prot · GQ09103 · 2003-05-14 00:00:00 — Per nämnde i en tidigaredebatt orden begreppsanvändning och begreppsförvir-ring. Jag ska anknyta lite grann till detta. En handling,åtgärd eller företeelse förändras inte i sak genom attkallas vid annat namn.Administrativa avgifter på skatte- och tullområdetär rubriken på detta betänkande och på regeringensproposition. En sådan rubriksättning ger skenet av enväl genomarbetad och genomtänkt prislistefunktionför att tillrättalägga lämnade uppgifter. I verklighetenär det , och har varit tidigare, något helt annat.Enligt en allmän och förenklad syn, vilket jag, frutalman, tillåter mig att förfäkta, finns huvudsakligenhos de människor och företagare som berörs av de såkallade administrativa avgifterna två huvudlinjer,nämligen avgift som motsvaras av en utförd ochnedlagd faktisk kostnad, prestation, eller en sanktion,ett straff.Avgifter kan i de flesta fall ledas i förklaring ochdärmed diskuteras på ett sakligt sätt mellan denvårdande myndigheten och den skattskyldige. Strafffinner sin legitimitet genom att vara väl avvägdarelativt det brott som har begåtts och därmed ävenvara brett förankrade i det allmänna rättsmedvetandet.För att skattetillägg, administrativ avgift, försenings-avgift, administrativ sanktion, eller vad man nu villbenämna det vi i alldagligt tal kallar böter, ska utgåoch finna legitimitet hos det allmänna finns, vill jaghävda, två enkla och bärande grundprinciper för attutdöma dessa, nämligen uppsåt eller det som i andrasammanhang kallas grov oaktsamhet. Den grovaoaktsamheten bygger på upprepade överträdelser ellerpå uppenbar nonchalans gentemot rådande regelsy-stem. Reglerna tillämpas redan inom andra rättsom-råden och torde även kunna hanteras utan bekymmerinom skatteområdet.Som har nämnts har dagens sanktionssy-stem stora brister, framför allt i den del som bestraffarmänniskors bristande förmåga, inte ovilja, att följadagens i många fall komplicerade regelsystem. Ge-nom att bestraffa en oförmåga hamnar man återigen ikonflikt med det allmänna rättsmedvetandet och ska-par därigenom onödiga motsättningar mellan myn-dighet och medborgare.Regeringens proposition i ärendet är långt ifråntillfredsställande. Den enskilda människans och små-företagarens situation vad gäller möjligheten att häv-da sig i ett komplext system har knappast förbättratsmer än marginellt.Vi inom må vara naiva, men vi trorfaktiskt att en klar majoritet av människor och företa-gare i grunden är ärliga i sina avsikter och kontaktermed myndigheter. Vår uppfattning är därför att reglerska byggas utifrån dessa grundläggande förutsätt-ningar, och vi hoppas att regeringen i kommandepropositioner vill ta till sig detta. Vi hoppas även atthuvudvikten då i första hand ska läggas vid att finnaförståelse och legitimitet hos våra egna medborgareoch företagare och inte vid att tillfredsställa minimikrav.I avvaktan på att initiativ tas till ytterligare för-ändringar yrkar jag bifall till föreliggande reservation.Anf. 42 ():Fru talman! Även om det inte råder någon politiskoenighet om behovet av skattetillägg och försenings-avgifter vill jag börja med att påminna om varfördessa sanktioner över huvud taget finns.Jag vill göra det genom att citera rubriken till enartikel i som jag läste för någonvecka sedan. Den lyder så här: Parkeringarnas VildaVästern i strejkens spår. Längre fram i artikeln kon-stateras att parkeringsregler inte går i strejk även omparkeringsvakterna gör det.Denna sanning till trots försvann regelefterlevna-den ungefär i samma stund som riskerna för att fåparkeringsböter försvann. Bilar parkeras hej vilt pålastzoner och handikapplatser, och korttidsparkering-ar har konverterats till dygnetruntplatser. Följden harblivit att den som händelsevis inte vill parkera otillå-tet tvingas göra det i alla fall, eftersom det för närva-rande är djungelns lag som råder på gator och torghemma i Kristianstad.Efter denna måhända lite långsökta liknelse över-går jag till skattetilläggen och förseningsavgifterna.Jag