prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Att varahuvudman för ett område som gäller fler personer änsina egna medlemmar innebär för Svenska kyrkansdel inte bara att tillhandahålla särskilda gravplatserför dem som inte tillhör något kristet trossamfundutan också ett stort ansvar att vara ödmjuk inför andratroendes önskemål och vilja och att lära sig mer omden kultur och de ritualer, seder och traditioner somfinns i andra trosläror.Svenska kyrkan har som gått visaren stor kompetens och känsla för de här frågorna, ochde samråd som skett med andra trossamfund har fun-gerat väl i frågor som rör såväl anläggningar, utvidg-ningar som ändringar av befintlig gravplats.Det är också viktigt att det endast finns en hu-vudman i varje geografiskt område. Och inget talar för att det skulle vara någon annan Svenska kyr-kan utom i de fall där redan kommunen redan i daghar ansvaret. Skulle någon kommun visa ett stortintresse för att ta över ansvaret har regeringen möj-lighet att i särskilda fall ändra huvudmannaskap, mendet har inte visats något intresse från kommu-nernas sida.Länsstyrelserna ska också utse begravningsombudför att bevaka nivån på avgifterna och för att de sominte tillhör något kristet trossamfund ska ha någonföreträdare i dessa frågor. Begravningsombud finns ialla delar av landet, de har en skyldighet att årligenrapportera inför och underrätta länssty-relsen om de finner något anmärkningsvärt.I överenskommelsen ingick också att staten skahjälpa till vid uppbörd av såväl begravningsavgiftensom avgiften till trossamfund och att detta ska gå viaskattsedeln. Här är det viktigt att den redovisning avmedlemsuppgifter som ligger till grund för den statli-ga hjälpen håller en genomgående hög kvalitet.Utskottet har uppmärksammat att det inte alltid ärså, men det är trossamfundets ansvar att se till detta,och utskottet förutsätter att det ska avhjälpas av tross-amfunden själva. Detta måste skötas på ett rättssäkertsätt för den enskilde, men det är viktigt att betona attansvaret ligger på trossamfunden. Utskottet har ocksåi sitt ställningstagande poängterat vikten av att med-lemmarna informeras av det registrerade trossamfun-det på ett sådant sätt att de är helt införstådda med sittmedlemskap, avgiftsskyldigheten och att avgiften tasin via skattesystemet. Vi förutsätter från utskottet attregeringen följer upp de här aktuella frågorna, och vigör bedömningen att det inte ska vidtas några ytterli-gare åtgärder i detta läge.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifalltill utskottets förslag.Anf. 51 ():Herr talman! Som tidigare talare nämnde har frå-gan om stat-kyrka utretts faktiskt inte bara någradecennier utan större delen av , och i detbetänkande som vi har att ta ställning till finnsdet därför föga nytt. Frågan om huvudmannaskapetför begravningsväsendet exempelvis utreddes ganskanoggrant . Det fanns med i bilden redanfrån början att man skulle kunna tänka sig kommunalthuvudmannaskap. Det var bara det att kommunernavisade sig föga intresserade, de hade annat att sysslamed, att ta hand om de levande och så vidare.Det slutade då med att skulle be-hålla huvudmannaskapet för den övervägande delenav begravningsväsendet. Som ni vet finns det redannu kommuner som har ett tillstånd. Det går för enkommun som så önskar att överta detta ansvar, till-ståndet går att få från regeringen. Att däremot genomen särskild lagstiftning tvinga alla kommu-ner att överta ansvaret för begravningsväsendet, medallt vad då skulle följa av markinlösen och annat, voreinte speciellt rimligt. Det förslaget tycker jag inte ärsärskilt intressant.Jag tror att det är viktigt att man i den här fråganinser att är ett slags entreprenör ibegravningsfrågan och inte verkar som ett trossam-fund. Det är därför det finns en särredovisning av denspeciella begravningsavgiften. Det är därför det finnsav utsedda ombud som ska ha tillsyn.I den miljöpartistiska reservationen finns ett litetintressant resonemang som lyder så här på riksdags-prosa: Det kan ifrågasättas