man avvaktar Stockholmsberedningens behand-ling av frågan.Anf. 106 ():Fru talman! Underhåll av vägar och nybyggnation av vägar, eller sna-rare bristen på densamma, berör många svenskar ytterst påtagligt. Detberör också oss i kammaren, vilket vi hört under dagens debatt. Allvarli-ga olyckor upprör och engagerar.Bilisters beteende är en del av problematiken, men faktum är att vissavägar, som i , är farliga i sig. Varje gång manåker sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynn-samma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor.Långa sträckor med relativt bred väg men utan säkra omkörnings-möjligheter leder ofta till farliga omkörningar och olyckstillbud. Situa-tionen är givetvis inte unik för , den finns på många ställenruntom i Sverige.Bakom resonemanget om en dålig vägstandard döljer sig mycket. Dethandlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter,skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund pågrund av att han inte kan möta dagens just in time-krav och personal somavstår från att ta det erbjudna jobbet.Det handlar också, fru talman, om många personliga tragedier i spå-ren av de många allvarliga olyckorna längs dessa vägar. Näringslivsre-presentanter och i min del av Västsvenska har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som enföljd av ett undermåligt vägnät.Ett blomstrande och växande näringsliv behövs faktiskt för att statensfinanser ska må bra och för att ska ta välbehövliga kliv uppåt iden internationella välståndsligan. Dåliga vägar skapar stora svårigheterför företagens transporter men också problem med företagens kompe-tensförsörjning.Fru talman! Sammantaget borde de större trafikstråken, såsom denfelande länken av , vara högt prioriterade även på nationellnivå.Efter lång väntan - inte minst för oss som då var kommunpolitiker iledande ställning - presenterade Socialdemokraterna en inriktningspro-position för infrastrukturinvesteringar som hade förhandlats fram till-sammans med samarbetspartierna och . I densades det att man bland annat ville satsa på det mindre vägnätet. Det varsäkert många som tyckte att det var hög tid för just dessa satsningar,eftersom delar av det mindre vägnätet inte är farbart under delar av året.Många av de projekt som det nu ska satsas på har funnits med i den tidi-gare vägplanen. Många av dem har inte varit i närheten av ett förstaspadtag.Det är inte svårt att konstatera att Socialdemokraterna har misslyckatsmed att bibehålla och utveckla det svenska vägnätet. Jagåtergår till som av pekades ut som ett av de bästa,kanske det bästa, objekten för alternativfinansiering enligt PPP-modellen,public private partnership. Något positivt besked i den frågan har dockinte gått att få från den socialdemokratiska regeringen.Moderaterna har sagt att PPP bör prövas på ett antal projekt. Mode-raterna har också lyft fram infrastrukturutbyggnaden, inte minst avseendevägar, som oerhört viktig för tillväxt och utveckling i . I ställethar det blivit så, fru talman, att kommuner i lånar upp pengarför nationella väginvesteringar och betalarräntan för dessa lån. Förfarandet innebär givetvis en övervältring avansvaret på kommunerna. Kommunerna är så pressade av den rådandesituationen med dåliga vägar, pressade av trafiksäkerhetsskäl och avtillväxt- och utvecklingsskäl, att de mer eller mindre tvingas att ta överett ansvar som egentligen inte är deras. Detta innebär att vi nu har fått envariant av PPP-modellen som innebär public public partnership.Fru talman! Det fanns förhoppningar inför den socialdemokratiskainfrastrukturpropositionen, förhoppningar från kommuner, organisationeroch företag men framför allt från enskilda människor som lever med våravägars tillkortakommanden i vardagen. Dessa förhoppningar grusadesdock snabbt när det visade sig att väldigt lite av det som borde göras justnu, eller borde ha varit gjort för länge sedan, inte ryms i de planer somsträcker sig mer än in i framtiden.