prot · GR0937 · 2003-11-27 00:00:00 — sägs det att det ska bli en mindre, effektivare organisation. Det pratas om en halvering av flygvapnet och så vidare. Under de sista sekunderna jag har av den här debatten skulle det vara intressant att ställa frågan till statsrådet om hon har funderat på om en halvering av flygvapnet, som vi pratar om, innebär att det är F4 i som ska läggas ned, om det är som ska läggas ned eller om båda två måste läggas ned. Det kanske blir bara två flottiljer kvar i det svenska flygvapnet eftersom det står om en mindre och effektivare organisation i dagens svar. Det har vi förstått, men är det som ni ska gå till mötes så att det blir 56 miljarder som ska sparas, eller är det är det en vettigare besparing som det handlar om? Det skulle vara intressant att veta vilka ställningstaganden regeringen kommer att göra och vilka funderingar regeringen har på det här området. Jag vill tacka för debatten. Utredningen kommer vi inte att begrava, utan vi kommer att ta fram den efter juluppehållet och jobba vidare med den. Det finns anledning att återkomma i den här frågan, tror jag. 11 Försvarsminister (): Precis som säger ska ni behandla den rapporten . Jag vill säga att jag gärna svarar på ledamöternas frågor, men jag vill inte ge mig in i diskussion om ett material som tillhör utskottet. Det är faktiskt av respekt för ert arbete. Men jag deltar gärna i det övriga samtalet. För det kommande försvarsbeslutet, som är inne på lite grann, är det ju faktiskt min och regeringens ambition att skapa ett försvar som är hela . Det betyder att alla partierna är viktiga och betydelsefulla i den beredningsprocessen. Vi har Försvarsberedningen som ett forum för att hitta varandra i de frågorna, och där är alla partier med. Det är det som skapar förutsättningarna. Vi ska nu noga gå igenom vad vi har lärt oss av hur man styr försvaret det är ju det vi har och se till att utvecklingen mot ett modernt försvar sker utan att vi tar arbetsglädjen från professionen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2003/04:35 till socialförsäkringsutskottet /04:41 till skatteutskottet Skrivelse 2003/04:37 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2003/04:MJ10MJ12 till miljö- och jordbruksutskottet /04:U14U17 till utrikesutskottet Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 12 TREDJE VICE TALMANNEN: Det har blivit dags för frågestund. Vi hälsar följande statsråd välkomna till kammaren: Statsrådet , kulturminister , utrikesminister , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Ansvaret för offer för människosmuggling 13 (): Jag ska ställa en fråga som jag tror närmast kan riktas till statsrådet . Jag fick ett samtal i går från ordföranden för kvinnojouren i . I ligger också . Den här gången handlade det om en ung ryska som hade blivit lämnad på av någon vänlig person. Hon hade lyckats rymma efter att ha varit inlåst av sina hallickar. ringde man från och undrade om kvinnojour kunde ta hand om den här kvinnan, för det kunde man inte göra själv. Det här var inte första samtalet från . Men signalerna är ändå, både från riksdag och departement, att de här flickorna helst ska kunna vara kvar i för att vittna vid rättegång mot de här fångvaktarna och hallickarna. Då undrar jag: Vem ska betala för flickorna? har inga pengar. Det kan inte vara meningen att de ideellt arbetande kvinnorna på jouren ska behöva göra det och knappast heller kommun. 