prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — Medan regeringen har skurit ned år in och år ut på hela den kommunala sektorn siffror visar tydliga nettonedskärningar med socialdemokratisk politik gör år in och år ut förslag till satsningar på kommunerna. har vi föreslagit 2 miljarder mer. Det säger nej till. Hur ska då den här kunskapen bli möjlig? Hur ska den bli möjlig när socialdemokratin inte är beredd att ge verktygen? Sedan noterade jag att inte sade ett ord till . Han får en chans till. oroas över situationen med CSN. 150 miljoner sparas, och man planerar att eventuellt säga upp 190 personer. När jag frågade om detta i kammaren sade han att CSN inte är utsatt för någon besparing. Tala om ett häpnadsväckande och, tycker jag, ganska cyniskt påstående. Vad ger för besked till studenter när hans parti avslår vartenda förbättringsförslag när det gäller CSN som revisorer har lagt fram och som vi behandlar här i kammaren ? Har regeringen över huvud taget någon strategi? revisorer föreslår att regeringen borde ha en strategi. Det säger nej till. Kan det bli tydligare att socialdemokratin saknar strategi för att klara studiemedelssystemet? får en chans till att ge ett klart och tydligt besked på den punkten. Han får också chansen att svara på hur regeringen tänker klara av situationen när kommer att förlora 12 000 forskare och lärare. 65 Utbildningsminister () replik: Frågan om CSN är en bra fråga när det gäller att testa . Som vanligt får CSN inte några mer resurser om får bestämma. Strategin för CSN är att vi ska se till att fortsätta stötta CSN:s utveckling när det gäller att använda ny teknik för att underlätta hela processen från ansökan till utbetalning av studiemedel. Där har man mycket kraftigt ökat den automatiska behandlingen av ansökningarna. Det har dessutom skett en mycket kraftig minskning av det antal som söker sig till myndigheten med nya ansökningar. Det har inneburit att flera kontor inte har haft arbetsuppgifter fullt ut. Självklart ska man då koncentrera sina insatser på att ge ordentlig service i fråga om de andra verktyg som finns telefonservice, dataservice och sedan se till att ha goda kontor med gott om arbetsuppgifter på de områden där man koncentrerar sig. Men ger inte CSN en krona till. Det är ännu en luftpastej från . Det bekymrar mig att ni Kristdemokrater vägrar att inrikta de pengar som ni vill ge till kommunerna till just skolan. Jag vet ju att ni är engagerade på så många andra områden, som många kommunalpolitiker är. Jag tror inte att dessa pengar når skolan. Därmed står ni i det läget att ni inte kan stötta kommunernas väg till att ha större lärartäthet och bättre hjälp och stöd tidigt i skolan. Ni har hårdnackat sagt nej till detta . Och jag tycker att det är sorgligt att se att ni inte har det engagemanget för skolan så att ni skulle kunna öronmärka dessa pengar. Hur kommer det sig att ni dessutom drar ned på skolutvecklingen så kraftigt? Tycker ni inte att det är viktigt med nationell likvärdighet i skolan? Ska vi inte ha en nationell idé om målen i skolan och sedan låta skolorna på olika sätt nå dessa mål? Det visar ni tydligt genom att dra ned så kraftigt på resurserna. ska jag säga något om forskarutbildningen. tillhör tillsammans med de länder i världen som examinerar flest inom forskarutbildningen. Antalet nyantagna ökar. Antalet doktorander ökar. Vilseled inte kammaren på den punkten, . 66 (): Jag måste börja med att ge talmannen en komplimang för det goda valet av slips inför dagens debatt. Sedan vill jag instämma i tidigare yrkande om bifall till den moderata reservationen. Men naturligtvis står vi bakom samtliga övriga av våra reservationer, även om vi inte yrkar bifall till dem. Det finns några principer som särskilt ligger till grund för vårt ställningstagande till detta betänkande om utbildning och universitetsforskning. Dessa principer kan enkelt sammanfattas i fem punkter och fem åtgärder för att bryta dagens kris inom den högre utbildningen i . För det första gäller det