om den samlade summankorresponderar med de kostnader den enskilde efterdöden medför för aktuell huvudman.Det kan alltså vara så att man betalar in ganskamycket i begravningsavgift som man så att säga efterdöden inte har full nytta av. Det måste vara innebör-den. Jag vet inte om därvid vill föresprå-ka något slags försäkringslösning eller privatisering inågon mening. Det kunde vara intressant att få dettautvecklat, men det går ganska dåligt ihop med detförslag som finns i precis samma reservation och somsäger att kommunerna ska överta huvudansvaret förbegravningsväsendet. Det är nämligen så att kommu-nalskatten uttas på samma sätt som kyrkoavgiften:proportionellt mot den kommunalt beskattningsbarainkomsten.Uppbörden var en förutsättning för att den storareformen över huvud taget skulle kunna genomföras.Annars skulle vi kanske inte fått någon stat-kyrka-reform. Det var naturligtvis ett nytt inslag att ett av desamfund som har fått rätten till avgiftshjälp, hjälpmed uppbörden, av regeringen inte riktigt har sköttdetta bra, som man skulle kunna säga. Man har ut-nyttjat den möjlighet till samtycket via stadgarna somfinns, men alla medlemmar som finns med i registretförefaller inte känna till detta. Det är naturligtvis interiktigt bra. Men att däravdra slutsatsen att hela systemet ska omprövas nuomedelbart eller att just det här samfundet skulleförlora sin uppbördshjälp redan nu tycks mig inte allsvara rimligt. Här har utskottet menat att man böraavvakta, och man utgår från - det är en liten tillrätta-visning, en uppmaning - att information om vad detinnebär att vara medlem i detta samfund ska ges tillalla medlemmar.Rent allmänt kan man säga att det fortfarande närdet gäller ställning finns en vissreglering. Det finns en lag om , intesom alternativ till lagen om registrerade trossamfund,utan dessutom denna lag. Den åberopas i praktikeninte speciellt ofta, men den var en mycket viktig för-utsättning för att den här lösningen över huvud tagetskulle kunna komma till stånd. Nyckelordet varegentligen inte beskrivningen av kyrkans lära, utan attSvenska kyrkan skulle vara rikstäckande. Det fannsvid den tidpunkten en betydande oro för att kyrkaninte skulle kunna eller vilja vara det framöver.Den lag som finns tills vidare var en viktig förut-sättning för att den stora reformen över huvud tagetskulle komma till stånd.Jag tror sammanfattningsvis att det kommer attske förändringar av förhållandet mellan stat och kyr-ka. Uttrycket skilsmässa kanske man inte ska använ-da. Vi har förändrade relationer. Kyrkan är i väsentli-ga avseenden frigjord från staten. Men visst kommerdet att komma fortsatta steg så småningom.Men när det handlar om en så här stor reform somhar utretts och som beslutats efter så mångaöverläggningar, inte minst med trossamfunden ochkyrkan, måste det naturligtvis gå innanman genomför förändringar. Jag tror att kanvara ett årtal att titta något fram mot. En del av debeslut som redan har fattat kommer så attsäga att klinga av då. Det är exempelvis inte förrän dåsom staten fullt ut lever upp till sitt åtagande beträf-fande kulturminnen. Det är en överenskommelse somegentligen beslutades för länge sedan. Efter år 2009tror jag att vi kan få se vissa förändringar mot ettännu större frigörande av kyrkan från staten. Men viddet laget har väl de flesta av oss nedlagt våra politiskaverktyg.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag vill göra en korrigering. Det ärinte som säger när det gällerindrivning av avgifter och hjälp med detta för tross-amfund. Vi menar inte att en översyn skulle innebäraatt ett samfund inte får hjälp med uppbörd. Vi menaratt det fanns olika alternativ inför denna nya lag somträdde i kraft. Och det alternativ som man har valtblev att frågan ligger hos samfundet och att en en-skild får gå in i en domstolsprocess. Men vi vill vän-da på detta förhållande så att skattemyndigheten taren enskild persons uppgift för riktig och att processeni så fall får drivas av samfundet, detta för att skyddaen enskild. Det