14 Statsrådet (): Jag kan naturligtvis inte närmare kommentera det enskilda fallet. Det som berättar om låter förfärande. Det är naturligtvis inte värdigt ett välfärdssamhälle som vårt att det ser ut på det viset, och jag har ingen anledning att ifrågasätta sanningshalten i det hon berättar. Vi har en mycket allvarlig situation i vad gäller flyktinginvandringen. Våra asylsystem är väldigt hårt belastade. Dessa frågor är föremål för mycket intensiv dialog mellan regering och riksdag om hur vi på bästa sätt ska lösa problemen. Jag kan, som sagt, inte gå närmare in på det här enskilda fallet utan frågan får belysas i de sammanhang där vi diskuterar asyl- och migrationspolitiken. Stämmer det som säger är det naturligtvis en väckarklocka för oss alla. 15 (): Jag får tacka för svaret. Eftersom jag sitter i den tvärpolitiska grupp vi har i för en human asyl- och flyktingpolitik vet jag också hur läget är. Men jag hoppas att tar med sig frågan för att kontrollera detta med . Vad har det egentligen för beredskap? Vem ska betala för flickorna? Förra gången, och det var inte så väldigt länge sedan det har varit flera fall på just kvinnojour, det kan bero på att den ligger nära fick stödpersonerna på jouren lägga ut ur egen ficka för mat, kläder och sjukvård åt flickan. Eftersom det inte finns något avtal mellan svenska och ryska sjukhus handlar det om bara för att läkaren på skulle titta på henne. Hon hade knappt kläder på kroppen. Jag vädjar till statsrådet, ta upp den här frågan också! 16 Statsrådet (): Jag lovar verkligen att se till att migrationsminister sätter sig in i den här situationen. Är det som säger finns det all anledning att ta detta på största allvar. På ett eller annat sätt får vi försöka återkoppla till och frågeställaren. 17 (): Jag vill vända mig till utrikesministern. Det är , . Det känns angeläget att lyfta fram den här frågan med anledning av det. Aids är ett av vår tids största problem. Rapporterna duggar tätt. kom uppgifter om tre miljoner döda, den högsta siffran någonsin, 40 miljoner smittade, barn som blir föräldralösa. Spridningen bara ökar. Enligt FN:s millenniemål ska vi stoppa spridningen till 2015. Min fråga är: Vad har regeringen för strategi för att på bästa sätt ska kunna medverka till att spridningen stoppas? 18 Utrikesminister (): Aidsproblematiken i världen är en av de frågor som vi beaktar när vi lägger upp våra planer för humanitär hjälp till olika länder, när vi lägger upp våra strategier för utvecklingssamarbete med olika delar av världen. Där är just aidsfrågan ofta ganska central. Det handlar om att hjälpa till att bygga upp sjukvårdssystem för att kunna hjälpa de människor som är smittade. Det handlar om att bidra till informationsspridning, till kunskapsökning, så att man kan förhindra sjukdomsspridningen, och det handlar om utbildningsinsatser. I vårt eget närområde när det till exempel gäller samarbetet med , med framför allt, är ju en av frågorna som vi har fokuserat på just spridningen av smittsamma sjukdomar. Aids är en av dem. Där har vi försökt att utveckla särskilda instrument, till och med task force, för att hitta effektiva sätt att samarbeta för att inte spridningen av farliga sjukdomar ska ske i den utsträckning den gör . Jag vill ändå också understryka att på sina håll i världen, till och med i , finns det en del ställen där vi har lyckats hejda utvecklingen. är ett sådant exempel. I andra ser det fortfarande väldigt illa ut. 19 (): Jag tackar för det svaret. Jag tror att den här frågan är en av våra viktigaste utvecklingsfrågor, en biståndsfråga. Klarar vi inte millenniemålet har vi svårt att klara de övriga. har som första land i världen också tillsatt en aidsambassadör. Här ser ni ett fotografi av honom. Det tycker jag är ett jättebra förslag. Det är viktigt att hans arbete ges tyngd och att opinionsbildningen kan öka. Vad har regeringen gett honom för strategi? Är det dags att koppla tillbaka även det beslutet till för att ge honom ett brett uppdrag att arbeta vidare med? 20 Utrikesminister (): Att vi har en ambassadör i den frågan är för att få en samordnande funktion för att säkerställa alla de olika beslut som vi fattar och de strategier vi lägger upp för olika delar av världen. Det behöver finnas en hög kunskapsnivå och en samordning av dem. Jag ska fundera över på vilket sätt uppdraget till ambassadören kan förankras i . Jag kan inte på rak arm komma på på vilket sätt det skulle kunna ske. Men det finns