inflödet av nya studenter till högskolan. Det handlar helt enkelt om att grund- och gymnasieskolan på många håll i vårt land inte lever upp till de uppsatta kraven. Alltfler studenter saknar de nödvändiga förkunskaper som de hade behövt för att klara sig. Detta är naturligtvis någonting som är mycket allvarligt. Om vi inte ser upp leder detta kanske till en gymnasifiering av högskolan. När dessutom alltfler studenter tvingas ta studielån för att skaffa sig de grundkunskaper som är nödvändiga för att klara sina högskolestudier blir alla förlorare såväl samhället som individen. För det andra måste vi nu ta krafttag för att komma till rätta med antagningssystemet. Det nuvarande systemet skapar i stort sett bara stora problem, både på högskolan och i gymnasieskolan. På den lägre nivån väljer ett stort antal elever att prioritera bra betyg i stället för goda kunskaper. Svåra men viktiga ämnen får nämligen stryka på foten till förmån för enkla kurser där man inte behöver plugga överdrivet mycket för att erhålla toppbetyg. Detta har ytterst drabbat språkämnena, vilket är mycket allvarligt. I en internationaliserad värld är det naturligtvis en klar fördel att kunna fler språk än engelska. Det gäller både inom och utom akademin. Därför måste det destruktiva mönstret när det gäller elevernas taktiska val brytas. I högskolan yttrar sig det här problemet i att fyra av fem studenter tvingas ta omvägar eller välja en annan utbildning vid en annan högskola än de själva valt. I praktiken går endast var femte student i på sin drömutbildning. Vi moderater är helt övertygade om att motivationen och glädjen blir betydligt större hos en student som får gå på sin drömutbildning vid sitt favoritlärosäte. Därför vill vi moderater införa ett decentraliserat och rättssäkert system för antagning till den högre utbildningen. Vi vill helt enkelt göra det möjligt för fler att komma in på sitt förstahandsval genom att låta högkvalitativa utbildningar växa och ta in fler studenter. I korthet: Vi värnar tanken om starka och självständiga universitet och högskolor, inte dagens centralistiska system. För det tredje har vi på vår förändringsagenda urholkningen av grundutbildningsanslagen. Alltfler studenter har fått plats vid landets högskolor och universitet, som anslagsökningarna släpar efter. Man får helt enkelt mindre pengar för att göra samma och till och med mer jobb. Enligt har grundutbildningsanslagen urholkats med /95 då den socialdemokratiska regeringen trädde till. Det är inte för mycket sagt att påstå att den svenska högre utbildningen mest påminner om ett skalbolag plundrat av socialdemokratiska utbildningsministrar på sina anslag men välmående och välfungerande på utsidan. Detta måste naturligtvis få ett slut. Vi moderater vill höja grundutbildningsanslagen till universitet och högskolor med i syfte att successivt rekonstruera lärosätenas styrka och självständighet. För det fjärde kopplat till den tredje punkten gäller det naturligtvis bristen på forskningsmedel. råder en tydlig brist på anslag till landets universitet och högskolor när det gäller forskningen. Dels har tilldelats för lite pengar, dels har de så kallade fakultetsanslagen kraftigt urholkats . vill vi moderater därför successivt öka forskningsanslagen med alltså en differens med mot tidigare. Vårt syfte är att förstärka den fria forskningen, finansieringen av doktorander och insatserna för i så framgångsrika och vitala delar som bioteknik, materialvetenskap, IT och medicin. För det femte gäller det kvaliteten på utbildningen i ett helhetsperspektiv. Trots att vi har många duktiga lärare och forskare som gör fantastiska insatser får vi alltfler signaler om en försämrad kvalitet på grundutbildningen. Det gäller då allt från historiker som får ta om de mest grundläggande begreppen på den högre utbildningen till ingenjörsstudenter som inte behärskar ekvationer. Det är inte så länge sedan vi kunde läsa en rapport från om historieämnet vid landets universitet. Där kan studenter uppenbarligen