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag försökte hålla mig men jag kan inte låta bli att ta uppdiskussionen om vilka vägsatsningar som är värdefulla för utvecklingoch tillväxt . När det gäller de krav som samlades in införinfrastrukturpropositionsskrivandet fanns en mycket tydlig trend i alladelar av . Det var att man i första hand skulle bevara och se till attdet vägnät man hade var i ett erforderligt skick. Det var också det bud-skap som meddelade oss i trafikutskottet när vi träf-fade dess representanter förra veckan.Här skulle jag vilja hävda att det finns nya möjligheter, att situationeninte alls är så dyster som talaren vill göra gällande. Det jag syftar på är dekartellavslöjanden som tidigare nämnts i debatten . Kartellavslöjan-dena gjorde att upphandling av entreprenörer på både under-håll och investeringar ledde till en kostnadsnedsättning. De nya avtalenär i snitt billigare än de som gjordes upp innan kartellavslöjandena.Infrastrukturpropositionen är faktiskt beräknad på de överpriser sområdde innan kartellavslöjanden. Så det finns större möjligheter för denanslagsberedning som har beslutat om att inom ramen förnuvarande budget ha en högre ambitionsnivå, om man så vill, för under-hållet och de saker som behöver göras på vägarna.Men det finns också möjlighet att använda överskottet på ett annatsätt. Vi lär få ta ställning till hur vi ska klara av SJ:s un-derskott. Som ett litet tips från vår sida är det här kanske ett bra sätt attklara av detta, men det kan vi diskutera vidare i den här kammaren.Anf. 108 () replik:Fru talman! talar om överskottet precis somom det skulle vara konstaterat. Jag har inte tagit del av några konstatera-de överskott i anledning av några omräkningar.Man kan konstatera, när det gäller just den väg som jag har talat spe-ciellt om i dagens debatt, alltså , att där fanns det ett beslut aven tidigare borgerlig regering om att vägen skulle byggas ut. Enligt planering kommer den här vägen att byggas frånBorås och sluta mittemellan och , någonstans mitt iskogen, enligt den plan som är gjord fram . Det är inte accep-tabelt.Anf. 109 () replik:Fru talman! De uppgifter som jag syftade på var att kartellens syftevar att man skulle gå ihop och höja priset för att kunna ta ut mer än vadman skulle ha gjort om man hade haft en ärlig och fri konkurrens. Eftersenare kartellavslöjanden har man inte på samma sätt kunnat ta överbe-talning för sina tjänster. självt har i sina uppgifter till blandannat meddelat att de nya avtalen efter kar-tellavslöjandena är i snitt billigare. Det får rätt stora konsekvenserför möjligheterna till omfördelning inom utgiftsområde 22.Sedan är det självklart att vi bör beakta samtliga trafikpolitiska målnär vi funderar på vad pengarna klokt ska användas till. När det är det viktigt att tillförsäkra sig att den blir säkrare för demsom färdas på den men att det sker på ett rationellt sätt. har Vägverketredovisat för oss i trafikutskottet att uppsättning av vajrar ger sammagoda trafiksäkerhetseffekt men till i genomsnitt en tjugondel av kostna-den för ett motorvägsbygge.Anf. 110 () replik:Fru talman! Trafiksäkerhetsskäl är en del av problematiken. Det ärden tragiska yttersta konsekvensen av dåliga vägar. Men vi har ocksåtillväxt- och utvecklingsproblematiken, som är oerhört viktig för oss iSjuhäradsbygden och för väldigt många andra runtom i Sverige.Nyföretagandet i har minskat de senastetre åren - i en bygd som av tradition är oerhört stark när det gälleratt starta nya företag. En del i detta är bristande vägtransporter, dåligvägstandard.Anf. 111 ():Fru talman och åhörare! Jag som centerpartist vill understryka litegrann rörande framför allt vägarna.För att det ska vara livskraft i hela landet krävs det väl