säkerligen något sätt att göra det på. Tillsättandet av styrelsemedlemmar i statliga företag 21 (): Det har genomförts granskningar av sammansättningen av de olika företags- och myndighetsstyrelserna som regeringen utser. Av den granskning som har gjort framgår det att i de sju största statliga företagen finns det 121 ordinarie ledamöter. Av dem var 44 socialdemokrater eller hemmahörande i den sfären. Bara 13 ledamöter hade anknytning till något borgerligt parti. I regeringsformen heter det som bekant att man vid tillsättandet av statliga tjänster endast ska fästa avseende vid sakliga grunder, förtjänst och skicklighet. För den som granskar den här statistiken framstår det inte som alldeles självklart att regeringen har följt regeringsformens bestämmelser. Min fråga till blir då: Har regeringen vid tillsättandet av styrelseledamöter enbart tittat på det som man ska titta på, nämligen förtjänst och skicklighet, eller har man tagit andra hänsyn när man har utsett ledamöter? 22 Statsrådet (): Till att börja med, för att illustrera vanskligheten i att försöka kartlägga personers politiska hemvist, vill jag påpeka att de uppgifter som har tagit fram inte stämmer. Det rör sig inte om 22 personer utan det rör sig om 17 personer med vad man kallar socialdemokratisk bakgrund. Det här är ett sätt att försöka misstänkliggöra regeringens utnämningspolitik. Vi fäster inget avseende vid partibok när vi utser statliga styrelser. Styrelserna i de statliga bolagen utses utifrån de kvalifikationer som krävs för respektive bolag. När det gäller regeringens utnämningspolitik i övrigt, den som finns fastställd i regeringsformen vad gäller utnämningar av verkschefer, ska regeringen endast utgå från förtjänst och skicklighet. Detta har varit föremål för prövning vid snart sagt varje . brukar göra en granskning. Resultatet av den granskningen visar att det är förtjänst och skicklighet som regeringen använder som måttstock när myndighetschefer och verkschefer utses och styrelseposter i statliga bolag tillsätts. 23 (): Den granskning som vi har gjort är korrekt. Jag tar gärna emot synpunkter på den granskning som har gjorts om det är så att Socialdemokraterna har synpunkter på den. Men jag förstår att resultatet naturligtvis kan upplevas som något besvärande. Det får naturligtvis inte vara så att platser tillsätts för att belöna personer som står regeringen nära. Det är inte avsikten med de platserna. I den mån det ska förekomma politiker kanske det ska göra det i en del styrelser som har särskilda skäl, till exempel systembolag i fråga om vin och sprit och där det är fråga om särskilda roller. För övrigt är det enbart förtjänst och skicklighet som ska gälla. Utifrån den statistik vi har tagit fram har det visat sig att det finns fler socialdemokrater eller personer från den socialdemokratiska sfären än sådana som kan betecknas som borgerliga. Jag tror inte att kompetensen är så fördelad i landet att socialdemokrater per definition är mer kompetenta än borgerliga politiker. Här tror jag att det ligger andra saker i botten. 24 Statsrådet (): Vi fäster ingen vikt vid partibok. Vi fäster ingen vikt vid det faktum att ordföranden i har varit centerpartistisk partiombudsman. Vi fäster inget avseende vid att ordföranden i allas vårt SJ har varit ordförande för Moderata samlingspartiet. Vi fäster inget avseende vid att ordföranden i största bolag alla kategorier, , har en bakgrund som ordförande i . Vi fäster avseende endast vid det som gäller, nämligen förtjänst och skicklighet och vad som är bäst för respektive verksamhet. 25 (): Min fråga vänder sig till statsrådet . kommenterades det faktum att de särskilda insatser som hade genomförts på orter där mycket folk hade blivit avskedade inte har gett resultat. , AMS generaldirektör, hade en mycket intressant kommentar till detta. Han sade att det bästa sättet att få jobb är att söka jobb. Det var en stor nyhet! Sedan kom han med förslaget att många datorer ska köpas in till arbetsförmedlingarna. Vore det inte bättre att avlasta arbetsgivare från en del byråkrati och onödiga bördor så att det blir lättare att anställa folk än det är ? 