prot · GQ0999 · 2003-05-08 00:00:00 — Vi slipper det statli-ga ägandet och staten slipper smutsa sina händer meddenna verksamhet. Men vi kommer definitivt att få enminskad konkurrens och vi kommer att få ägare somtar ännu mindre hänsyn än vad staten åtminstonekänner att den måste ta. Då frågar man sig: Är detvettig politik att ge ifrån sig ett sådant här bolag, somdefinitivt inte tar pengar ur vår gemensamma kassautan tillför pengar? Dessutom har vi ändå en visskontroll över den verksamhet som Vin & Sprit bedri-ver. Det är alltså viktigt också ur konkurrenssynvin-kel att staten inte säljer ut historiskt ägande, som manhar haft länge.Sveaskog kan vara ett sådant företag som manskulle kunna vilja göra mindre och sälja ut. Då vet viändå att den diskussion som just nu pågår mellanprivata skogsbolag handlar om hur man ska bära sigåt för att klara sitt skogsinnehav. Hur ska man få deträtt värderat på börsen? Det är besvärligt att ha ettbolag på börsen som har stora tillgångar i just skog.Skogen växer och den är svår att värdera. Enägare - stora skogsbolag - ser hellre att man harmindre skogsinnehav och gärna att en neutral ägarekunde vara den som ser till att skogen sköts långsik-tigt och att det finns någon som man kan köpa råva-ran ifrån. I det fallet är naturligtvis staten den lämpli-gaste.Först vill alltså de borgerliga partierna sälja utvåra statliga företag och i nästa reservation har desynpunkter på ägarutövningen. Och det må väl varahänt - det är viktigt att vi har en effektiv och öppenverksamhet i de statliga bolagen. K G Abramsson harvarit tydlig på den punkten, tycker jag.Vi har en gammal regel om att riksdagsledamö-terna får och i princip ska besöka så många bolags-stämmor som möjligt. Inte för att jag har någon direktstatistik över årets stämmor, men jag kan tänka migatt det har varit väldigt få besök från le-damöter hos de olika statliga företagen.Tydligen tycker vi allihop, även de borgerliga re-servanterna, att det ska var öppna stämmor numera.Både allmänhet och medier ska bjudas in. Vi vetockså att det är på väg. Det har redan kommit signalerom detta. Ett bra exempel är faktiskt . Påsin senaste stämma tog de nya steg framåt för att ökaöppenheten och få ut sin information på nätet för attfå en bredare diskussion. Jag hoppas att den utveck-lingen fortsätter framför allt när det gäller de storastatliga bolagen som har resurser och intressen överhela landet. Det borde kunna bli stora årliga tillställ-ningar där vanligt folk och medier kan komma ochställa frågor till vd:ar och ordföranden.Maria klagade väldigt mycket på den då-liga informationen från de statliga bolagen. harnog antagligen gått. Jag tycker att det är litekonstigt att det finns en så långtgående kritik på enmassa punkter. Vi vet ju om att vi får information. Vifår massor med skrifter och bokslut från de statligabolagen. Vi vet att vi kan ställa frågor och få svar. Vikan gå på stämmorna. Men en del ledamöter vill inteens gå på stämmorna, eftersom man tycker att det tarför mycket tid.Fru talman! gäller det den tredje reserva-tionen om könsfördelning. Utöver att få en ökadkvinnorepresentation måste vi bredda representatio-nen från alla andra grupper i samhället också. Här ärfaktiskt staten ett föredöme. Nog kan man tycka att deborgerliga partier som kritiserar staten på så mångapunkter ändå kunde applådera när staten ligger i tätenvad gäller kvinnorepresentation i styrelserna. Deborde till och med kunna uttala från talarstolen att detär någonting som de privata företagen också bordefölja.