inte ens avgöra om reformationen inträffade eller om den inträffade , vilket får anses vara en ganska stor brist för den som ska utbilda sig till historiker. behöver man inte, för att återge vad som sagts av utbildningsutskottets ordförande på ett sammanträde tidigare, ha gått i den gamla skolan där man fick lära sig att räkna för att inse att en 26-procentig urholkning av grundutbildningsanslagen i kombination med stora brister när det gäller forskningsmedel och med det faktum att fyra av fem studenter inte kan gå direkt till sin favoritutbildning tillsammans förr eller senare naturligtvis leder till stora kvalitetsproblem. De anställda på landets universitet och högskolor jobbar alltmer övertid, ofta obetald sådan, för att studenterna ska få en högkvalitativ utbildning. Jag har i alla fall väldigt när jag varit ute och talat med människor på institutioner vid lärosäten i min valkrets och i dess närhet fått tydliga indikationer om att man känner att gränsen för den här godheten snart är nådd. Yrkesstolthet och en närmast filantropisk verksamhet kan aldrig täcka över de brister som urholkningen av anslagen har inneburit. Risken för utbrändhet och hopplöshet närmar sig för alltfler av de människor som vi faktiskt anförtror vårt lands framtid. Därför måste Socialdemokraterna avkrävas besked i denna kammare om vilken väg man egentligen tänker gå. Är det med en fortsatt minskning av anslagen i kombination med ett ökat antal studenter som , med flera partikolleger tänker lösa problemen? Eller är det en förändrad politik av den typ som vi moderater föreslår där kvaliteten på nytt sätts i högsätet som vi bör inleda och följa? De frågorna har inte bara jag och de andra ledamöterna i den här kammaren utan också landets alla studenter, forskare och anställda inom den högre utbildningen rätt att få svar på. 67 () replik: Jag ställde tidigare en fråga till som jag av naturliga skäl inte har kunnat få svar på. Jag vill gärna ställa den här till . Det gäller då vuxenutbildningen och anslaget till denna. Moderata samlingspartiet har i sitt budgetförslag skapat ett nytt anslag. Vuxnas utbildning kallar man det anslaget för. Detta tillför man pengar. Man har finansierat det genom att slå ihop anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna med anslaget för bidrag till kvalificerad yrkesutbildning och det anslag för bidrag som finns under utgiftsområde 17 och som rör folkhögskolornas verksamhet. Jag skulle gärna vilja få detta utrett. Om man slår ihop dessa tre anslag till ett enda blir summan närmare bestämt 3 . Men det ni tillför det nya vuxenutbildningsanslaget ligger lägre. Dessutom gör ni en besparing inom den uppsökande verksamheten på 50 miljoner. Sammanlagt rör det sig alltså om mindre. Dessutom säger ni i er motion att anslaget till de kvalificerade utbildningarna, KY, ska utökas kraftigt. Men blir det inte, om man gör en kraftig utökning, en väldigt kännbar reducering inom komvux och för folkhögskolorna? Hur stor del av den tänkta utökningen av antalet platser inom KY gäller det, och hur stor är den avsedda minskningen av antalet utbildningsplatser inom komvux och på folkhögskolan? Det kunde vara intressant för dem som jobbar med dessa frågor, både inom den kommunala vuxenutbildningen och på folkhögskolorna, att veta vad egentligen tänkt sig här. 68 () replik: Det gläder mig att , precis som , är så intresserad av vuxenutbildningen. Den står högt på vår prioriteringslista. Vi tycker att det är oerhört angeläget att de människor som av ett eller annat skäl för att få en bättre karriär eller för att skaffa sig en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden vill fortsätta att vidareutbilda sig ska få göra det. Men jag blir lite orolig när jag konstaterar att tydligen inte har läst på riktigt ordentligt. Det är ju inte alls så att det sker någon neddragning av de här verksamheterna eller att det sker en omstöpning, utan vad som händer är att vi flyttar precis som är inne på anslagen till en och samma pott. Denna pott