konstaterar att syftet med dessa administrativaavgifter är att garantera att vi skattskyldiga fullgör våruppgiftsskyldighet på ett korrekt sätt och i rätt tid.Avgifterna har inte bara en stor allmänpreventivuppgift att fylla, utan är också till för att rättvisa skaråda. som ett undandraget skattebeloppinnebär en obehörig vinst för någon uppstår det iandra ändan en intäktsförlust för det allmänna, alltsåför oss alla.Det är otvivelaktigt så att deklarationsskyldighe-ten inte bara kan överlämnas till de skattskyldigasgoda vilja. Det måste tyvärr finnas sanktioner i bak-grunden som hjälper oss att få det att bli av, att visätter oss ned med blanketter och räknedosor. Sålångt tror jag att vi är överens över partigränserna.Det regelverk vi lever med har kritiserats,och i många fall med viss rätt, för att träffa hårt. Dethar hunnit gå fyra eller kanske sedanregeringen tillsatte en kommitté som fick det svårauppdraget att förutsättningslöst se över hela skattetill-läggssystemet. Det är bland annat den kommitténsslutbetänkande som ligger till grund för de föreslagnaförändringar vi diskuterar i dag.Själva grundförutsättningarna för uttag av skatte-tillägg är desamma som tidigare, alltså att en oriktiguppgift har lämnats oberoende av uppsåt eller oakt-samhet.Den stora förändringen ligger i stället i de subjek-tiva grunderna för hel eller delvis befrielse från sank-tionsavgiften. Förutsättningarna har mjukats upp ochgjorts mycket mer nyanserade, utan att för den skullvara otydliga. Riskerna för att obetydliga och oav-siktliga fel och missförstånd fortsättningsvis skakomma att bestraffas är små, för att inte säga obefint-liga.I det här sammanhanget måste också den nya för-enklade deklarationen föras fram. De allra flesta upp-gifterna är ju numera redan förtryckta på blanketten.Det är med andra ord ganska svårt att göra fel, i allafall oavsiktligt.Över partigränserna är vi, tror jag, överens om attett sanktionssystem ändå är nödvändigt. Det råderemellertid delade meningar om det nya systemetskonstruktion och avgifternas storlek, som vi har hört.Den borgerliga fyrpartireservationen uttryckerkritik, men på ett tämligen svepande sätt. Jag hardärför fördjupat mig i den motion, Sk10, som liggertill grund för reservationen.Som jag uppfattar saken är själva grunden i denborgerliga kritiken deras högst självständiga, för attinte säga egensinniga, tolkning av de två domar somEuropadomstolen meddelade i somras.I själva verket kritiserar domstolen på intet sättvårt administrativa skattetilläggssystem. Varken detnu gällande regelverket eller det nya, som vi frånmajoritetens sida vill införa, bryter mot Europakon-ventionens bestämmelser. Domarna handlar i ställetom att i två fall anses ha brutit mot artikel 6,förvisso, genom att ha brustit i skyndsamhetskravetvid handläggningen hos berörda skattemyndigheteroch domstolar. Processen har alltså tagit alldeles förlång tid.Den här kritiken, fru talman, är allvarlig nog ochmanar oss till att göra allt vad vi kan för att det nyasystemet ska utformas med klara och tydliga regler.Det är av yttersta vikt att vi inte bygger in sådant somvi från början vet kommer att skapa tolkningssvårig-heter, rättsosäkerhet och därmed också fördröjningar.Med hänvisning till den exklusiva tolkningen avEuropadomstolens domar påstår alltså de borgerligareservanterna att det nu föreslagna sanktionssystemetskulle balansera på gränsen till vad som är tillåtet iförhållande till artikel 6 i . Jagtycker att den här kritiken skapar frågetecken somskulle behöva rätas ut. På vilken punkt eller vilkapunkter balanserar det nya systemet på gränsen tilldet tillåtna i artikel 6?Hade den borgerliga invändningen i stället gälltartikel 4, närmare bestämt i sjunde protokollet, hadedet varit lättare att förstå. Där har några remissinstan-ser, och till viss del också Lagrådet, uttryckt farhågorför att svängrummet gentemot konventionens gränsermöjligen skulle vara för litet.Artikel 4 i sjunde tilläggsprotokollet handlar omförbud mot