26 Statsrådet (): Om jag uppfattade rätt var frågan på vilket sätt i övrigt som regeringen ska underlätta för arbetsgivare att anställa flera. Var det rätt uppfattat? Vi upplever inte att det finns några stora formella hinder av den typ möjligen åsyftar för arbetsgivarna att anställa, till exempel arbetsrättslagstiftningen. Däremot har vi en vikande konjunktur och en svag efterfrågan på arbetskraft. Det är naturligtvis det största hindret för fler att bli anställda. 27 (): Vi vet att situationen på arbetsmarknaden är långt ifrån tillfredsställande. I denna situation kommer krav från AMS på 2 extra miljarder. Vi har bevis inte bara i de särskilda insatserna på orter med stora avskedanden utan också i många rapporter från IFAU och andra instanser att de arbetsmarknadsåtgärderna är tvivelaktiga. Skulle det inte vara bättre att ta bort till exempel en del av den onödiga byråkratin som belastar småföretagare så mycket? 28 Statsrådet (): De arbetsmarknadspolitiska insatsprogrammen är långt ifrån onödiga. De är ändamålsenliga och stödjande för de personer som i väntan på ett arbete behöver förkovra sig med hjälp av en arbetsmarknadspolitisk utbildning eller på annat sätt undgå att bli passiviserade under sin arbetslöshetsperiod. Däremot ska vi vara noga med att inte ha människor i åtgärder längre än vad som absolut är nödvändigt. Det finns också en risk för att sökaktiviteten, benägenheten att söka jobb, går ned . Därför ska det vägas av. Just nu uppstår en risk att många människor riskerar att bli utslagna från arbetsmarknaden för gott om de inte får ta del av bra arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av till exempel utbildning. Därför är det min och regeringens bedömning att vi behöver öka på antalet åtgärder vi väntar på en konjunkturuppgång. 29 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikesminister . Den handlar om . Det pågår förhandlingar om en gemensam konstitution inom EU med alla de 25 länderna. Den kommer med all säkerhet att i stor utsträckning påverka oss. Den kommer att förändra maktsituationen och förhållandet mellan de nationella parlamenten riksdag och andra parlament och EU:s institutioner. I många av dessa länder har man bestämt sig för att man kommer att ordna folkomröstningar för att skapa en demokratisk folklig legitimitet. I några andra kommer man att ha nationella parlamentsval som ett alternativ därför att det passar väl in i den strukturen. Som jag förstår den hållning planeras varken en folkomröstning eller ett parlamentsval i för att skapa en demokratisk legitimitet. Hur tänker skapa en folklig legitimitet för den nya konstitutionen? 30 Utrikesminister (): Jag ska korrigera uppgiften om hur många länder som tänker folkomrösta om den nya konstitutionen. Det finns några som kommer att göra det enligt den ordning som gäller i de länderna. Men i 19 av de 25 länderna kommer det inte att ske. Flertalet länder anser inte att man måste eller ska folkomrösta. I anser vi att har folklig legitimitet. sitter på ett mandat, det vill säga han har blivit vald av svenska folket för att vara den som ska ta ställning i frågor som gäller hur vi agerar i EU. Jag vill göra en korrigering av den bild ger, nämligen att det skulle vara fråga om en stor förändring av maktbalansen som sker i det förslag till en ny konstitution som finns. Så är det inte. Det handlar framför allt om att ett tiotal olika dokument, som ger en oöverskådlig bild av vad EU är, samlas till ett dokument så att man ska förstå vad EU är. På vissa mindre ställen sker det förändringar i sak. Det är ingenting revolutionerande men däremot väldigt bra för att folk ska förstå vad EU är. 31 (): Planerna är att EU ska få en konstitution. Det innebär också att får en ny grundlag. Om