prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — De här mo-dulerna skulle sedan kunna monteras ned när de fylltsitt syfte och återanvändas på en annan ort.Dessutom uppmanar vi härmed regeringen att in-ventera de statliga fastigheter som enkelt kan görasom till studentbostäder och att avskaffa skatten påuthyrning av del av privatbostad. Detta är ett mycketenkelt och snabbt sätt att få fram bostäder för ungdo-mar och studerande. I har man redan genom-fört systemet med skattefri uthyrning av del av pri-vatbostad med mycket gott resultat.Fru talman! Vi kommer så till den fråga som kan-ske är den största fläcken på studiesystemet i ,nämligen kårobligatoriet. Detta är principiellt felak-tigt och bör därför avskaffas så snart som möjligt.Obligatoriets existens är ett bevis för hur litentilltro den svenska staten har till studenternas förmågaatt skapa frivilliga sammanslutningar för att tillvaratasina intressen. I då communities spontant växerfram på Internet och många organisationers medlem-stal ökar - dock inte allas - fortfar den svenska statenatt hålla kvar vid ett föråldrat system för studentre-presentation vid våra lands universitet och högskolor.För oss som tror på studenternas stora och viktigaroll i utvecklandet av landets universitet och högsko-lor är detta rätt stötande. Faktum är att kårobligatorieti själva verket kan antas ha snedvridande effekter påkonkurrensen mellan landets olika lärosäten då dessai dag inte behöver lägga ned extra tid och kraft på attutveckla nya former för studentmedverkan och repre-sentation. Eftersom studenterna inte aktivt väljer sittmedlemskap i en studentkår finns det helt enkelt intekonkurrens. saknas också ett brett lokalt delta-gande från landets studenter i studiesociala samman-hang. Detta är ett bevis på de perverterade effekternaav obligatoriet.Studentkårerna kan också uttaxera vilka be-lopp de vill utan att någon instans kan påverka detkvalitativa innehållet i deras verksamhet. Detta ärallvarligt eftersom möjligheten att demonstrera sittmissnöje genom utträde från en kår faktiskt saknarlaglig sanktion. En student som är inte är medlem kanexempelvis inte få tentera.Det är alltså mot bakgrund av den argumentationjag nu anfört nödvändigt att avskaffa dettaobligatorium.Fru talman! Det är också viktigt att fundera övervad som ligger bortom vägens slut, det vill säga närman väl har tagit ut sin examen, i synnerhet när manbefunnit sig länge vid akademin och doktorerat. Van-ligtvis gör man sin så kallade post doc vid ett ut-ländskt universitet eller forskningsinstitut. Dessafinansieras dock ofta med stipendier som ju inte ärsjukpenninggrundande. Det innebär att man står införsamma problem som när det gäller stipendiefinansie-ring. Det är inte ovanligt att båda föräldrarna, i detfall man har barn, tappar den sjukpenninggrundandeinkomsten under en gemensam utlandsvistelse.Kvinnor är fortfarande en klar minoritet inom dehögre tjänsterna i universitetsvärlden, till exempelforskningsassistenter, lektorer, forskare och inteminst professorer. Att låta post doc-tjänstgörande ochäven doktorander få behålla sin tidigare sjukpenning-grundande inkomst är därför en mycket viktig signalom att det ska gå att kombinera en forskningskarriärmed familj, inte minst för kvinnor.Alternativet till detta system, om man inte har nå-gon ordning på inkomsterna, är naturligtvis att sparaihop pengar av sin doktorandlön eller post doc-stipendium och drastiskt minska sina utgifter. Menvad får det till följd? Exempelvis kan det innebära inte kan bo i en större stad där arbeten för aka-demiker finns eller att man får söka försörjningsstöd.Avslutningsvis, fru talman: studiefinansie-ringssystem ska vara ekonomiskt hållbara och över-blickbara för både studenter och samhälle. Högreutbildning ska löna sig ekonomiskt, bland annat ge-nom att skuldsättningen ska minska. Systemet skamotverka social snedrekrytering, skulderna ska åter-betalas och systemet ska ha större flexibilitet än förnärvarande så att även längre