dubbelbestraffning. Avgörande för om detsvenska systemet är förenligt med konventionen ärom rekvisiten för brott, till exempel skattebrott, skil-jer sig från de rekvisit som finns i bestämmelsernaom skattetillägg.Efter en sammanvägning av de olika remissin-stansernas synpunkter och tidigareutslag finner regeringen att det förhåller sig så. Vårtsystem är alltså förenligt med konventionen. Övervä-gandena finns noggrant dokumenterade i proposition106.Absurt nog skulle ett av reservanternas yrkanden,nämligen införande av de subjektiva rekvisiten uppsåtoch oaktsamhet som grund för skattetilläggen, medfö-ra att risken för att bryta mot detta dubbelbestraff-ningsförbud skulle öka dramatiskt. Därtill skulleyrkandet, om det vann gehör, orsaka att antalet skatt-skyldiga som måste betala skattetillägg skulle öka.Den av majoriteten föreslagna ändringen kommeratt innebära lättnader och ett minskat antal skattskyl-diga som måste betala sanktionsavgifterna. Det är såvi socialdemokrater vill ha det.Reservanterna yrkar vidare att skattetilläggen skatas ut med ett fast belopp i stället för att beloppetknyts till storleken på den undanhållna skatten. Detborgerliga förslaget innehåller emellertid en liteneftergift åt rättvisan, nämligen att sanktionsavgiftenskulle kunna ökas på vid stora undanhållna skattebe-lopp. Vid hur stora belopp? undrar jag.Och på vilket sätt skulle för övrigt fasta beloppöka rättssäkerheten? Ser reservanterna inga riskermed tröskeleffekter eller konsekvenserna av de sig-naler som det här förslaget sänder ut, nämligen att detär nästan okej och i alla fall inte dyrt att fuska litelagom?När det i stället gäller förseningsavgifter, som ut-går om deklarationen inlämnats , är vi samtli-ga överens om att fasta belopp ska gälla. Reservan-terna tycker att nivån ligger för högt i det nya syste-met, men konstaterar också i sin motion att det ärvanskligt att bedöma en lämplig nivå så att sanktio-nen fyller sin funktion att vara avskräckande utan attvara orimlig. De orden skriver jag gärna under på.Det nya systemet bygger på en avgiftsökning julängre deklarationen fördröjs. Maxbeloppet som ak-tiebolag och ekonomiska föreningar kan tvingas attbetala är på och för andra skatt-skyldiga. Huruvida dessa belopp är för höga ellerrentav lagom höga är som sagt en bedömningsfråga.Men det är viktigt att i sammanhanget ändå påminnaom att dessa avgifter är lätta att undvika att drabbasav. Det är inte på något vis svårt att få anstånd medsin deklaration om man av någon anledning inte kanlämna sina uppgifter inom föreskriven tid.Med detta, fru talman, yrkar jag avslutningsvis bi-fall till skatteutskottets förslag och avslag på reserva-tionen.Anf. 43 () replik:Fru talman! tog oss på en odyssé iKristianstads parkeringselände. Det var i och för sigintressant, men relevansen undgick faktiskt mig.Jag ställde en fråga i mitt anförande till socialde-mokraterna, vänsterpartisterna och miljöpartisternahär i kammaren varför ni säger nej till den utredningsom vi har föreslagit. Vi anger i vår motion varför vivill ha en utredning. Skyndsamhetskravet är en del avdet. Otydliga regler, , bidrar till skynd-samhetskravet inte kan uppfyllas. Därvidlag balanse-rar vi fortfarande på en knivsegg. Jag tycker att detvisar på ett naivt och föraktfullt synsätt, där bristen påförståelse för de människor som har klämts i dettakraftfulla statliga system fortfarande lyser igenommed all önskvärd tydlighet. Varför kan ni inte säga jatill denna utredning som så innerligt väl behövs?Anf. 44 () replik:Fru talman! Att det skulle vara någon brist på för-ståelse kan jag sannerligen inte hålla med om. Dagensdebatt handlar om ett förändrat system och vad detkommer att innebära - det tycker jag att den ska göra.Det handlar mycket mer om hur dåligt det gamlasystemet har varit. Det har slagit fel och varit dåligt imånga sammanhang. Det är därför vi debatterar justden här frågan i kammaren just nu.Utredning - ja, vi har precis slutfört en och dis-kuterar nu resultatet. Vi utreder ständigt, det