man menar att det inte har någon betydelse är man ute på farligt vatten. Det här är en fråga som det rimligen bör skapas en demokratisk legitimitet kring. Jag känner till bara två bra exempel på detta, nämligen att man faktiskt debatterar frågan inför riksdagsval. Då skulle vi ha gjort det 2002. Vad jag vet hade varken , jag, , eller någon ordentlig diskussion om den nya konstitutionen eftersom den inte fanns då. Om vi säger att vi inte ska ha någon folkomröstning, säger att svenska folket inte ska bekymra sig, det ska inte bry sig i frågan och man kommer inte att ha någon möjlighet att påverka. Jag tycker inte att det räcker som grund för en demokratisk debatt och ett demokratiskt beslutsfattande i så viktiga frågor. 32 Utrikesminister (): Jag tycker visst att svenska folket ska intressera sig för det nya förslaget till konstitution. Det är bakgrunden till att vi har tillsatt en särskild kommitté, som har arbetat och kommer att fortsätta att arbeta med att sprida information och stimulera till debatt. Jag har blivit uppvaktad och fått en hel cd med svenska folkets synpunkter på vilka förändringar man skulle vilja ha i EU-arbetet. Vi har tagit dem till oss. Den svenska positionen överensstämmer väldigt väl med vad svenska folket tycker. Jag måste fortfarande tillbakavisa påståendet att det faktum att vi inte har folkomröstning skulle vara en inställning från majoriteten i , att den nya konstitutionen inte har någon betydelse. Jag tror att den har stor betydelse, framför allt genom att göra det tydligt vad EU är, hur EU arbetar och hur man kan påverka EU i dess beslutsfattande, till exempel en större öppenhet kring beslutsfattandet. På det planet har den nya konstitutionen en mycket stor betydelse. Men den har marginell betydelse när det handlar om att man gör förändringar i maktstrukturerna. för fram en bild som inte är sanningsenlig. Den här uppfattningen talar inte bara jag för, utan majoriteten i . Skolans arbete mot främlingsfientlighet 33 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Jag har haft förmånen att ha en elev från nionde klass på Karlsängsskolan i som prao. Hon heter och finns nu uppe på åhörarläktaren. Småstadsidyllen , som även är min hemstad, har kränkts av olagliga demonstrationer genomförda av nazistiska grupperingar. På Karlsängsskolan har man sedan den första kränkningen arbetat aktivt och väldigt framgångsrikt med att försöka ge eleverna en god människosyn, en människosyn där man betonar allas lika värde och tar avstånd från främlingsfientlighet och rasism. Skolans arbete har gjort att hela samhället nu för ett positivt samtal om dessa frågor. Min och Jannas fråga till statsrådet är på vilket sätt hon är beredd att stötta kommunerna så att man i skolor och förskolor ännu effektivare kan vaccinera våra barn och ungdomar mot påverkan från främlingsfientliga och rasistiska ideologier. 34 Statsrådet (): Uppenbarligen har man i gjort ett väldigt gott arbete. Jag förutsätter att man följer läroplanen och de intentioner som finns i den också i andra kommuner. Det finns naturligtvis stöd att få från Allmänna arvsfonden och från olika ungdomsorganisationer, som man kan samarbeta med. Huvudsaken är att det handlar om en insikt om vilka attityder och värderingar som ska spegla den skola som barn och ungdomar går i och möts i och att de där får mötesplatser för att skaffa sig de värderingar som vi önskar att barn och ungdomar ska ha. 35 (): Jag anser att det här är en helt avgörande fråga för demokratin och våra möjligheter att forma ett solidariskt samhälle även framöver. Jag har läst presentationen av på regeringens hemsida, och där kan man läsa: Jag vill ha ett samhälle och ett lärande där ingen lämnas utanför. Jag tycker att det känns tryggt. Vi måste alla tillsammans med alla andra goda krafter se till att våra barn och ungdomar får samma inställning som statsrådet. 