studier kan finansierasmed studiemedel.Anf. 192 ():Fru talman! fick ett nytt studiestödssys-tem 2001. Det hade många brister som var uppenbaraför många av oss redan då, och studenters och vuxen-studerandes sociala situation har verkligen inte blivitbättre sedan dess.Som utbildningspolitiker blir man ofta kontaktadav studerande som berättar om sin situation. Frågornahandlar om sådant som: Vad gör jag när pengarnainte kommer ? Vad gör jag som ensam-stående mamma om jag måste vara hemma med sjuktbarn och missar tentor så att studiemedlet uteblir?Vad gör jag när jag själv blir sjuk?Verkligheten är ju denna: Ska fler människor vågasatsa på långa utbildningar måste vi ha ett fungerandestudiestödssystem. Vi måste också ha ett system somtar hänsyn till att även föräldrar studerar nuförtiden.Jag vill minnas att en tredjedel av de inskrivna påhögskolorna är föräldrar. måste vi också haett system som håller samhällsekonomiskt. I denbalansen tycker jag inte att regeringens politik är bra.Den har misslyckats.Den grundläggande principen är att studielån skabetalas tillbaka och att samhället och den studerandedelar på kostnaderna för studier. instäm-mer i den grundprincipen men menar att samhälletsdel av kostnaderna borde ha prioriterats på ett heltannat sätt än vad regeringen gjort. En människassatsning på högre studier ska ses som en investering,inte bara för individen själv utan också för samhället istort. Därför är det en vettig princip att staten ochindividen delar på det ekonomiska risktagande somstudier alltid innebär.I dag ligger bidragsdelen, det man inte behöverbetala tillbaka, på . menar att denborde höjas i takt med vad ekonomin medger. Vimenar att man ska ha som långsiktig målsättning attkomma upp till hälften bidrag och hälften lån.Totalbeloppet - lån och bidrag - i studiemedlethar skrivits upp med inflationen ,men det har inte höjts. Detta är fel. Studerande harfaktiskt fått kraftigt ökade kostnader jämfört medandra konsumentgrupper - för bostad, för bara ensådan sak som tvånget att ha egen dator - men dettahar inte påverkat totalbeloppet i studiemedlet. Därförföreslår att totalbeloppet höjsmed och att det successivt skrivsupp utifrån denna högre nivå.Fru talman! Regeringen prioriterar fel när detgäller studiemedel. Man har genomfört ett såkallat rekryteringsbidrag, där vissa utvalda studerandeska få hela studiemedlet som bidrag. De som detnärmaste året tjänat över en viss summa ska dessutomfå en ännu högre summa i form av bidrag.Den här sammanblandningen med arbetsmark-nadspolitik tycker jag är misslyckad. Det nya bidragetkostar i statsbud-geten. De miljarderna kunde ha använts till att för-bättra studiestödet för alla. prioriteringinnebär att alla studerande, vuxenstuderande, studen-ter, studerande med barn, får bättre villkor.I dag finns inga barntillägg i studiestödssystemet.Många ensamstående föräldrar, oftast mammor,tvingas avbryta sina studier. Vård av sjukt barn kanvara katastrofalt. Det leder till missade tentor, ute-blivna studiemedel och förstörd ekonomi. Genomgå-ende, alltsedan regeringen tog bort barntillägget ivuxenstudiestödet, har regeringen faktiskt verkatointresserad av att över huvud taget diskutera hurstuderande föräldrar ska få en bättre situation.När det nuvarande systemet genomfördes blev detockså möjligt att söka tilläggslån. föreslogdå i sin motion att den nya möjligheten i första handskulle ges till studerande med barn samt till funk-tionshindrade. gav regeringen rätt att självbestämma över tilläggslånet. Då valde regeringen attlägga pengarna på studerande som året förehade tjänat , men inte på studerandemed barn och inte på funktionshindrade. Det är enligtmin mening ett exempel på fel prioritering.Nu har regeringen tillsatt en studiesocialutredning. Men den hade från början inte fullmakt attutreda nya lösningar för barnfamiljerna. Men undervintern, efter kritik från olika håll, har regeringenäntligen gett ett tilläggsdirektiv om att faktiskt utredaett barntillägg för studerande. Det är