handlar alltså inte om att förlora upp-bördshjälpen.Anf. 53 ()replik:Herr talman! Jag tror inte att jag har missuppfattatnågonting. Det finns en möjlighet i lagstiftningen förett samfund att enbart med hänvisning till sina stadgarav regeringen kunna få denna uppbördshjälp. Det harett enda samfund gjort. Där har det uppdagats vissabrister i hanteringen. Men att på detta tidiga stadiumomöjliggöra denna typ, det vill säga att säga att detinte kan räcka med stadgestöd och låta det fungera,tycker jag inte är riktigt rimligt. får vi först se omdetta system kan fungera bättre framöver. Man har jufaktiskt ganska fattat beslut om lagen. Attpeta i det alltför mycket nu innan man har sett om detkan fungera bättre tycks mig inte speciellt rimligt.Det skulle vara en åtgärd nästan direkt riktad mot ettspeciellt samfund.Anf. 54 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Beslutet att skilja och befria från staten föregicks, som vi har fått relaterathär , av ett långt förarbete för attbestämma villkoren för detta förhållande. Det trädde ikraft . Det har alltså gåttkort tid.Vi kristdemokrater står bakom villkoren som led-de fram till skiljandet mellan ochstaten, och vi står fortfarande bakom dessa villkor.Det finns ingen anledning att ompröva dem. Vi tyckerrent allmänt att en sådan samförståndslösning somskapades då eller som skapas i andra situationer avpolitisk art ska värnas, och vi står bakom den.Nu har och motioneratoch reserverat sig för att få bort lagformuleringar omatt skulle vara ett "evangelisk-lutherskt trossamfund" eller "en öppen folkkyrka", attSvenska kyrkan har en särställning som huvudmanför begravningsväsendet och har rätt till hjälp avstaten med indrivning av medlemsavgifter.Det hör till villkoren för den samförståndslösningsom har träffats. Det är enligt önskemål från som detta är inskrivet i lagen, och vi kristde-mokrater har inga synpunkter på det.När sedan inte riktigt har kunnatklara att sköta sina medlemsregister måste det ses motbakgrund av att det fortfarande till stor del är ett in-vandrarsamfund. Människor har kommit utan attkunna svenska och utan att vara rotade i svensk kulturoch vårt förträffliga byråkratiska system och har där-med blivit lite grann hängande mellan stolarna. Det ärnaturligtvis en fråga som kommer att redas ut, säker-ligen , och det finns ingen anledning attföregripa den ordning som nu säker-ligen kommer att se till fungerar.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i ut-skottets betänkande.Anf. 55 ():Herr talman! Det betänkande som ligger påkammarens bord för diskussion är ett betänkande sompräglas av bred enighet. Det är ett betänkande somföljer det beslut som har tagits här tidigare, både 1995och 1999 som har sagts här. Då rådde en bred enighetom att inte ägna sig åt att klippa av alla band somtänkas kan utan om att nå en förändrad relation mel-lan och staten, en förändring underordnade former, en samförståndslösning, ett partner-skap. Man skulle ha en övergångsperiod fram till2009 när det gäller vissa frågor. stårbakom den uppgörelse som har träffats och ocksåbakom detta betänkande.Det finns partier här i kammaren som har en avvi-kande mening och som hade en avvikande me-ning när beslutet tidigare togs. Jag och Centerpartiethar självklart respekt för detta. Men lika självklartmåste det vara att vi som beslutsfattare står för ettbeslut som ger tilltro hos dem som är berörda tillhållbarheten. Att nu komma med förslag till föränd-ringar såsom och görtycker vi inte är trovärdigt, och vi yrkar avslag påreservation 3 och de andra reservationerna.Betänkandets två större diskussionsfrågor handlarom begravningsverksamheten och om avgiftsuppbör-den.Huvudmannaskapet för begravningsverksamhetenär ett av de uppdrag som denna kammare haruttalat ska ligga kvar hos de territoriella församling-arna inom men med möjlighet att isärskilda fall besluta att en kommun ska kunna an-ordna och hålla begravningsplats. Vi tycker att det ären rimlig uppgörelse, och det finns ingenting i denuvarande underlagen