är enfortlöpande process. Men en sak är viktig: Man måstefölja upp sina förändringar och beslut.Vi pratar mycket om rättssäkerhet. Den är oerhörtviktig, och det är oerhört viktigt i det här samman-hanget att vi följer regler. Dettycker jag att majoritetens förslag gör, men jag kän-ner mig väldigt tveksam till att reservanternas förslagskulle göra det. Det handlar om det subjektiva rekvi-sit som reservanterna vill införa. Det skulle direktbryta mot de mänskliga rättigheterna, mot konventio-nens 4 kapitel. Det skulle förlänga handläggningsti-den i enlighet med domar som harmeddelats mot . Dessutom skulle fler männi-skor få betala skattetillägg.Jag skulle vilja fråga : Varför är rätts-säkerhet viktig ibland, och varför är det inte såibland? Varför är det bra att fler ska betala skattetill-läggsavgift? På vilket sätt skulle det öka systemetslegitimitet?Anf. 45 () replik:Fru talman! Orsaken till att vi har lagt den härmotionen från de fyra borgerliga partierna är att vianser att rättssäkerheten alltid är viktig. själv här i kammaren sagt att den tingens ordningsom vi har haft fram tills nu inte har varit bra. Det ärett understatement av sällan skådat slag.Det har varit fruktansvärt. Vi har haft ett systemdär människor har klämts åt under inte bara ett, tvåeller utan upp till av ett systemsom sedan visat att företaget i fråga eller personen ifråga inte är att anse som skattskyldig för det somman först har ansetts skattskyldig för. Det systemethar vi haft fram tills nu.De förslag som kommer är bra, men de går intehela vägen ut. Att införa subjektiva rekvisit, precissom inom övriga områden av rättsväsendet, är kloktoch bra. Jag tror inte alls att det skulle innebära atträttssäkerheten skulle försämras, tvärtom.I det förslag till utredning som vi har lagt listar viupp varför vi vill ha denna utredning. Det handlar omlånga handläggningstider där man inte gått in på or-saken till att det sett ut som det har gjort under väldigtmånga år. Det handlar om uttunnad kompetens pådetta område i rättssystemet, och det handlar omorganisatoriska förändringar som måste ske för ska få ned just handläggningstiderna. Den pro-blematiken nonchalerar ni socialdemokrater, vänster-partister och miljöpartister genom att säga nej till attgöra denna naturliga fortsättning, att utreda rättssä-kerheten inom skatteområdet. Säg ja till det!Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat på ochkonstaterar att han pratar mer om hur detvar förut än om hur det ska bli. Det blir lite konstigt,tycker jag, men det kanske passar ihop med att vi engång i världen hade ett system som byggde på sub-jektiva rekvisit när det gäller skattetilläggen. De hör-de hemma i straffrätten. De var dessutom väldigtsvåra att bevisa.Det här systemet, som byggde på sådan rekvisit,avskaffades , närmare bestämt 1973 omjag minns rätt. Varför gjorde man det? Jo, därför attdet slog så hårt och var så orättvist. Man ville undvi-ka polisingripanden och domstolsprövningar. Manvill inte att människor skulle in i brottsregistret försmå förseelser. Man insåg redan då, ,att det finns en skillnad mellan gärning och brott.För mig är det fullständigt obegripligt att vill återinföra ett system som man redan för 30 årsedan tyckte var både orättvist och slog hårt. Det kaninte föra utvecklingen framåt.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag hade inte så mycket att tilläggainnan anförande. Jag fick desto mer atttillägga efter anförandet.Jag hoppas i alla fall att kristianstadbornas efter-levnad av parkeringsregler inte visar på den genom-snittliga viljan i att betala skatt och följagällande regler. Annars skulle det innebära att vibehöver både många rekvisit och annat.Vad jag skulle vilja ta upp är automatiskt anståndmed betalning av skattetillägg. Det måste väl ändåmed rim och reson vara så att det inte behövs särskildansökan i ett fall, medan man i andra sammanhangautomatiskt får anstånd. Jag tycker att den delen bor-de det vara ganska enkelt att svara ja på. Om manskulle hålla