prot · GQ0969 · 2003-03-11 00:00:00 — Den sominte klarar utbildningen i ungdomsskolan ska ha rättatt ta igen det i vuxenutbildningen. I vuxenutbild-ningen finns det också studerande som visserligenklarat av en utbildning men som behöver kompletteraför att till exempel kunna läsa på högskolan.Herr talman! Jag tog i min interpellation upp tvåfrågor: Varför har inte vuxna rätt till gymnasieutbild-ning utan bara till grundskoleutbildning? Kommerinte de senaste förslagen från Utbildningsdeparte-mentet att göra vuxenutbildningen sämre?Frågan om kvaliteten på vuxenutbildningen ställ-de jag på grund av att det finns en promemoria ochrapport från utbildningsdeparte-ment. Rapporten genomsyras av en nedvärdering avutbildning och lärarprofession. Det slås fast att detsom är fel med dagens regler är att reglerna "synesutgå från en verksamhet i skollika former". Och mansäger att "eleven kommer till skolan på bestämda,schemalagda tider". Man vill inte ens använda ordetutbildning i texten, utan byter ut det mot "stöd tillvuxnas lärande eftersom det på ett bättre sätt speglarverksamhetens innehåll", säger man. Det här språk-bruket är enligt min mening ett hån mot den unikaroll som lärarna i vuxenutbildningen spelar. Natur-ligtvis ska vuxenutbildningen anamma en massa nyatekniska lösningar med distansutbildningar och såvidare, men den här arbetsgruppen verkar ju viljakasta ut allt som har med lärare och undervisning attgöra. Ingenstans sägs det att lärarinsatser är viktiga,till exempel.Jag ställer mig frågan: Vad är det egentligen förfel med att ärligt säga att vuxna går i skolan? Är detinte det man vill göra om man har missat skolan? Envuxen person, om hon så är 20, 30 eller , sommissat gymnasiet vill ju ha just en gymnasieutbild-ning och inte något rörigt åtgärdsprogram som ingenmänniska vet vad det står för.När man är ung och har gått ut gymnasiet brukarman säga att man har tagit studenten. Jag tror att en30-åring som börjar plugga också vill kunna säga atthan eller hon har tagit studenten.När det gäller den andra frågan, om rätten tillgymnasial vuxenutbildning, förstår jag inte riktigtministerns svar. har ju länge föreslagit attalla vuxna ska ha rätt att komplettera till godkändabetyg från gymnasieskolan. har man alltså baraden rätt till vuxenutbildning som motsvarar grund-skolan. Det kan vara en väldig orättvisa beroende påvilken kommun en person bor i.De allra människor behöver ju någon formav gymnasieutbildning för sitt arbete eller för fort-satta studier. Att regeringen säger nej till en självklarrätt att komplettera gymnasienivån som vuxen ärsärskilt märkligt med tanke på att , där jag själv deltog, i total politisk enig-het föreslog att man skulle skriva in en sådan rättig-het.Ministern säger att detta kan bli ett tak, så attkommunen inte gör mer. Då blir ju motfrågan: Varförska en person ha rätt till grundskoleutbildning meninte till gymnasieutbildning? Statsrådet borde svarapå varför lagen är motiverad i det ena fallet men inte idet andra.Jag har sett många exempel där en kommun god-känner gymnasieutbildning medan en annan sägernej. Det framstår som väldigt orättvist. Så avslut-ningsvis vill jag nog höra skarpare argument motFolkpartiets förslag att skapa en tydlig rätt till utbild-ning oavsett kommun.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Vi har satsat 42 miljarder på ett kun-skapslyft . Det gav 800 000 männi-skor möjlighet till just det som här berör,nämligen att skaffa sig utbildning på grundläggandeeller gymnasial nivå. Det är en satsning som är av-slutad, men ett arbete som fortsätter. Det finns fortfa-rande en statlig satsning som motsvarar ungefär46 000 platser. I samtliga kommuner bedrivs envuxenutbildning som omfattar grundskola men ocksågymnasieutbildning.Det har också införts ett rekryteringsbi-drag med syfte att nå olika grupper, till exempel justde som kanske inte är mest motiverade och de som,herr talman, kanske inte alltid behöver utbildningenallra bäst. Det är inte säkert att de som inte lyckades iskolan, de som har en negativ upplevelse av skolansedan tidigare, söker sig till skolliknande förhållan-den. Det är inte alldeles säkert att man vill kommatillbaka till samma situation som man en gång befannsig i, där man kände att det inte riktigt var så lära.Jag skulle nog vilja säga att har lästden här promemorian från departementet ungefär somfan läser . Det måste jag säga. Man kan ju väljaatt