36 Statsrådet (): Jag vet inte om jag har någon ytterligare kommentar, förutom att hela skolväsendets och utbildningssystemets ansvar naturligtvis inte är någonting som löses i gymnasieskolan eller i en viss årskurs, utan det är någonting som måste prägla allt det arbete som bedrivs inom utbildningsväsendet, från förskolan och upp till och med vuxenutbildningen. Jag hoppas och tror att den läroplan som finns följs. Det borde vara en god grund att stå på. Löntagarnas inflytande över arbetstiden 37 (): och GM i har presenterat ett åtgärdspaket för de fackliga organisationerna, ett paket som består av 25 förslag för att, som ledningen kallar det, göra mer konkurrenskraftigt. Företaget vill höja närvaron på arbetsplatsen och föreslår därför att man ska kräva läkarintyg från första sjukdagen. Vidare vill ställa hårdare övertidskrav på sina anställda, dels att de ska vara skyldiga att arbeta minst , dels att de ska vara skyldiga att jobba övertid i anslutning till arbetet om företaget så önskar. På listan över åtgärder finns också önskemål om att flytta lunchtiderna för de anställda när företaget så önskar. Man har också förslag på hur man kan göra det enklare att avskeda personal. Jag vill nu fråga hur han ser på det här och om han kommer att lägga fram förslag som stärker löntagarnas inflytande över bland annat arbetstidens förläggning. 38 Statsrådet (): Som säkert förstår känner jag inte till förhållandena i . Jag förutsätter att de fackliga organisationerna tillsammans med arbetsgivarna hanterar den förhandlingen. Vad gäller regeringens planer avseende arbetstiden och löntagarnas inflytande över arbetstiden är det bland annat en del av överenskommelsen mellan , och regeringen, där vi har förbundit oss att tillsammans återkomma med förslag om just detta att stärka löntagarnas inflytande över arbetstiden. I regeringen har vi inte ändrat uppfattning, utan vi avser att fullfölja det. 39 (): Det här kommer att leda till en central förhandling, så det kommer inte att ske bara på lokal nivå. Det är inte bara för att jag är från som jag ställer frågan och tycker att den är angelägen, utan det är också för att de arbetsrättsliga frågorna ofta är föremål för diskussion i tillväxtdebatten något som jag kan tycka är lite oroande. Även om jag tycker att tillväxt kan vara viktigt får det inte ske på bekostnad av en urholkad arbetsrätt. Jag hoppas att vi snart kan se ett förslag som stärker löntagarnas inflytande. 40 Statsrådet (): Jag har inga svårigheter att instämma med i fråga om behovet av en starkare arbetsrätt. Med min egen bakgrund har jag ingen som helst känsla för om man på något sätt skulle försvaga löntagarnas ställning i arbetslivet snarare tvärtom. Vi förbereder också förslag i den delen, inte minst när det gäller föräldralediga och det missgynnande som många utsätts för i just föräldrarollen på arbetsmarknaden. Det ligger nog närmast i regeringens planer att återkomma med en proposition i den delen till . 41 (): Jag ställer också en fråga till arbetsmarknadsminister . Inför trycket av ohälsans ökade kostnader har statsminister ställt sig positiv till att se över socialförsäkringarna. Det är bra. Men den här frågan hänger intimt samman med rehabiliteringsfrågan, arbetsgivarna och individen på arbetsmarknaden. Vad händer alla sjukskrivna när arbetsgivaren har uttömt sina rehabiliteringsresurser och då samhällets stödsystem ska komplettera arbetsgivarnas rehabiliteringsarbete? Då behövs ofta en speciell kompetens, särskilt för dem som är långtidssjuka. förslag om en ny, självständig rehabiliteringsförsäkring ger en aktör ansvaret för att samordna insatserna runt individen. I stället för den finansiella samordningen, som handlar om flera olika aktörer och ett ganska krångligt system för samordning, tycker vi att en försäkringskasseorganisation ska få huvudansvaret och resurser för snabba insatser. Vi hade hoppats att ni skulle kunna vara intresserade av det här förslaget, som har utretts av . Det är redan utrett och remissbehandlat.