glädjande, fördet är dags att inse att många studerande har barn ochatt studiestödssystemet också måste ta hänsyn tilldem. Jag hoppas verkligen att utredningen ocksådiskuterar de riktigt svåra frågorna om ersättning förvård av sjukt barn med mera.Fortfarande har vi långa handläggningstider ochsena utbetalningar från Centrala studiestödsnämnden.Det är naturligtvis inte rätt att en studerande ska fåvänta veckor över den utlovade tiden för utbetalning.Alla som känner studenter och vuxenstuderande vetatt detta förekommer ofta.Vi i har lagt fram en rad förslag för attförbättra servicen inom studiestödssystemet. Till deallra flesta studerande tror vi att en bank skulle kunnabetala studiemedlet direkt över disk så fort den stude-rande har ett studieintyg att visa upp. Allt talar för attservicen skulle bli bättre med ett system där flerabanker och institutioner tävlar om att få erbjuda ser-vice. ska i bakgrunden naturligtvis finnasen myndighet som sätter upp regler och en statligborgen så att alla får låna pengar, även de som intehar säkerhet.När det gäller CSN upprepar också sittkrav på att CSN ska betala en omvänd straffavgift tillstuderande om man inte klarar av att göra betalningpå utlovad tid.Fru talman! Kammaren debatterade studiemedels-systemet i samband med budgetdebatten. Dåfanns de flesta av motionsyrkanden med.De motionerna behandlas inte . Vi har samman-fattat vår politik för studiemedelssystemet i ett sär-skilt yttrande som finns i dagens betänkande.I dag har bara två reservationer. Denena handlar om studiemedel vid utlandsstudier ochden andra om en examensbonus.När det gäller utlandsstudier är reglerna snårigaoch oklara. Det är också bristande logik och samord-ning inom EU. I utbildningsutskottet har vi i allapartier varit överens om att fler svenska studenter skafå möjlighet att studera utomlands. Men så längeosäkerheten om studiestöd är stor är det många somkommer att avstå från utlandsstudier. Det skulleverkligen behövas ett initiativ från regeringens sida iden här frågan.Den andra folkpartireservationen handlar om attuppmuntra studenter att fullfölja sina studier. I dagligger examensfrekvensen i snitt på . Det är27 % av dem som påbörjar en utbildning som tar uten examen. Svenska studenter tar dessutom väldigtlång tid på sig genom utbildningssystemet om manjämför internationellt. Det här beror ju på mångaandra saker, antagningssystem, undervisning och såvidare. Men man kan också fråga sig hur samhälletriktar de stimulerande ekonomiska styrmedlen.I dag får högskolan full betalning för en studentförst när studenten fullföljt sin utbildning. Tyvärrfinns det tecken som tyder på att det här systemet kanleda till brister i kvaliteten på högskolan, särskilt itider med brist på pengar. Vi har till och med undervintern hört klagomål från studenter på vissa hög-skolor som tycker att tentorna har blivit för lätta.Nu kanske det skulle vara dags att fundera överom man kunde rikta lite uppmuntran direkt till stu-denten i stället. Någon form av examensbonus skullekunna vara ett sätt för uppmuntran. harlanserat ett förslag på att en student som fullföljer sinutbildning på normaltid ska kunna få en del av studi-emedlen avskrivna. Därför föreslår vi nu att regering-en tillsätter en utredning för att pröva hur ett sådantsystem skulle kunna se ut.Som avslutning, fru talman, vill jag säga att studi-emedelssystemet kan vara avgörande för om en män-niska väljer att satsa på längre studier. Vi måste varaberedda att pröva och tänka om, om vi ser att detfinns briser i systemet.Jag nöjer mig med att yrka bifall till Folkpartietsreservation 8 under punkt 12.Anf. 193 ():Fru talman! Allra först vill jag yrka bifall till re-servation nr 4. Givetvis står jag bakom Kristdemo-kraternas samtliga reservationer, men för tids vinnan-de yrkar jag endast bifall till denna reservation.Vårt samhälle är och blir i än högre grad ett kun-skapssamhälle - ett samhälle där det är viktigt att läraoch där förmågan att lära nytt blir en överlevnadsfrå-ga