ser, om man ska vara helt ärlig, något annorlunda ut eftersom man inte kan göra detta . I stället blir det en utdragen process. Men det handlar inte om någon neddragning. var inne på det här väldigt tydligt när han tidigare förklarade att strävar man efter en modell med ett och samma studiemedel för alla och inte denna enorma flora av olika alternativ som vi har måste man också koncentrera sig på att hitta ett studiemedel. Det är precis vad vi gör. 69 () replik: Det här gäller inte studiemedel utan det konkreta statliga stödet till vuxenutbildning. Studiestödsfrågan får vi diskutera i nästa omgång. Jag fick fortfarande inget svar på min fråga. Om man lägger ihop detta blir det drygt 3,8 miljarder. Ni lägger ungefär 3,4 miljarder. Det är en skillnad på ungefär 450 miljoner. Hur har ni tänkt er att komvux och folkhögskolorna ska klara den här omprioriteringen? Det måste finnas en omprioritering i det här när ni talar om att ni kraftigt vill stärka KY men det dessutom ser ut att vara mindre pengar. 70 () replik: Det är som har uppfattat att det skulle vara mindre pengar, men det är det inte alls. I den moderata budgetreservationen, som jag har med mig här och som det går att plocka fram på nätet via Rixlex, har vi klart och tydligt skrivit på s. 8: Medlen under anslagen 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna och 26:18 Bidrag för kvalificerad yrkesutbildning liksom medel för folkhögskoleplatser på utgiftsområde 17 överförs till anslagsposten 25:88 Vuxnas utbildning. Kan det bli tydligare än så? Det tror jag inte. Folkhögskolorna tycker vi är en alldeles utmärkt modell. Det är den renodlade skolpengsmodellen i sin prydno, höll jag på att säga, som vi så ofta predikar för här i kammaren. Dem har vi naturligtvis också lagt in i det här förslaget. Vad försöker läsa in i förslaget är någonting som inte alls finns. 71 () replik: Jag har några frågor. Den första rör forskningen. Som det beskrevs här var det ett oerhört dåligt tillstånd för den svenska forskningen. Det var för små anslag, krympande anslag och allmänt dåliga villkor. Då har jag en fråga: Hur kan förklara det faktum att vi med alla relevanta mått mätt ligger i den absoluta världstoppen? Det är faktiskt bara ett litet land, nämligen , som ligger före oss, även när man har korrigerat för sådana saker som hur mycket en artikel citeras. Det var den första frågan. Den andra frågan gäller urholkningen av anslagen. Jag förmodar att det var en liten felsägning. Det är inte de totala anslagen för grundutbildningen som har urholkats utan per grundutbildningsplats. Det finns vissa stordriftsfördelar i universitetsutbildning, liksom i all undervisning, men i högre grad i universitetsundervisning. Om man har en föreläsning för 100 eller 200 studenter behövs det fortfarande bara en enda föreläsare. Är det inte rimligt att sådana här saker också får slå igenom i anslagstilldelningen? Det är väl ett effektivt sätt att fördela anslagen. Den möjligheten finns inte i alla utbildningar, det ska jag medge, men i väldigt många. Det var min andra fråga. Min tredje fråga är följande. När man lyssnar på er moderater är det alltid så att på varje enskilt område som ni tar upp vill ni satsa mer. Men ändå är det på något sätt som att helheten, det som ska gå till den totala budgeten, ska ni spara på genom ofantliga skattesänkningar. Senast var det uppe i 120 miljarder. Hur kan en rad olika plusposter som summeras i slutändan ge ett minus? För mig är det en matematisk gåta som jag gärna vill ha utredd. När ni talar om fördelningen av platser låter det lite grann som att det skett en väldig omfördelning till de små högskolorna. Men faktum är att har antalet platser vid de gamla universiteten ökat mer än det sammanlagda antalet i mindre högskolor. Min fråga är: Hur förklarar ni detta? 