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 111 () replik:Fru talman! har olika karaktär.Inget parti har sagt att alla bolag ska säljas på engång. har sagt att det finns bolag som kansäljas per omgående som det ser ut . Andramåste säljas i mindre enheter. En tredje grupp måsteförst bli av med sitt monopol, till exempel Vin & Sprit. säger att vi minskar konkurren-sen om vi säljer Vin & Sprit. På vilket sätt menar duatt vi ökar konkurrensen genom att äga Vin & Sprit?Anf. 112 () replik:Fru talman! Vin & Sprit har ingen konkurrens iSverige. Men med europeisk måttstock eller världs-måttstock skulle en försäljning av Vin & Sprit görade stora spritbolagen ännu större. Vi skulle definitivtinte ha möjlighet att påverka någon del av den härutvecklingen. Därför tycker vi att Vin & Sprit är ettsådant bolag som svenska staten bör fortsätta att äga.Anf. 113 () replik:Fru talman! När vi diskuterar monopol och kon-kurrens gör vi det för del. Då kan vi integöra det i ett världsperspektiv. I så fall skulle vi intekunna säga att vi har något monopol över huvudtaget, varken privat eller statligt.Anf. 114 () replik:Fru talman! Den verksamhet som Vin & Sprit be-driver sträcker sig över hela och över helavärlden. Vi har några världsbolag som mer och merkontrollerar all vin- och spritkonsumtion. Jag tyckernog att man måste se frågan om Vin & Sprit i ettinternationellt perspektiv. Det gäller inte så mångaandra verksamheter, men det gäller definitivt i denhär frågan. Man skulle försämra konkurrensen mättmed en världsmåttstock, och man skulle få en mycketmindre möjlighet att påverka den här verksamheten.Anf. 115 ():Fru talman! anser att det ska finnasklara syften för det statliga ägandet. Staten ska kunnaredovisa vad man vill med ägandet av bolaget. Vikommer att jobba vidare med att få detta myckettydligare. Vi anser också att staten mer än hittillsmåste ställa tydliga krav på bolagen och på bolagensstyrelser. Vi måste få effektivare bolagsstyrelser somhar klara riktlinjer från staten. Och det räcker intemed det, utan riktlinjerna måste följas upp. Det finnsmycket övrigt att önska på den här punkten. Det harrevisorerna påtalat.Vi tycker också att bolagsstämmorna ska vara of-fentliga. Relevanta handlingar ska vara offentliga ochfölja med kallelsen. Det är självklart. Det måste fun-gera så.Det är självfallet också viktigt att de statliga bola-gen tar etik- och miljöhänsyn i sin verksamhet. Bådeetiska parametrar och miljöparametrar ska självfalletfinnas med som utvärderingsparametrar för de statligabolagen. Global Compact har nio principer för mil-jömässigt och etiskt företagande. Det är självklart attstatliga bolag ska vara föregångare på de här område-na. Det har inte alltid varit så. Det kan jag säga. Ettområde där staten inte har varit ett föredöme gällerlöneförmåner, bonus och så vidare i de statliga före-tagen.Revisorerna har konstaterat att man ofta väljer attutnyttja det för den verkställande direktören mestförmånliga löne- respektive pensionsavtalet. Manväljer att gå efter det mest generösa alternativet. Re-visorernas granskning visar också att vd:n i någrabolag har betydligt högre lön än generaldirektörer föraffärsverken eller för statliga myndigheter av motsva-rande storlek. Därmed följs alltså inte regeringensriktlinjer. Det finns även andra aspekter på löner ochförmåner där riktlinjerna inte följs. Det är inte bra.Staten måste ta ett mycket striktare tag om de statligabolagen och se till att de är föregångare. De får ab-solut inte släpa efter vad gäller miljöhänsyn och etis-ka hänsyn.När det gäller könsfördelning ligger de statligabolagen i allmänhet lite före. Det finns kvinnli-ga styrelseordföranden i helstatliga bolag. Det ärbättre än vad näringslivet i övrigt har. Så bör det varaöverlag i de statliga bolagen. De bör vara bättre.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )7 § Statlig förvaltningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU23Statlig förvaltning.Anf. 116 (m):Fru talman! Det här KU-betänkandet om statligförvaltning tar upp några smärre reformförslag somregeringen lägger fram i en proposition. Det handlarframför allt om att medborgarna ska kunna kommu-nicera med myndigheterna med andra tekniskahjälpmedel än vanlig post, nämligen telefax ochelektronisk post.Man diskuterar bland annat också en generellt ut-vidgad möjlighet och skyldighet för myndigheternaatt ompröva sina beslut. Det läggs inte några explicitaförslag i den delen, men man resonerar kring frågan.Vi moderater har