som talar för att detta fungerardåligt. Det finns ingen kö av kommuner eller andrasom önskar ta över. Däremot finns det ett politisktintresse från några partier, och det har vi självklartrespekt för. Men det motiverar inte oss att ändra upp-fattning i denna del.Snarare har detta skötts väl genom vår historia.Det finns ibland en övertro här i kammaren och an-norstädes på att organisera om även det som fungerarväl och att göra det av något outgrundligt skäl. Dettycker vi inte är ett bra sätt att agera. Det är viktigt attha respekt för religionsfriheten och att hävda den.Men det finns inte heller på den grunden något skälatt ändra detta ansvar eller detta entreprenörskap somNils träffande beskrev det som. Detär snarare så att också på konstitutionsut-skottets initiativ tydliggjorde just att begravningsav-giften ska föreskrivas av , en statligmyndighet, för den som inte tillhör Svenska kyrkan.Vid tidigare beslut lade vi vikt vid att försökahävda religionsfriheten även i detta sammanhang ochsäkra den enskildes rättssäkerhet. Jag är inte säker påatt det skulle upplevas som bättre om det blev enkommunal verksamhet.Också avgiften till trossamfund är ett resultat avsamförståndslösningen - att ge statlig uppbördshjälp,att och annat registrerat trossamfundkan få den hjälpen. Vi i tycker att det ären god ordning, även om det här diskuterades inten-sivt i debatten här i kammaren 1999.Dock - vilket jag tydligt vill betona - har problemuppdagats här för vissa medlemmar i andra trossam-fund, specifikt. Men detfinns också en del andra uppenbara bekymmer därrättelseprocessen lämnar en hel del övrigt att önska.Riksskatteverket har också uppmärksammat det ochpåtalat för regeringen att man bör följa upp och be-döma om samfunden gett tillräcklig information.Konstitutionsutskottet understryker just trossamfun-dens ansvar. Det är viktigt att de agerar ansvarsfulltför att rätta till problemen.Om de inte tar vara på den möjligheten riskerar denaturligtvis att såga av den gren som de självasitter på. Vi ser inte att det , med ett eller ett par årshistoria, när det gäller ett tydliggörande om ansvarethos trossamfunden finns skäl att förändra detta mendäremot skäl för trossamfunden att göra rättelsernabättre och att ta hänsyn till de enskilda medlemmarsom lämnat samfunden.Vi noterar med glädje att konstitutionsutskottetförutsätter att regeringen följer upp och bedömer omtillräckliga åtgärder vidtagits från trossamfundenssida i den här delen. Om det vid en sådan uppföljningvisar sig att man inte har klarat av sin hemläxa, sittbeting, är det ett nytt läge. Då får vi pröva fråganutifrån den grunden. Men har vi inget skäl attsäga att det nu ska förändras.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på reser-vationerna och bifall till för-slag i betänkande nr 20.Anf. 56 ():Herr talman! I många avseenden instämmer jag ide anföranden som från Folkpartietoch från höll här fråntalarstolen.Herr talman! I betänkandenr 20 finns det tre reservationer som Vänsterpartietstår bakom. Det handlar då om begravningsverksam-heten, om särställning och om denstatliga hjälpen vid uppbörd av avgift till trossam-fund. I mitt anförande kommer jag i huvudsak attlyfta fram frågan om den statliga hjälpen vid uppbördav avgift till trossamfund. Men först gäller det reser-vation nr 1. Vi vill ha ordningen att begravningsvä-sendet övergår till primärkommunalt huvudmannas-kap.Tidigare i debatten här har vi hört att det handlarom entreprenörskap och att sköterdetta väldigt proffsigt - man är väldigt givmild och såvidare. För oss i handlar det inte om attifrågasätta duktigheten hos eller hurduktig entreprenör är. Vad vi vill äratt det klart och tydligt definieras i lagstiftningen vadsom är religion och vad som är juridik och statligaangelägenheter. Det ska inte finnas en sammanbland-ning.Utifrån tidigare anföranden där det talats just omentreprenörskap och välvilja tyckerjag mig uppfatta en sådan sammanblandning. Kanskekan , som begärt replik, ge ettsvar. Ett entreprenörskap skulle