72 () replik: Den sista frågan förstår jag inte riktigt, så den tänker jag lämna obesvarad. Men har en replik till, så det kan vi ta upp då. Jag ska börja med sättet att mäta. Jo, svensk forskning ligger bra framme i många avseenden, i många delar, men att tala om att den är i världsklass i alla avseenden tycker jag är att gå väl långt. Så är det inte. På många områden håller vi nu på att halka efter. Vi halkar efter av flera olika anledningar, delvis på grund av anslagen till forskningen men också på grund av kvaliteten hos de studenter som ska utgöra doktorandmaterial och förhoppningsvis bli framträdande forskare. Jag tycker att det är mycket allvarligt att inte ser den konflikt som ligger i att antalet människor som ges möjlighet att som disputerade lärare framträda i skolan minskar år . Låt oss titta på det totala antalet kontakttimmar som den genomsnittliga studenten har med disputerade lärare. Det har minskat dramatiskt, inte minst på de mindre högskolorna. De har fått allt färre möjligheter att erbjuda det. Vad gäller vilka möjligheter som ges till studenter att på olika sätt bidra till forskningen blev jag lite förvånad när använde ordet stordrift. Det är just det som är den komplicerade faktorn i det här sammanhanget. Tycker man att det är bra att det är 120 studenter i en sal som ser professorn en gång och som lämnar in en liten uppgift då och då om det är den typ av stordriftsfördelar om förespråkar måste jag säga att den socialdemokratiska och den moderata uppfattningen om vad som är god kvalitet i universitetsvärlden skiljer sig åt dramatiskt. Slutligen är skattesänkningarna ett kärt gammalt tema. Vi har finansierat vår budget, . Varenda krona i den budget på de här utgiftsområdena som vi nu diskuterar i kammaren är täckt upp inför den slutbudget som läggs sedan. behöver inte oroa sig på den punkten. 73 () replik: Jag tror att både jag och andra väljare har skäl att oroa sig. Det är nog ganska mycket luft i den. I exakt vilket ämnesområde ligger inte i topp? Jag har nämligen gått igenom statistiken. Det var det ena. Den sista frågan hann jag inte utreda. På låter det ofta som att man måste koncentrera högskoleutbildning betydligt mer än vad vi gör. Det låter då som om de senaste 15 årens utveckling har inneburit en oerhörd decentralisering till högskolor. I viss mening är det sant, men är antalet nytillkomna grundutbildningsplatser vid de gamla universiteten sammanlagt större än nytillkomna platser sammanlagt vid de mindre högskolorna. Då ska jag konkretisera min fråga: Anser ni att detta är bra eller dåligt? Tycker ni att tillkomsten av de regionala högskolorna är någonting som har försämrat den svenska forskningens och högskoleutbildningens kvalitet, eller är det någonting som har stärkt vår ställning som kunskapsnation? 74 () replik: På den sista frågan är det ganska enkelt att svara. Det faktum att studenter och forskare från de nytillkomna lärosätena kommer in från gymnasieskolan med goda kunskaper men framför allt att de kommer ut i andra ändan är självklart bra. Det är ingen i den här kammaren som har betvivlat eller ifrågasatt det, såvitt jag har hört. Däremot kan man ställa sig frågan: Vilka förutsättningar har egentligen de här lärosätena för att åstadkomma ett bra jobb när grundutbildningsanslagen urholkats , när i snart sagt varje artikel som man läser i deras medlemstidning klagar över de försämrade förutsättningar de har för att bedriva bra och högkvalitativ utbildning? Jag märker att bara använder sig av ett enda mått som passar honom bra, nämligen antalet platser. Jag tycker att det är mycket mer intressant att diskutera vad platserna egentligen representerar, det vill säga: Hur var det med antalet timmar som man får forskarkontakt? Hur var det med antalet lärarledda timmar? Hur var det nu med kontrollen av de uppgifter som delas ut? Är inte det intressanta mått att diskutera, ? Men du undviker dem därför att du vet att kommer vi in på en debatt om de frågorna måste du upp till bevis. Det kan bli ganska så jobbigt när man konfronteras med vad och säger på de här punkterna. Jag tänker inte peka ut något exakt ämnesområde. Det räcker med att säga att vi inte är i världsklass på många av de områden där vi skulle