ingenting att invända mot detta.I betänkandet tas emellertid också upp frågor medanknytning till statlig förvaltning som väckts i formav motioner under andra motionstiden hösten 2002.Där har det funnits anledning för oss moderater atttillsammans med huvudsakligen andra borgerligapartier göra ett par anmärkningar i form av reserva-tioner.En av de reservationerna handlar om dröjsmåls-talan. Det är reservation 3 som jag ber att fåyrka bifall till.Den tar upp en viktig möjlighet för den enskilde.Om det drar ut , som det kan tyckas, onödigtlänge innan hans eller hennes ärende hos en myndig-het avgörs ska man kunna erbjuda den enskilde möj-lighet att väcka talan hos allmän förvaltningsdomstolför att få ärendet prövat i den del som avser huruvidadröjsmål föreligger eller ej. I ett sådant läge ska dom-stolen kunna förelägga myndigheten i fråga möjlighetatt avgöra ärendet inom en viss bestämd tid.Vi tycker att det är en rättssäkerhetsaspekt värd alluppmärksamhet och vill alltså föreslå att man införmöjligheten av dröjsmålstalan. Där tycker vi att vi harganska gott sällskap av fri- och rättighetskommitténsom 1994 lade fram ett förslag om just möjlighetenatt väcka dröjsmålstalan.Den argumentation som kommittén för fram stäl-ler vi oss gärna bakom. Regeringen har valt att inte gåpå kommitténs förslag.En annan reservation, fru talman, rör regelförenk-ling. Vi lever i ett samhälle som har blivit alltmerkomplicerat. Det ligger kanske i sakens natur, menman behöver inte göra det onödigt komplicerat.Ibland finns det en tendens hos vissa politiska krafter,tycker vi oss märka, att överbyråkratisera vårt sam-hälle och inrätta myndigheter eller regelverk som intealltid behövs och inte är riktigt effektiva utan snararekontraproduktiva. Vi tycker därför att det finns an-ledning att tillsätta en som fåruppgiften att se över regelverket i samhället för att seom man möjligen - jag erkänner gärna att det inte ären alldeles lätt uppgift - kan förenkla för den enskildemedborgaren att orientera sig i det kompliceradelagverk som finns i vårt land och som fårstora tillskott. Någon avregleringsdelegation finnsinte. Det har jag länge talat mig varm för, men jag sergärna att vi får en som fårtitta på den här frågan.En tredje reservation, fru talman, tar sikte på attöka öppenheten och transparensen när det gäller till-sättningen av högre statliga tjänster.Vi skulle vilja öppna möjligheten för vidgade ut-skottsförhör. Det skulle innebära att man låter detjänstemän som söker eller kan komma ifråga förinnehav av högre tjänst få möjlighet att bli utfrågadeav ett riksdagsutskott, nämligen det utskott som när-mast berör den myndighet det handlar om. Det skullevara en möjlighet att få en mer principiell offentligkontroll i ett tillsättningsförfarande och låta de folk-valda få lyssna på den sökandes synpunkter och in-ställning i vissa frågor. Kompetens, saklighet ochskicklighet är a och o när det gäller alla statliga of-fentliga tjänster. Men inte minst när det gäller demsom ska sitta i ledningen för myndigheter och liknan-de är det viktigt att de verkligen är de rätta personer-na. Vi skulle gärna se att man öppnade för den möj-ligheten.Slutligen, fru talman, skulle vi gärna se att mansåg över frågan om opinionsbildande myndighetersroll och att man analyserar och utreder den. Från deborgerliga partierna har vi en bestämd känsla av ibland har inrättat myndigheter som inte i förstahand har i uppgift att verkställa av riksdag och re-gering fattade beslut. Deras uppgift är mer att bildaopinion och debatt. Det är inte riktigt det som hör tillden traditionella myndighetsutövningen. Därförskulle vi gärna se att av myndigheter reducera-des.Därmed, fru talman, med bifall till reservation 3,ber jag att få tacka för ordet.Anf. 117 ():Fru talman! är unikt, brukar vi säga. Imånga sammanhang är det säkert inte sant. Vi är ettland som många andra. Men vi är unikt i ett viktigtkonstitutionellt hänseende.Vi har en förvaltningsmodell som bygger på att viska hålla en rågång mellan politik