för välfärden.Ett redskap för att möjliggöra kunskapssamhälletsutveckling, riva barriärerna så att fler kan studera ochgöra studier tillgängliga för fler är studiestödet. Ge-nom ett väl fungerande studiestöd kan fler lära ochvara aktiva och delaktiga i kunskapssamhället.Det finns en hel del att göra för att nå dit. För fort-farande är samhällets strukturer för studerande inteanpassade till stora studentgrupper. finnsmånga steg kvar att ta för att undanröja de murar somföder den sociala snedrekryteringen. Många studerarockså för att gå vidare till akademiska låglöneyrkenutan några egentliga ekonomiska drivkrafter. Det ärnödvändigt att det finns möjlighet till en dräglig var-dagstillvaro under studieåren.Fru talman! Schablonbilden av den käcke 19-årigestudenten med fest i sikte stämmer inte längre medverkligheten. Många studenter har annan bakgrundoch även andra förutsättningar för sin studiesituation.Det handlar till exempel om de studerande som harbarn; 52 000 studenter i har barn. De stöterpå en rad problem. Så sent som sedanfick var tredje av alla studenter med barn söka social-bidrag. - de allra flesta - av de ensamståendestudenterna med barn fick socialbidrag. Något är feldå så många är hänvisade till socialbidraget för sinvardagliga försörjning.För yngre studenter handlar det också om att för-äldraförsäkringen är relaterad till tidigare inkomst.Har man ingen tidigare inkomst får man endast ga-rantinivån i föräldraförsäkringen.Dagens studiemedelssystem präglas i alltför höggrad av oklarheter och otydliga gränsdragningarmellan utbildningspolitiken och andra områden, somtill exempel arbetsmarknadspolitiken. Visserligen harregeringen efter en debatt här i svängt ifrågan om tillägg för studerande med barn och bett enutredare att titta närmare på det. Men som så oftaannars kännetecknas regeringens politik av ett omiss-kännligt drag av hafsighet, där olika opinioner skatillfredsställas för att passa in i det socialdemokratis-ka samhällsbygget.Vi kristdemokrater vill se ett studiemedelssystemsom är flexibelt och som stimulerar lusten att läraunder livets olika skeenden. Studiestödet ska göra detmöjligt för alla att oavsett bakgrund studera och ut-vecklas. Med de behov av utbildad arbetskraft somfinns och som växer är det nödvändigt att studiestöds-systemet drar sitt strå till stacken i arbetet med atttillgodose behoven av arbetskraft. Det handlar ävenom att attrahera de nya grupperna att studera. Det gårinte att förneka de ekonomiska drivkrafternas bety-delse för att göra det möjligt.Därför önskar vi kristdemokrater ett nytt studie-medelssystem där ambitionen ska vara att halva stu-diemedlet ska utgöras av bidrag medan den andrahalvan ska vara ett lån. Det handlar om en målsätt-ning som ger den viktiga signalen att samhället villuppmuntra studier.Fru talman! Vi kristdemokrater har en uppsättningförslag för att förbättra studiestödssystemet och göraett aktivt kunskapssamhälle för fler möjligt. Vi före-slår ett nytt studiestödssystem med stöd för grund-skole- och gymnasiestudier, högre studier och ettsärskilt utbildningskonto för yrkesverksamma. Vi villatt alla ska få nya chanser att studera och lära underlivets gång.Därför föreslår vi ett nytt vuxenutbildningsstödför studerande på grund- ochgymnasienivå. Alla däremellan ska erbjudas ett skat-tefritt bidrag motsvarande hela totalbeloppet i studi-emedelssystemet. På så sätt blir det möjligt också förvuxna med försörjningsbörda att studera vidare utanatt familjens ekonomi går i kras. På så sätt når vi engrupp som annars riskerar att falla mellan stolarnaoch lämnas utanför möjligheten att lära hela livet.Det handlar också om att se över och ta bort dehinder som försvårar eller till och med förhind-rar lärandet. En hämsko är det tak som finns för hurmycket en student får tjäna utan att studiestödet på-verkas. Det är inte rimligt att en student som vill,hinner och orkar extraarbeta vid sidan av studiernastraffas. Därför bör det inkomsttak som finns avskaf-fas.Sverige behöver