kunna vara det om vi hade haft bättre förutsättningar och mer forskningspengar. Det skulle kunna gälla till exempel bioteknik och materialteknik eller något annat av de andra områden som jag nämnde. Men att peka ut ett särskilt område just här vore förödande, för jag sitter inte i och kan inte det. 75 (): Innan jag börjar vill jag göra en liten korrigering. Det är synd att utbildningsministern redan har gått härifrån, och jag kan inte heller se den andra utbildningsministern. Hur som helst fick vi höra någonting som förvånade oss folkpartister extremt mycket. Det sades att det sparades 3 miljarder på kommunerna. Vi har kontrollerat den uppgiften. Det rör sig inte om 3 miljarder utan om knappt 2,5 miljarder, och dessa besparingar gäller Bostadsakuten och kommunernas skatteplanering via koncerner. De har absolut ingenting med utbildningen eller omsorgen att göra. Det vore bra om vi i våra debatter lite mer respekterade folk som inte tycker precis som vi. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 som har att göra med gymnasiereformen. Gymnasieskolan behöver inte reformeras tvärtom och jag ska förklara varför. Jag har faktiskt det bästa stödet i en skrift som kommer från Socialdemokraterna. Det är mycket intressant när en före detta partisekreterare för Socialdemokraterna kommer med mycket tung kritik mot socialdemokratin. Den nya utredningen har , och det är som har jobbat med den för . I utredningen presenteras hårresande siffror. var ca 70 000 unga i åldrarna utanför. Det betyder att de inte studerar, inte är sjuka och inte arbetar. Den här statistiken är absolut kristallklar. På annat håll i samma utredning står det att 104 000 personer i åldrarna var utan känd sysselsättning är 2002. Tala om sortering och bortsortering i ett utbildningssystem! Dagens unga har ytterst svårt att få fast anställning. Bland 1619-åringarna har antalet fast anställda minskat med 70 000, eller , . Bland 2024-åringar har antalet minskat med hela 195 000 eller . Över huvud taget har det blivit allt svårare för unga att få fast anställning. Man talar om en grupp ungdomar som kallas unga utanför eller övriga identitetslösa människor utan förankring i det sociala livet, utan perspektiv en social katastrof. Det som förvånar i den här utredningen är att man inte gör den minsta koppling mellan arbetslivets villkor och utestängningen av unga människor. Dessa tiotusentals övriga eller unga utanför vittnar med sina vardagsliv om en låst arbetsmarknad. Vi har lagt så många bördor på arbetsgivarna att de är panikslagna inför anställning av oprövad arbetskraft. Men det finns en annan koppling som görs i utredningen, och det är kopplingen till skolan. Utredningens författare och dit räknas Socialdemokraternas före detta partisekreterare går till angrepp mot skolpolitiken. Så här skriver man: Vi måste fråga oss om det verkligen är rimligt att alla ska behöva studera i en enda följd så att de får behörighet för högskolestudier. Var är nu? Han borde höra detta. Vidare skriver man: När en stor del inte ens genomgår och alltfler slutar gymnasiet tycks det fruktlöst att hålla fast vid en likvärdig, formell utbildning för alla. Kan det sägas tydligare än så? Den modell för gymnasieskola som Socialdemokraterna har infört leder till bortsortering av stora grupper av ungdomar. Den frågan borde vi diskutera här mycket mera ingående än vad vi har gjort. Sedan finns det en annan mycket intressant sak. Siffrorna i utredningen stannar vid 2002. Det är självklart eftersom man inte hade hunnit längre. Men bara kom det nya siffror över ungdomars arbetslöshet, som växer lavinartat. slås även välutbildade ungdomar ut. Hur förklarar man det? Jag har en del förklaringar. Jag tror att den tredje sjuklöneveckan som infördes har skapat ännu mera panik hos arbetsgivarna. De är nu ännu räddare för att anställa oprövad arbetskraft. Men jag tror också att alla som har lämnat skolutbildningen med vacklande kunskaper och med osäkerhet betalar ett enormt högt pris för det här skolsystemet.