läsa om stöd och om vuxnas lärande och tänka sigatt skolliknande förhållanden försvinner, att utbild-ning försvinner, att lärarnas roll minimeras. Så läserinte jag den här promemorian. Jag läser den på så visatt den innebär att vuxna faktiskt får ökade möjlighe-ter, som innebär att lärande är någonting bredare,vidare. För mig är det någonting mer än skolliknandeförhållanden.För mig finns detta kvar i lärandet för vuxna, mendet breddas med möjligheter att läsa , istudiecirklar, att läsa på sin arbetsplats, att läsa pådistans, att läsa via lärcentrum. Det finns många and-ra sätt att lära. Jag tycker inte att vi ska säga att någotär bättre eller sämre än något annat, men vi måsteerkänna att människor är olika, att vi lär på olika sätt.Då tycker jag inte att vi ska säga att det ena sättet ärdet ultimata.När det handlar om detta att det finns en rättighetatt få gymnasieutbildning som också skulle kunnaupplevas som ett tak så kan jag hålla med om att detskulle kunna låta konstigt. Men då ska man tänka påatt alla som läser på gymnasiet, eller på gymnasialnivå, inte helt saknar gymnasieutbildning. De kan hagymnasieutbildning , men man behöver behörig-hetskomplettera. Man behöver kompletteringsutbild-ning. Man behöver kanske repetitionsstudier. Man harredan betyget och intyget från både grundskola ochgymnasium men man kan behöva repetera innan manbörjar högskolan.Man kanske behöver byta inriktning. Man kanskeläste Bygg- och anläggning men vill läsa in Teknisk.Då har man enligt definitionen redan gymnasieutbild-ning, och det är väldigt svårt att definiera vilka möj-ligheter man ska ha. Hur länge kan man gå på gym-nasiet och vad är det egentligen kommunen ska er-bjuda? säger vi att kommunen ska erbjuda eninfrastruktur som ger alla vuxna möjlighet och stöd ideras lärande.Folkpartiet har ju ett förslag som handlar om faktiskt ska halvera stödet till kommunerna vadgäller vuxenutbildningen. Det vore intressant, herrtalman, om kunde utveckla lite grann hurmånga fler vuxna som får del av gymnasieutbildning-en med hälften så många platser.Anf. 25 ():Herr talman! Vi har haft olika budgetalternativ närdet gäller vuxenutbildning, och det intressanta är attom man gör en statistik över utbildnings-budgetar så har regeringen normalt sett hamnat påFolkpartiets nivå . Det beror helt en-kelt på att vi satsar på utbildning, men vi tycker inteatt man ska blanda ihop arbetsmarknadsåtgärder ocharbetsmarknadsutbildning med annan utbildning.Enligt min åsikt ska vuxenutbildning vara just detsom namnet ännu så länge anger, nämligen utbild-ning.Skollagskommittén har ju en bra definition av vadundervisning är. De säger: "Sådana målbestämdaprocesser som under lärares ledning syftar till in-hämtande av kunskaper och värden". Det är naturligt-vis de processerna som ska utgöra grundbulten ocksåi vuxenutbildningen. Det är mötet med läraren som ärdet allra viktigaste i elevens lärandeprocess. En datorkan aldrig ersätta undervisning.Vuxenutbildningen ska präglas av positiva ochhöga förväntningar på eleverna, och också av krav påeleverna. Man ska kunna kräva att de kommer på detider då man anordnar utbildningen precis som vi görinom högskolan och på andra kurser. Och den är likaviktig oavsett ålder. På universitet har till exempel entermins studier samma värde oavsett om studenten är60 år eller , och så ska det naturligtvis vara ock-så om man jämför vuxenutbildningen med gymna-sieutbildningen även om pedagogiken kan se liteolika ut.Regeringen har vid ett flertal tillfällen manifeste-rat en oförmåga att hålla isär arbetsmarknadspolitikoch utbildning, och just var enligt minmening ett exempel på det. Den växte med ett jätteliktantal platser, och helt uppenbart blev kvaliteten li-dande. Antalet lärare med behörighet sjönk. Grupper-na blev större. Många av de elever som kom in i ut-bildningen, naturligtvis inte alla men många, varuppenbart inte så motiverade att studera.I dag är det här avvecklat, men regeringen harfortfarande, bland annat genom studiefinansierings-systemet, hållit fast vid att de som har haft en fot innepå arbetsmarknaden ska gynnas framför andra. Möj-ligheten att få tilläggslån i studiestödssystemet är tillexempel kopplat till vilken inkomst eller a-kassa manhar haft tidigare. Är man kan man få ettrekryteringsbidrag och till och med slippa låna pengarom kommunen anser att personen riskerar att bliarbetslös. Har man haft arbete och hög