fungerandeoch hållbara kommunikationer. Infrastrukturen är av mycket stor bety-delse för regionernas möjlighet till utveckling. Därför kräver Centerparti-et ökade medel till drift och underhåll. Det gör vi för att kunna ta igen deteftersatta underhållet och garantera en underhållsnivå som inte tillåternya eftersläpningar att uppstå. Vi har också vid ett flertal tillfällen angivitatt lägsta acceptabla vägstandard inte får understiga en viss skamgränsoch att vi inom kommer att fortsätta att verka för att till-räckliga medel avsätts för att garantera driften och underhållet.I ligger tjälskotten som öppna sår på vägarna, och nästanåret runt blöder våra vägar. Underhållet är långtifrån vad det borde vara.Därför märks tjälskotten mer och mer och med tätare intervaller. Dåväxer också missnöjet bland värmlänningarna.Vägar är ju till för att åka på, och det tycker vi är en självklarhet. Detär inte alltid så. Det är snarare så att vägarna har blivit någonting attstudsa fram på, vilket är verkligheten för många boende utanför de störrecentralorterna. Vägstandarden har därmed kommit att bli inte bara entrafiksäkerhetsfråga utan också en folkhälsofråga. Hur länge och hur oftakan vi köra på vägar som skadats och inte underhållits innan kroppensäger ifrån? Dålig ytbeläggning, hastiga inbromsningar som följd avgupp, gropar och andra skador ger upphov till helkroppsvibrationer hosförarna. Det kan konstateras en ökning av andelen förare med rygg-besvär. Hur stor är egentligen andelen av statens samlade kostnader förohälsan om man knyter den enbart till de yrkeschaufförer som finns påvägar, och det ?I är det inte bara trafikanterna som halkar ned i diket. Ävenvägbanan har på sina håll rasat ned i både vänster- och högerdiken. Kon-sekvenserna av dessa vägras, ibland beroende på skyfall, blir att de tarutrymme från de planerade vägförbättringarna som därmed skjuts påframtiden. Och ju fler vägras, desto mer planerade åtgärder skjuts påframtiden, därför att när man inte erhåller en full kompensation är detobönhörligen så att vi kontinuerligt halkar efter.Eftersläpningen av vägarnas underhåll och den otillräckliga me-delstilldelningen till länet har föranlett oss att bilda enlobbyorganisation, där näringslivsföreträdare, myndighetsrepresentanteroch även beslutsfattare finns med för att samla alla goda krafter ochjobba för en ökad tilldelning inför . Vi har jobbat i denhär organisationen, och även jag har ingått i den, men har det inteblivit vad vi hoppats på.Ändå blir geografiska läge med närhet till Osloregionenallt viktigare, inte bara för oss i utan för hela . En för-väntad ökad rörlighet på arbetsmarknaden förutsätter goda pendlings-möjligheter i både västlig och ostlig riktning men också i nordlig ochsydlig riktning.Värmland är också en stor port mot . Enbart E 18 har avall tung trafik mot . Vi ser en trafikökning som har varit , och någon avmattning kan vi inte skönja. Väg 45 har också bliviten otroligt viktig förbindelse med , inte bara för person- utanäven till viss del för godstrafik men också, framför allt, för besöksnäring-en.Som centerpartist är jag väldigt angelägen om att vi ska jobba medmånga olika frågor och många olika områden för att utjämna de regio-nala och sociala klyftorna i vårt land. Ett led i det arbetet är just det somvi behandlar , och det är kommunikationer och framför allt ökadeanslag till vägförbättringar.Skogsindustrin är viktig för hela landet, och den är viktig för oss iVärmland. Den är mycket beroende av framkomlighet året runt för att enjämn virkesförsörjning till industrin ska kunna hållas. Vägstandarden ärockså, som jag sade tidigare, viktig som arbetsmiljöfråga. Men den ärockså viktig för småföretagen, för viljan att etablera sig och också för hurvi beter oss på våra vägar. Vägstandarden avgör körhastigheter, slitagepå fordon, säkerheten på vägarna.