och förvaltning.Riksdag och regering fattar beslut om lagar och reg-ler. Inom de lagarna och reglerna är det myndighetersom uttolkar lagarna och reglerna och verkställer debeslut som riksdag och regering har fattat.Det finns många argument för att vi ska fortsättaatt ha en sådan modell med självständiga myndighe-ter och hålla rågången mellan politik och förvaltningtydlig och klar. Det handlar om förutsägbarhet.Det handlar om rättssäkerhet. Som enskild med-borgare ska man kunna förutse konsekvenserna avsina handlingar i förhållande till de lagar och reglersom finns. Det är viktigt att man som enskild med-borgare känner att man kan lita på förvaltningen ochatt de beslut som förvaltningen fattar inte präglas avpartipolitiska hänsyn.Modellen är hotad i . Den skakar isina grundvalar. Det är till stor del regeringen somstår nedanför byggställningen och skakar i grundva-larna.Jag menar att partipolitiseringen och politisering-en har brett ut sig i den svenska förvaltningen. Detsker framför allt på två olika sätt.För det första genom, vad jag menar är, ett tydligtmissbruk av utnämningsmakten. I den svenska re-geringsformen sägs att tjänster i den statliga förvalt-ningen ska tillsättas på grundval av förtjänst ochskicklighet. Men alltför ofta har de statliga tjänsternablivit till förläningar för gamla avdankade socialde-mokratiska statsråd.För inte så länge sedan tillsattes en viktig statligtjänst. Det var en ambassadörstjänst i ett för oss vik-tigt biståndsland. Tjänsten gick till den mest miss-lyckade ministern i den gamla socialdemokratiskaregeringen. Hur kan man tänka sig att den personenskulle vara den mest kompetenta till en så viktigtjänst i ett av våra viktigaste biståndsländer?Svaret på den frågan är förstås att personen i frågavar lojal och hade socialdemokratisk partibok.Det finns en omfattande kritik mot dagens systemför utnämningar när det gäller högre statliga tjänster.Det är en kritik som inte bara kommer från Folkparti-et eller den politiska oppositionen.I en rapport från så sent som pekasdet på att mer än hälften av gamla före detta statsrådoch statssekreterare uttryckt mycket skarp kritik mothur utnämningarna av statliga chefer gått till. Manpåtalar bland annat att bristen på öppenhet och insyn itillsättningarna skapar problem när det gäller bådeeffektiviteten i och tilltron till utnämningssystemet.Därför har vi i tillsammans med Mo-deraterna, och reser-verat oss för en annan ordning, med ökad öppenhetoch insyn vid tillsättning av högre statliga tjänster. Ettexempel skulle kunna vara att en chef som ska till-sättas inom ett område får komma till det relevantariksdagsutskottet och bli utfrågad av dess ledamöter.Personen i fråga får då svara för sig och tala om vilkaplaner han eller hon har för framtiden.Ett annat sätt skulle vara att det inte går till som , när regeringen bara utnämner vissa personer tillhögre tjänster, utan att man faktiskt får söka till dessa.Man får tala om att man är intresserad av en visstjänst och sätts då upp på en offentlig lista över per-soner som har sökt. Det blir då en ökad öppenhet,insyn och genomskinlighet i processen. Detta är ettsystem som finns i och i . Jagtror att vi har mycket att lära oss av detta system.Jag hade en förhoppning om att viskulle kunna få en stor samstämmighet om detta iutskottet. Jag trodde kanske inte att vi skulle få medSocialdemokraterna och på våra radi-kala reformförslag men hoppades ändå på att vi skullefå en större uppslutning. Tyvärr har vi inte den-na stora uppslutning. har i ett sent skedebestämt sig för att backa ut från den uppgörelse somjag kände att vi hade på gång. Det är ändå rätt mångatimmar kvar till voteringen, och jag hoppas att Cen-terpartiet ska kunna ta sitt förnuft till fånga. Jag in-bjuder att ansluta sig till den kloka re-servationen på denna punkt.Det andra sätt som jag menar att vårt system medoberoende och självständiga myndigheter ska-kas av är den ökade politisering som vi ser av myn-digheternas uppgifter. Traditionellt sett är myndighe-ternas