inkomst blirdet här bidraget ännu större.Allt det här är exempel på att utbildning och sys-selsättningsåtgärder blandas samman. Jag tycker attstudiefinansiering till frivilliga studier inte i förstahand ska grundas på vilken arbetsmarknadssituationman befinner sig i. Grundprincipen, en blandning avbidrag och lån, ska vara lika för alla. Sedan behövsdet tilläggslån och bättre villkor för till exempel för-äldrar. Ensamstående mammor får ofta hoppa avvuxenutbildningen för att de lever i en pressad situa-tion.Det behövs naturligtvis arbetsmarknadspolitik,och den kan se ut på olika sätt. Jag tycker också attdet kan vara mycket motiverat att utbilda människorförmånligt i bristyrken och så vidare och att arbetslö-sa som accepterar en viss utbildning ska få ekono-miskt stöd för det. Men det är en väldig skillnad ommänniskor läser utifrån ett individuellt val, som mangör till exempel på komvux. Då är det inte kommu-nens eller någon nämnds sak att avgöra om det ärbefogat att just den människan ska läsa eller inte. Dåär det bra med grundläggande, enkla och rättvisaprinciper.En sådan princip är den som Kunskapslyftskom-mittén föreslog en gång , att densom inte har skaffat sig en gymnasieutbildning i ung-domen ska ha rätt att ta ut en som vuxen. Den sominte har skaffat sig högskolebehörighet, även om manhar en gymnasieutbildning, ska ha rätt att komplette-ra. Då är en annan enkel princip att det ska varasamma kvalitet på den utbildningen som det är i ung-domsskolan.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Om jag ska börja med det som UlfNilsson började med så menade han lite ironiskt attåret efter att har lagt fram sin budget bru-kar regeringen närma sig den. Men jag kan garanteraUlf att vi inte kommer att halvera stödet tillvuxenutbildningen även om läg-ger fram sådana förslag.Jag tror att vuxenutbildningen är viktig. Jag troratt den spelar en extra viktig roll i ett samhälle somser ut som det , som bygger på kunskap. Vi vetatt de människor som har kunskap också har maktoch möjlighet att förändra sin egen vardag. De harmöjlighet att välja yrke på ett helt annat sätt. Man ärinte lika bunden till ett företag. Vi vet också hur dethar sett ut med en hög arbetslöshet.Jag kan inte svara på om någon av de 800 000människor som har fått möjlighet att läsa in grund-skola och gymnasiekompetens har varit omotiverad,och jag har också svårt att tänka mig att göra det. Däremot är jag ganska övertygad om attdet stora flertalet av dem har fått växa med kunskapoch har fått andra möjligheter och står bättre rustadeoch kan söka många fler jobb. Och förhoppningsvisjobbar många av dem också med någonting som detrivs med och som ger dem ökade möjligheter tillinflytande på sitt arbete.Jag har en väldigt positiv syn på Kunskapslyftet.Det var en kombination av en arbetsmarknadspolitiskåtgärd och av vuxenutbildning på ett bra sätt tyckerjag i då vi hade en hög arbetslöshet. har viinte den arbetsmarknadssituationen längre, och därförkan vi också styra om vuxenutbildningen så att dethandlar om just alla vuxnas lärande. Då tror inte jagatt alla vuxna vill lära likadant. Jag tror inte att allavill ha så kallade skollika miljöer och förhållanden.Men jag tror att det finns de som vill ha det. Och deska få möjlighet att ha det. Den mer traditionellautbildningsformen finns i de allra flesta kommuner,för att inte säga alla.Men när det gäller att utveckla andra metoder ochatt jobba mer flexibelt, att erbjuda distansutbildningoch möjlighet att studera på andra tider som passar ensjälv bäst och där man lägger upp sina egna schemanoch där lärarna finns som ett stöd och en fördem som vill och behöver det, vilket många gör,behöver det inte tolkas som att lärarnas roll på någotsätt är utspelad. Så ser inte jag det.Jag själv lär mig mycket i många sammanhangsom inte är lärarledda. Och jag tror att många fler också gör det. Dessa situationer tyck-er jag att vi ska understödja. Vi ska också värderadem och se också dessa situationer som ett lärande.Jag vill återigen ställa en fråga till omhan tror att och hälften så mångavuxenutbildningsplatser inte påverkar vuxnas möjlig-heter att få del av utbildning.När man minskar anslagen till Nationellt centrumför flexibelt lärande med , påver-kar det inte människors möjlighet att få studera såsomde själva vill, på de villkor som de själva vill ha ochpå de platser och som passar allrabäst?Frågan om villkoren för de