fler - inte färre - med högskole-utbildning. Därför måste de regler som hindrar stu-denter från att studera och få ut sin examen tas bort.Ett exempel är tolvterminsregeln i studiestödet. Det ären svaghet att de studenter som av någon anledninginte slutför sin utbildning på tolv terminer inte medall självklarhet kan göra det. regler om attdet ska räcka med särskilda skäl och inte krävas syn-nerliga skäl bör återinföras. Ett annat exempel är denbortre åldersgränsen för studiemedel. Det är yttersttveksamt att ha den typen av restriktioner i ett sam-hälle där vi strävar efter det långsiktiga och återkom-mande lärandet. Därför bör gränsen ses över.Fru talman! Det handlar också om lärandet för devuxna. Vi väntar fortfarande på regeringens reaktionpå ställningstagande för ett utbildnings-konto, för en möjlighet att studera återkommandeäven under arbetslivet.Fru talman! Det är tydligt att ett nytt studieme-delssystem behövs för våra studerandes och för vårtkunskapssamhälles skull.Anf. 194 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till fyrpartire-servationen nr 6 i betänkandet.Tyvärr råder det inte än lika tillgång till högrestudier för alla , även om mycket har gjortsgenom åren. Den sociala snedfördelningen är fortfa-rande ett allvarligt problem. Det är ett problem sommåste åtgärdas om fler ska kunna utbilda sig på uni-versitets- och högskolenivå. Om målsättningen attminst av en årskull ska kunna studera vid uni-versitet eller högskola ska uppfyllas måste kraftfullaåtgärder vidtas för att möjliggöra detta.Grundhållningen måste vara att en människa inteska behöva avstå från högre studier av ekonomiskaeller sociala skäl. Goda sociala och ekonomiska vill-kor är också förutsättningar för att studenterna skakunna tillgodogöra sig sina studier på bästa sätt. Li-kaså är det viktigt att man ska kunna bedriva högrestudier varhelst man bor och verkar i landet. Mot denbakgrunden är satsningen på distansundervisningviktig. Där har det nya Nätuniversitetet stor betydelseframöver.Den enskilt viktigaste orsaken till den socialasnedrekryteringen är studiefinansieringssystemet. Vihar ett ganska nytt system, men vi är inte nöjda meddess utformning. Från sida arbetar vidärför för ett nytt system därbidrag och lån utgör av totalbeloppet i studiefi-nansieringen. Det handlar om att ekonomiskt under-lätta för studerande från studieovana hem att våga tasteget in i högskolan. Då får de inte skrämmas bort avstora låneskulder under resten av livet. Vi har ut-vecklat detta i ett särskilt yttrande i betänkandet efter-som våra motioner behandlades i samband med bud-geten i december.Vi lever i en alltmer internationaliserad värld därsvenska studerande i allt större utsträckning väljer attstudera vid läroanstalter utomlands. Det är emellertidinte alltid så enkelt ekonomiskt sett. En svensk stu-dent som skriver sig utomlands kan exempelvis intebeviljas svenska studiemedel. Vad som krävs i denreservation jag har yrkat bifall till är mot den bak-grunden inte orimligt, nämligen att man åtminstoneutreder reglerna för studiemedel vid studier utom-lands.Många studenter lever generellt sett under eko-nomiskt otrygga förhållanden. De får ofta inte del avde generella trygghetssystemen i vårt samhälle efter-som de i regel saknar sjukpenninggrundande inkomst.Det drabbar, som vi har hört tidigare, inte minst stu-derande med barn. Det är bra att regeringen har till-satt en utredare som ska se över studenternas situa-tion. Men utredningen är alltför begränsad till attanalysera de studerandes ekonomiska och socialasituation, även om det är positivt att man har getttilläggsdirektiv om att utreda barnfamiljernas speci-ella situation.Vi skulle gärna se en bredare parlamentarisk ut-redning. Det skulle vara en utredning som också skalägga fram förslag till förändringar och förbättringarför olika studerandegrupper. För framtiden är utma-ningen för oss alla att ingen som önskar bedriva hög-re studier ska behöva avstå från detta av ekonomiskaoch sociala skäl. För en