uppgift att verkställa de beslut som riksdag ochregering har fattat. Vi finner en helt ny tendens,där myndigheterna får helt nya uppgifter. Vi kan semyndigheter som inte har någon annan uppgift än attbedriva opinionsbildning.Titta exempelvis på ett verk som Glesbygdsverketoch på en stor del av uppgifter!Glesbygdsverket har ingen annan funktion än attbedriva opinion. Inte heller har iprincip någon annan uppgift än att bedriva opinions-bildning.Men är inte opinionsbildning något som vi politi-ker som folkvalda ska ägna oss åt? Är det inte attabdikera från vår viktiga uppgift att bedriva opinionoch ta den diskussion som behövs för detta, om vilyfter över frågor från den politiska sfären till myn-digheter som ska bedriva opinion? Det är ju en enormabdikation från vår uppgift som folkvalda politiker attsäga att myndigheter ska sköta vissa av dessa saker istället.Är det inte rätt egendomligt att vi i vårt land harskapat myndigheter som får pengar för att bedrivaopinion mot oss folkvalda politiker, som ger myndig-heterna pengar? Det är ju precis det som sker i dag.Myndighetschefer skriver artiklar på Dagens Nyhe-ters debattsida, pläderar för sin sak, talar om att debehöver mer pengar för sin verksamhet och bedriveropinionsbildning mot oss. Det är ju en politisk upp-gift att bedriva opinionsbildning. Det är inte myndig-heter som ska ägna sig åt det.Är det verkligen klokt att ha ett system där myn-digheter med skattepengar ägnar sig åt att bedrivamer eller mindre partipolitisk propaganda? Ska våraskattepengar användas för sådant?Mitt svar på de här frågorna är: Nej, våra skatte-pengar ska inte användas till det här. Myndigheter skaägna sig åt att verkställa de beslut som riksdag ochregering fattar och tolka lagar och regler utifrån debestämmelser som det beslutas om i den här kamma-ren. Därför kräver vi, fru talman, att det ska tillsättasen utredning för att se över de här nya opinionsbil-dande myndigheternas roll, som i förlängningen är etthot mot den svenska förvaltningsmodellen såsom deni dag ser ut och som även skapar problem för denrepresentativa demokratin.Fru talman! Efter valet kallade en ut-ländsk kommentator en socialdemokratiskenpartidemokrati. Alltför ofta tycker jag också att densocialdemokratiska regeringen uppträder på det sättet.Trots att det parlamentariska läget efter det senastevalet var oklart avgick regeringen inte. Regeringenstruntar i att verkställa många beslut som riksdagenfattar. Regeringen missbrukar utnämningsmakten.Regeringen inrättar alltfler politiserade myndigheterför att föra fram det egna partiets propaganda.Det är viktigt att vi här i kammaren ger ett beskedatt inte är en socialdemokratisk enpartidemo-krati. är en demokrati där stat, samhälle ochparti inte blandas samman.Jag stöder förstås samtliga reservationer somFolkpartiet står bakom, men för tids vinnande, frutalman, yrkar jag bifall endast till reservation nr 7.Anf. 118 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Möjligen kan voteringen också be-träffande de här utskottets betänkanden äga rum re-dan , och jag kortar därför ned mitt anförandehär högst avsevärt. Jag konstaterar bara att vi krist-demokrater har gjort gemensam sak med övriga bor-gerliga partier i reservation 3 om dröjsmålstalan,reservation 4 om regelförenkling, reservation 7 omtillsättning av högre statliga tjänster och reservation11 om opinionsbildande myndigheter. Som vi nysshar hört finns det ett litet undantag. har,som vi hörde, valt att inte göragemensam sak på en punkt. Vi hoppas att detta beslutär omprövningsbart.Jag tycker att vi redan fullt tillräckligt hört argu-mentationen utvecklas, så jag ska inte upprepa den.Jag instämmer i de här reservationerna, men jag yrkarbifall bara till reservation nr 11.Möjligen skulle man kunna dra ytterligare en lansför just denna reservation, som föranletts av motionK242 och som vi kristdemokrater tillsammans medövriga borgerliga ledamöter har anslutit oss till. Ireservationen vänder vi oss mot att det vuxit fram enflora av