studerande är ännu enfråga som är intressant. Jag tycker att rekryteringsbi-draget är ett mycket bra verktyg för kommunerna attanvända, att det inte är tillåtet att luta sig tillbaka ochtänka att de som vill studera väl får komma tillkomvux eller till någon annan utbildningsanordnare.Kommunens och samhällets uppgift är större än så.Om människor som inte själva tror att de ska kunnastudera, som inte har sett komvux och vuxenutbild-ning som en möjlighet för dem, som har haft negativaerfarenheter av skolan och som kanske inte har vågatta detta steg ska börja på grundläggande vuxenutbild-ning, fortsätta på gymnasial utbildning och kanskefortsätta till KY eller till högskolan är vägen lång. Dåbehövs det ett rekryteringsbidrag som innebär att defaktiskt vågar ta detta steg. Det är en studieform somjag önskar att alla som har ett behov av det också fårmöjlighet att faktiskt använda sig av.Barntillägg är också något som regeringen avseratt återkomma med och somjag delar uppfattning om.Men det vore intressant för oss alla att få höra litegrann om hur halveringen av antalet studieplatser kanleda till fler människor i vuxenutbildning.Anf. 27 ():Herr talman! som jaghar varit med och jobbat med våra alternativa utbild-ningsbudgetar har vi räknat med en lägre siffra närdet gäller antalet platser. Extra vuxenutbildningsplat-ser finns ju redan i basverksamheten i kommunerna.Där har regeringen ett eller hela tidenhamnat på samma nivå. Förslaget i årets budget över-ensstämmer ungefär med det som vi föreslog något årtidigare. Det har också visat sig att man på slutet intekunde fylla platserna i . Efterfråganminskade i takt med att arbetsmarknaden blev bättre.Sedan har vi det paradoxala att trots att vi har ettsådant överbud av platser är det fortfarande männi-skor i vissa kommuner som är motiverade att studeramen som ändå inte får plats därför att kommunensäger nej till gymnasieutbildning.Avslutningsvis ska jag säga något om innehållet.Man kan fråga sig varför man i en departementsrap-port ägnar så mycket tid till att hitta på nya ord ochnya formuleringar för saker och ting när det viktigastetrots allt är innehållet. Jag tror också att distansut-bildning och så vidare kan vara väldigt bra. Men jagtror faktiskt att den utbildningen är bäst för studieva-na människor. De som börjar studera efter många årsuppehåll och dåliga grundkunskaper behöver verkli-gen skolliknande undervisning med lärarledd under-visning och mycket stöd i sin utbildningsvardag.Jag kan ge massor av exempel. Det finns alltså ettmönster här att sudda ut gränserna mellan olika typerav utbildningar och skolformer. Jag kan inte låta bliatt se det lite komiska i att vi har en skollagskommittésom föreslår att barnen numera ska kallas elever frånett års ålder i förskolan. Men får man intesäga att vuxna går i utbildning. Varför håller man påmed detta meningslösa trollande med orden?I rapporten står det: "Enskildas lärande ska stödjasnär och där det äger rum." Skolan kommer inte attvara urskiljbar. Jag tycker att detta är en väldigt otyd-lig, konturlös för att inte säga flummig vuxenutbild-ning som det tonar fram en bild av i denna arbets-grupps förslag.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Under 1998-2002fanns det runt 100 000 platser. Det är helt korrekt attde varierade lite grann upp och ned. Jag säger ocksåatt det var en kombination av arbetsmarknadspolitikoch utbildning, vilket jag tycker är en alldeles ypper-lig kombination, om jag får säga det själv. Det hållerockså väldigt många vuxenutbildare och väldigtmånga av dem som gick utbildningen med om därföratt det fanns ett behov av att stå bättre närkonjunkturen vände. 800 000 människor fick möjlig-het att göra det. Jag tycker att det var någonting somvi i ska vara väldigt stolta över. Jag tror attdet saknar motstycke inte bara i Europa.Jag ska återgå lite grann till den promemoria somhar tagits fram på departementet. Vi hörde tala om och lite grann ifrågasätta att man hållerpå med det meningslösa vändandet och vridandet avord och ägnar så mycket tid åt det. Man kan funderapå varför man gör det i interpellationsdebatter och iandra sammanhang om orden inte är så viktiga. Jagtycker att ord är väldigt viktiga.Jag håller med om och känner själv att ordet"stöd" till vuxnas lärande är någonting som leder fel.Jag tycker att det är tråkigt att börja diskussionen imånga sammanhang med att beskriva ordet "stöd".För