på så där på alla områden skulle vi fåtotalt olika lagar. Jag hoppas att skakunna inta en lite annorlunda ståndpunkt i det sam-manhanget.Anf. 48 () replik:Fru talman! Mitt exempel om parkeringar kanskevar långsökt, men där finns ändå en parallell. Sombilförare förutsätts jag känna till vissa regler, ellerhur?Parkerar jag fel får jag, om jag har otur som mankan beteckna det, ju parkeringsböter. Jag kan säga attjag inte såg skylten eller tänka att jag nog är tillbakainom . Jag får likväl en bot, oavsett om jaghar parkerat fel avsiktligt eller inte, vilket kan varasvårt att avgöra i efterhand. Jag kan dock överklaga,precis som man kan göra när det gäller skattetilläg-gen, om jag kan hävda att till exempel förbudsskyltenvar nedtagen.Där ligger parallellen. Det kanske inte blev mind-re långsökt, men det var så jag tänkte.Alla kommer att få anstånd med betalningen,och det är en väldigt bra förändring som jag är väldigtglad över. Att man inte får anstånd automatiskt tyckerjag inte är något stort problem. Det är bra att denskattskyldige är varse vad som kan hända om över-klagandet inte går igenom till den klagandes fördel.Jag tycker inte att detta är något stort problem. An-tagligen handlar det om att sätta kryss i en ruta.Det kan ju vara någon som vill betala sin avgift,det vet vi inte. Det låter inte sannolikt, men det kanvara så. Låt den enskilde bestämma själv!Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag förutsätter att jag, även om jagkör på en enslig väg och är emot högertrafikomlägg-ningen, håller mig på den högra sidan av vägen.Det finns ju inte någon anledning till att man skakryssa i en särskilda ruta för ett anstånd som gällerhela systemet. Jag tycker inte att det är riktigt trovär-digt.Sedan pratade om olika grader. Ja,det finns i lagen olika grader av snatteri och stöld.Det är klart att det alltid måste finnas en gradskillnadvid bedömningen. Men det måste finnas en rimligtförhållande mellan betalning för en vara och varan,även om det här gäller skatteområdet.När det gäller de som strejkar för att få högrelön är man villig att betala skatt - tydligen inte iKristianstad, men det är en annan sak. Då är det in-tressant att notera att vi måste ha gemensamma reg-ler. Det är så enkelt som att det måste finnas en för-ståelse och en legitimitet. Vi i de borgerliga partiernasträvar efter att gå lite längre för att man inte skastanna halvvägs. Det är inte mer komplicerat än så.Vi begär också en översyn av det hela för att manska hitta ett fullödigt system inom ett skatteområdeinnan man börjar med nästa område. Vad jag vetkommer jag att sitta i bara , så jaggissar att jag inte kommer att hinna med alla områ-den.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag för-står frågan. Jag förstod inte detta med olika grader,men jag lyssnade kanske väldigt dåligt. Vi får slutföraden debatten utanför kammaren.Med tanke på det som sade ellerinte sade tycker jag att det är underligt att han ärberedd att återgå till en ordning som rådde för 30 årsedan, en ordning som är mer orättvis och merasträng.Anf. 51 PER ():Fru talman! De flesta partier har motionerat omatt det behövs en förändring av skattetilläggen. Det ärintressant att man i den här debatten diskuterar i stortsett bara historien. Man diskuterar väldigt lite ominnehållet i betänkandets förslag till förändringar.Från borgerligt håll säger man att detta inte är till-räckligt. Sedan argumenterar man utifrån hur det harvarit. Jag skulle kunna ta upp exempel på ännu mergroteska skattetilläggsärenden än de som har redovi-sats här. Jag har själv som konsult varit inblandad inågra ärenden där det är fullkomligt obegripligt över huvud taget funderade på att påföra skatte-tillägg. Detta har inte minst gällt mervärdesskattelag-stiftningen och vissa typer av så kallade mindre peri-odiseringsfel. Genom detta betänkande kommer vi tillrätta med stora delar av dessa problem.Det har uppstått en diskussion om att man skaåterinföra de subjektiva rekvisiten. När vi fick del avlagrådsremissen