positiv utveckling behöver vimer kunskap och kompetens, fler medborgare som fårmöjlighet att utbilda sig vidare under ett livslångtlärande. Det handlar om att investera för framtiden.Låt oss göra vad vi kan för att skapa de förutsättning-ar detta kräver.Anf. 195 ():Fru talman! I detta betänkande behandlar riksda-gen ett antal motioner från den allmänna motionsti-den. Motionerna handlar i huvudsak om studieme-delsfrågor. Som flera talare har varit inne på vill jagockså inleda med att konstatera att kraven på kunskapoch kompetens ökar alltmer. Det gäller kraven i ar-betslivet och samhällslivet och kraven på oss sommedborgare och brukare.En god grundutbildning med möjlighet till åter-kommande kompetensutveckling är viktig och nöd-vändig. Inom många områden är det som vartillräckliga kunskaper både för att ta sig in på arbets-marknaden och för att behålla sin plats där inte längretillräckligt. Därför är det enkelt att se att de krav somdet livslånga lärandet ställer också är en realitet. Detvar mot den bakgrunden som 1999 fattadebeslut om ett nytt studiestödssystem. Det nya system-et trädde i kraft . Beslutetinnebar bland annat att vi fick ett samlat studieme-delssystem som omfattar studerande på grundskole-och gymnasienivå liksom studerande på högskolenivåoch annan eftergymnasial nivå.Det nya systemet innehåller två bidragsnivåer, engenerell nivå och en nivå för särskilt prioriteradegrupper. Man kan i det nya systemet, lika väl som idet gamla, erhålla studiemedel , det villsäga 12 terminer.Bland reforminslagen fanns en höjning av bi-dragsdelen liksom en kraftig ökning av det så kalladefribeloppet. Studier med studiemedel blev ocksåpensionsgrundande. Det kanske också är viktigt attkomma ihåg det när man diskuterar värdet av bi-dragsdelen.Den här reformeringen av studiestödssystemetbelöpte sig till , exklusive pen-sionskostnaderna.Till detta kommer det från attfinnas ett nytt rekryteringsbidrag för att stimuleravuxnas lärande. Syftet med det här förmånliga bidra-get är att det ska stimulera nya grupper, det vill sägaatt de som är i störst behov av utbildning ska stimule-ras att ta steget in i utbildning.Målgrupperna för detta nya rekryteringsbidrag ärdels personer med kort tidigare utbildning som äreller riskerar att bli arbetslösa, dels personer som pågrund av funktionshinder behöver mer tid för studier-na. För det här budgetåret finns det drygt1,anslagna till detta ändamål.Det finns väl skäl att notera, även om det indirekthar framgått, att det här bidraget, som ska rikta sig tilldem som har de största behoven, är ochModeraterna emot.I betänkandet behandlas också, vilket har fram-kommit, krav på att införa ett nytt studiestödssystem.Det är mot bakgrund av det som jag har redovisattidigare, nämligen att vi har infört ett nyttstudiestödssystem, dessutom gjort ekonomiska sats-ningar i det och att det alldeles har trätt ikraft, som vi har avvisat kravet på att införa ett nyttstudiestödssystem. Man kan inte vara alldeles säkerpå vad det ska innehålla eftersom de olika kravstäl-larna har olika synpunkter på det.När jag lyssnar på debatten hör jag många vackraord om studiestödet och många vackra önskemål. Detär bidrag och lån, förbättrade villkor förbarnfamiljer och förbättrade villkor för andra grup-per.Jag måste säga att när jag tittar i beslutför , om vi tar det som gäller, serjag inga som helst spår av att man följer upp de härönskemålen med några ekonomiska åtaganden.Tittar jag på budgeten ser jag att har85 miljoner mindre, har 2,1 miljardermindre och har 50 miljoner mindre ändet som Socialdemokraterna, har i sitt budgetförslag.Till kd:s heder ska sägas att de pratar om vuxnasmöjligheter till lärande och i sitt budgetförslag harkvar pengarna till rekryteringsstödet och därmed193 miljoner mer än majoriteten.I övrigt finns det inga spår av detta positiva tal.Det räcker inte med fagert tal, utan det måste ocksåfinnas en ekonomisk grund för det.Som var inne på finns det i dettabetänkande en gemensam borgerlig reservation.