faktiskt också inne-bära att staten gick ut med anbud och begärde inofferter för att se vem som sköter det här bäst ochbilligast. Det tror jag inte att ens är intresserad av.För att bättre möta de krav som religionsfrihetenställer och för att skapa en principiellt hållbar ordningför en verksamhet som så påtagligt är en uppgift församhället anser vi i att kommunernaska ta över huvudmannaskapet. På det sättet skullealla ha möjlighet att påverka till exempel begrav-ningsavgiften. finns det ur demokratisk synvin-kel brister då enbart personer som är medlemmar iSvenska kyrkan har påverkansmöjligheter. Länssty-relsens representanter ser vi inte som en sådan demo-kratisk påverkansmöjlighet utan mer som att någonhar en översyn över det här.De som inte är medlemmar i harheller inte rösträtt i de kyrkliga valen. Därför är dethögst angeläget att även begravningsväsendet demo-kratiseras.Den andra frågan, vilken återfinns i reservationnr 3, handlar om att vi inte tycker att Svenska kyrkanska ha en särställning. Vi vill att Svenska kyrkanslutgiltigt skiljs från staten. Det finns inga hållbaraargument för att religiösa samfund ska ha den sär-ställning som till exempel fortfarandehar trots att relationen mellan kyrkan och staten änd-rades - en ordning som gäller från år 2000.Herr talman! Vad gäller den statliga medverkanvid uppbörd av avgift till trossamfund är det intres-sant att se hur utskottet har behandlat detta. Utskottetsredogörelse för nu gällande ordning stämmer nämli-gen helt överens med de två motioner - en folkpartis-tisk motion och en vänsterpartistisk motion - sominnehåller precis samma saker som utskottets majori-tet har valt att redovisa.Där verkar vi vara överens om själva läget. har helt missat just kärnan i den fråga somtas upp i motionerna: skyddet för dem som inte ärmedlemmar i ett trossamfund men som av ett vissttrossamfund - i det här fallet, som andra också harnämnt, det registrerade samfundet Romersk-katolskakyrkan - anses vara medlemmar.Det är alltså inte fråga om att man tvistar om attbetala in, att man är medlem eller att det finns någotfrågetecken där, utan det är just beträffande den formav lösning som har valtsom jag och inte anser att utskottet såatt säga har tagit itu med frågan. Jag förstår inte var-för utskottets majoritet har valt att inte svara på hu-vudfrågan. Men det kan kanske någon av de ledamö-ter som står bakom betänkandet förklara. Herr tal-man, vari ligger problemet?I enlighet med utskottets betänkande står det rättklart att det är det registrerade trossamfundet Ro-mersk-katolska kyrkan som avsevärt skiljer ut sig.Antalet rättelser ökar - med 3 874 och med 5 310 för inkomståret2002. Enligt kommer att sända ytterligare rättel-ser för inkomståren 2001, 2002 och 2003.Man kan fråga sig vad detta beror på, och det harvi i gjort. Så gott som alla samfundutgår nämligen från individuellt samtycke till med-lemskap men det gör inte trossamfundet . Tvärtom avvisar man individuelltsamtycke till medlemskap och ser i princip detta somnågot främmande. Den svenska folkrörelsedemokra-tin avvisas som någonting mossigt.Den romersk-katolske biskopen har också uttalatatt det är han och kyrkan som bestämmer vilka som ärmedlemmar och att dessa också är medlemmar i detnybildade samfundet. Personer är alltså betalnings-skyldiga, oavsett vad de själva tycker och oavsett omde är medlemmar eller ej. Detta har utskottet intesvarat på.Det registrerade trossamfundet Romersk-katolskakyrkan bildades . Man kan knappast undgå attfråga sig om det var just för att få uppbördshjälpen,som uppgick till 57 miljoner kronor.Det är också intressant att se att det finns 55 000inrapporterade medlemmar som underlag till upp-bördshjälpen. Men av någon konstig anledning är det144 000 medlemmar som redovisas i Samarbetsnäm-den för statsbidrag till trossamfund. , herr talman,var det av den katolska kyrkans medlemmarsom betalade den här avgiften. Så man kan ju se attdet finns ett visst ekonomiskt intresse med 57 miljo-ner kronor.Det är alltså ett privatsrättsligt