begärde vi en diskusson med reger-ingen eftersom vi ansåg att det kunde finnas fog föratt införa subjektiva rekvisit i syfte att göra gränsenväldigt klar. Men vi fick då klart för oss att det blirproblem med om man införsubjektiva rekvisit för utdömande av skattetillägg.Enligt höga juristers bedömning kan man inte hasamma rekvisit i brottmålsprocessen och när det gäll-er administrativa avgifter. Det tycker jag att UllaWester har gjort klart. Jag förstår inte att de borgerli-ga partierna inte kan ta till sig denna juridiska be-dömning. Detta får naturligtvis inte någon praktisktbetydelse i slutändan. Däremot blir det möjligt att hakvar skattetilläggen.Men jag anar naturligtvis vad de borgerliga är uteefter, nämligen att ta bort skattetilläggen helt. Manvill att de ska undandröjas genom en lagstiftning somvi inte styr över. Det är därför som man vill införasubjektiva rekvisit. Det är ett väldigt fult sätt att ar-gumentera på. Det är precis det som ni är ute efter. Nivill inte ha några administrativa utgifter.Det står i alla fall klart att om vi inför samma rek-visit som gäller i brottmålsprocessen för administrati-va avgifter finns det en stor risk för att vi inte kananvända oss av administrativa avgifter eftersom detdå betraktas som dubbelbestraffning.Befrielsegrunderna är nu väldigt bra definierade.Göran och som togs upp i fallen här får intenågra problem med den nya lagstiftningen. De blirbefriade från skattetillägg. Det står tämligen klart attså kommer det att bli.Vad vi har varit kritiska emot är att det har gått sålång tid från det att Muncks utredning blev färdig tilldess att propositionen kom på bord. Dethar tagit lite . Men det som är ursäktligtför regeringen är att man ville invänta de processersom var aktuella i och som gälldeett par taxichaufförer för att se var gränserna skulledras. Trots att jag är kritisk tror jag att det fanns enpoäng med att invänta dessa processer för att manskulle ha all dokumentation på bordet när man antogen ny lag.Det har sagts att det enligt dessa domar skullevara skattetilläggen som är problemet, men så är detju inte. Domstolen säger att det är okej med skattetill-lägg bara de är utformade på ett vettigt sätt. Men detär domstolsprocessens längd som är det stora proble-met.Ulf sade att processen kan ta . Jagvet ett fall som tog där en person som drev ettföretag försattes i konkurs. Därefter undanröjde dehögre insatserna alltihop. Det förelåg aldrig någonanledning att ta ut skattetillägg och inte heller att höjataxeringen. I det här fallet drev man alltså igenom enkonkurs som var helt felaktig. Det berodde också påatt det då inte fanns anståndsregler som föreslås.Detta hade aldrig inträffat med den nya lagstiftning-en.Det pågår ett arbete med att snabba på domstols-processen. Låt oss avvakta det och se vad det ledertill. Jag håller med om att det är fullkomligt oanstän-digt att processen ska dra ut så långt . Mångagånger är det fråga om ganska enkla mål. Att proces-sen kan ta vid sådana komplicerade mål somskalbolagsaffärer kan jag ha en viss förståelse för,men är det tämligen enkla mål som taralltför , och det är oacceptabelt. Jag tror att vialla här i kammaren är eniga om det.Det är därför som det pågår ett arbete för att snab-ba upp processerna i domstolarna. Därför avvaktar vivad det arbete som pågår kommer att innebära.Därefter kanske det kan bli aktuellt att återkomma omdet eventuellt skulle behövas någon form av parla-mentarisk utredning, men låt oss först se vad somsker utan att tillsätta ännu en utredning.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet. Med detta tror jag att vi får en lagstiftning omskattetilläggen som , inom ett eller ,kommer att visa sig funka väldigt bra. Sedan är barafrågan hur domstolsprocesserna kan snabbas upp.Anf. 52 () replik:Fru talman! Per gav också en bild avverkligheten, och den kan jag förstå relevansen i påett annat sätt än den bild som jag tidigare relateradetill här i kammaren.Per sade att skattetilläggen har varitgroteska.