myndigheter och ombudsmän vars främstauppgift inte är att verkställa regeringens och riksda-gens beslut utan att verka opinionsbildande. Detmåste finnas en tydlig åtskillnad mellan vad sam-hällsdebattörer, folkvalda partier, deras folkvaldarepresentanter och folkrörelserna gör i opinionsbil-dande syfte och vad verkställande tjänstemän ochmyndigheter gör. Det är att gröpa ur demokratin omman lägger ut opinionsbildningen på entreprenad.Det är förvisso sant att folkrörelserna inte längrehar samma stuns och aktivitet som de hade för inte såväldigt , men det är likväl ett mycketoroande tecken när det engagemang som vi behöversom politiker inte finns där ute. Det finns ingen opi-nionsvind att hissa seglen och styra politiskt i, och dåbeställer vi den. Vi betalar med skattebetalarnaspengar och får den opinionsvind som vi tycker att viseglar bäst i.Så kan vi inte ha det. Vi måste ha en åtskillnadmellan lagstiftarna och regeringen, som ska varaverkställande. Verk och myndigheter ska göra detsom regering och riksdag bestämmer. Här behövs deten utredning.Miljöpartiet står bakom reservation nr 12 om al-koholfri representation. Den har tillkommit med an-ledning av en kristdemokratisk motion, som för övrigtjag själv har skrivit. Jag och i öv-rigt kommer inte att rösta för den motionen, trots attden är befogad och väl balanserad. Anledningen här-till är den tydliga skrivning som utskottsmajoritetenefter en ganska kort diskussion kunde samlas kring.Jag citerar följande ur reservationen: "Stat ochkommun bör även fortsättningsvis visa stor återhåll-samhet med alkoholservering vid offentlig represen-tation. Utskottet utgår från att så sker utan att riksda-gen tar något initiativ i saken. "Det här är vad man kallar ett fall framåt. Vi tyckeratt det är en mycket bra tingens ordning att även statoch kommun nu fortsättningsvis ska visa stor åter-hållsamhet med alkoholservering. Det är det lillaordet "stor" som gör att jag och Kristdemokraternamed mig inte kommer att rösta för re-servation. Jag hade gärna sett att hadetyckt att det här är en rimlig hållning. Man kan varanöjd med den stora återhållsamheten - åtminstone ärvi det.Anf. 119 ():Fru talman! Också jag ska av omtanke om kam-marens tid försöka korta ned mitt anförande. Jag ska ilikhet med andra talare beröra några särmeningar omolika motionsyrkanden, särmeningar som bland annatanförts av statliga förvaltningen i medborgarnas tjänsthar några självklara utgångspunkter: det demokratis-ka ansvaret, tillgänglighet och öppenhet liksom rätts-säkerhet gentemot alla medborgare, men också eneffektivitet eftersom det är skattebetalarnas pengarsom man arbetar med. Det krävs effektivitet också imåluppfyllelsen av de beslut som riksdag och reger-ing fattar.I det här arbetet är naturligtvis bemötandefrågornaen oerhört viktig del. Här fattar myndigheter beslutsom rör enskilda på väldigt många områden. Vi somindivider är väldigt olika när vi möter den statligaförvaltningen i dess olika klädnader.Det är alldeles uppenbart att det finns mycketsynpunkter från många människor på hur bemötandetser ut. Här har regeringen i och för sig sett möjlighe-ten och jobbat med ett handlingsprogram för att ut-veckla bemötandet. Vi från sida serinte att det är tillräckligt. Vi tycker att det finns skälför att tydliggöra de krav vi har anledningatt ställa i förvaltningslagen så att medborgarna ochmyndigheterna har en grund att stå på när man arbetarmed bemötandefrågorna. Därför har vi ett särskiltyrkande, punkt 2 reservation 1, som jag med värmeyrkar bifall till.Bemötandefrågorna kan beröra många olika om-råden. Det finns en sak som jag också vill peka påsom vi lyfter fram i en reservation som är gemensamför , och . Det handlarom HBT-kompetens. Det är också en del av detta: attbli bemött med respekt och med kunskap oavsett vadman har för könstillhörighet, sexuell läggning ellerannat.Rättssäkerheten i myndigheternas beslut säkrasytterst via rätten att överklaga. Det har pratats omtidigare, och frågan om omprövningsmöjligheter harnämnts.