mig är det inte det som man alltid tänker på medstöd. Men jag är medveten om att ord sätter sig ochatt man också redan har en viss association till det.Men när det gäller ordet "lärande" är jag inte be-redd att göra samma reträtt därför att jag tycker attordet "lärande" talar om att det är något mycket mer.Och jag är inte beredd att sätta mig över vare sigelever eller pedagoger, lärare, och tala om på vilketsätt man ska lära bäst. Jag tror inte att vare sig jagsjälv, eller någon annan är bäst på attgöra det, utan det ska finnas flexibel utbildning somger möjlighet för den enskilde att lära sig på det sätt, ide former och på de platser som passar allra bäst.Skolan kanske är urskiljbar, refererade UlfNilsson tidigare. Det beror på att det kan ske ett lä-rande på arbetsplatsen, i hemmet, på lärcentrum ochpå väldigt många andra ställen som vi traditionelltsett kanske inte betraktar som skollika miljöer. Menvem vet, kanske det inbegrips i beteck-ningen "skollika förhållanden".Överläggningen var härmed avslutad.9 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM47 Förslag till ochrådets direktiv om begränsning av utsläpp avflyktiga organiska föreningar förorsakade av an-vändning av organiska lösningsmedel i färger ochlacker och om ändring av direktiv /13/EGKOM(2002)750 till miljö och jordbruksutskottet2002/03:FPM48 Entreprenörskap i EuropaKOM(2003)27 till näringsutskottet10 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:44 till arbetsmarknadsutskottetMotioner2002/03:L5-L11 till lagutskottet2002/03:U2 till utrikesutskottet11 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återFinansutskottets betänkande 2002/03:FiU24Justitieutskottets betänkanden /03:JuU5-JuU7Bostadsutskottets betänkande 2002/03:BoU412 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2002/03:52 Det internationella fördraget om växtge-netiska resurser för livsmedel och jordbruk2002/03:57 Effektivare pantbrevshantering m.m.2002/03:61 Vissa socialförsäkringsfrågorSkrivelser2002/03:81 Redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté m.m. andra och /03:82 Redogörelse för verksamheten inomOrganisationen för säkerhet och samarbete i Eu-ropa () och underår 2002Motionermed anledning av skr. 2002/03:48 Vissa frågor omFörsvarsmaktens anpassningsförmåga2002/03:Fö2 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2002/03:51 Redogörelse för enöverenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- ochsjukvården för år 20032002/03:So39 av . (m)2002/03:So40 av m.fl. (fp, c)med anledning av prop. 2002/03:53 Stärkt skydd förbarn i utsatta situationer m.m.2002/03:So41 av ()2002/03:So42 av . (m)2002/03:So43 av m.fl. (fp)2002/03:So44 av m.fl. (kd)2002/03:So45 av m.fl. (c)13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 mars2002/03:224 av () till utrikesmi-nister operationer och tolkningen av Ottawa-konventionen2002/03:225 av () till närings-minister /03:226 av förste vice talmannen () till utbildningsminister ersättning till friskolor2002/03:227 av () till utbild-ningsminister efter doktorsexamen2002/03:228 av () till statsrådetMona SahlinIdrottskontoInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 mars.14 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 mars2002/03:647 av () till miljöministerLena SommestadMyggbekämpning i Österfärnebo2002/03:648 av () till utbildningsministerThomas ÖstrosHållbar utveckling i högskoleutbildningenden 11 mars2002/03:649 av () till försvars-minister i brandförsvaret2002/03:650 av () till utrikesministerAnna LindhMiljöaktivisten /03:651 av () till socialmini-ster samordning2002/03:652 av () till socialministerLars EngqvistTandsköterskor för framtidens vård och behandling2002/03:653 av () till socialministerLars EngqvistTryggt boende för äldre2002/03:654 av () till statsrådetHans KarlssonVäxtkraft mål 32002/03:655 av () till utbildnings-minister av tandsköterskorFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 mars.15 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 7 mars2002/03:581 av () till utrikesministerAnna LindhSvenska ambassadernas rapporter om mänskligarättigheter2002/03:587 av () till statsrådetJan O handläggningstider2002/03:592 av () till justitie-minister /03:593 av () till statsrådet dagersättning till asylsökande från norra redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 mars.16 § Kammaren åtskildes kl. 15.29.Förhandlingarna leddes av talmannen.1616