problem när invå-nare i ansluts till ett trossamfund mot sinegen vilja. Det handlar till exempel om alla de katoli-ker som bodde i landet innan det registrerade tross-amfundet bildades, och dethandlar om att alla de katoliker som flyttar hit frånnågot annat land automatiskt blir medlemmar i kyrkan. Detta är faktiskt något sombåde KU och har tagit ställning mot vadgäller automatisk och obligatorisk anslutning. Det ärinte förenligt med den svenska grundlagen.Ett aktuellt fall, som har på nacken ochsom också JO kritiserade, handlar om två danskarsom automatiskt anslöts till evangeliska lutheranskakyrkan. Katolska kyrkans anslutning per automatikhar även drabbat dem som har gift sig med katoliker.Efternamn som låter katolska har varit en orsak tillanslutning. Den automatiska anslutningen avskaffa-des ju i samband med religionsfrihetsla-gen, bland annat för det judiska samfundet.Den fråga som är i fokus i motionerna har utskot-tet valt att helt enkelt inte bemöta. Man säger i stället- vilket i och för sig är bra - att man vill "betonavikten av att de medlemsförteckningar och övrigauppgifter som ligger till grund för den statliga hjälpenvid betalning av avgift till trossamfund håller engenomgående hög kvalitet".Men, utskottsmajoriteten, om det inte är så då?Vad har ni för svar på det som vi har tagit upp i mo-tionerna - både i och Vänsterpartietsmotion? Frågan är: I de fall det inte är så, vad tyckerriksdagen och vad tycker lagstiftningen om det? Dethandlar om de tolkningar som görs och om att man iRomersk-katolska kyrkan inte har någon som helstavsikt att förändra sina regler för vilka som är med-lemmar.Självklart, herr talman, anser även vi i Vänster-partiet att detta är en fråga mellan den enskilde ochtrossamfundet, men i det här fallet blandar staten sig idetta när man ställer upp med att ta in avgifter föruppbördshjälpen. Då är det en sammanblandning. Närvi från statens sida tar in de här 57 miljoner kronornakan vi inte bara säga att det är något mellan den en-skilde och staten.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 4.Anf. 57 ()replik:Herr talman! Möjligheten till uppbördshjälp förandra än infördes av likställighets-skäl, så att andra registrerade trossamfund skullekunna få denna möjlighet. I lagstiftningen medgavsatt samtycke till medlemskap skulle kunna ske viastadgarna. Det är den lagstiftning vi har , och det ärden som har använt sig av.Man kan naturligtvis säga att det har skötts dåligt idet här fallet. Det sade även jag. Men att nu införanågon speciell lagstiftning riktad mot ett specielltsamfund eller ompröva hela systemet tycker jag inteatt det finns någon grund för. valdesäkert att registrera sig just för att få den förmån detinnebär att vara en juridisk person, registrerat tross-amfund. Förut var det en mycket brokig bild somsamfunden visade. Sedan går det ju att få rättelse,även i det nuvarande systemet, vilket också framhöllshär.Så till begravningsfrågan. Visst kan man tänka sigatt någon annan skulle kunna lämna anbud på icke-kristnas eller icke kyrkan tillhörigas begravningsplat-ser och sådant. Jag tror inte att det är speciellt realis-tiskt. Det viktiga är att man ändå minns att kyrkaninte gör detta i sin egenskap av trossamfund utan somentreprenör i den meningen att man sköter detta pro-fessionellt som markägare.Det kan väl ändå inte vara så, , attvi genom lagstiftning ska tvinga alla de kommunersom nu inte har huvudmannaskapet att lösa in markoch så att säga med tvång från statens sida övertahuvudmannaskapet för begravningsväsendet?Anf. 58 () replik:Herr talman! Det är en intressant aspekt som NilsFredrik för fram. Vi har inte alls någon tan-ke på att detta ska ske genom tvång, utan vi vill attregeringen ska lägga fram ett förslag. Vi tar för givetatt regeringen inte lägger fram ett förslag som handlarom tvång.När man demokratiserar en verksamhet och när visom beslutsfattare har att se över en verksamhet ärvår demokratiska organisation i landet central. Det ärkommunerna som är närmast invånarna.