prot · GQ0961 · 2003-02-19 00:00:00 — Ellertror statsministern att det kommer att vara en mernationell beslutsordning på just det här området?Det gäller alltså inte människor som behöver asyl,som jag tycker att vi ska behandla generöst och lika ihela området. Arbetskraftsinvandringen kan ha enannan dimension i olika delar av EU, somvi har väldigt olika traditioner i olika länder.Anf. 41 Statsminister ():Herr talman! tar upp en väl-digt viktig fråga, och en svår fråga. Jag delar helthennes uppfattning att asylpolitiken rimligen är etteuropeiskt ansvarsområde, så att vi slipper den typ avutveckling vi nu har. Vissa länder skärper ensidigt sinlagstiftning och sitt regelverk och tar därmed intesolidariskt sin del av ansvaret för att skydda männi-skor som är i nöd.Vi kan se en utveckling i som äralarmerande, som går i fel riktning och som succes-sivt kommer att öka pressen på de länder som fortfa-rande har en generös asylpolitik. Det är inget hållbartläge. Vi måste samordna detta i Europa.Migrationspolitiken, eller en immigrationspolitik,utifrån ett arbetskraftsperspektiv anser jag vara enstrikt nationell fråga. Det är ingenting som vi i EUkommer att se ett regelverk omkring. Det kan jag intese framför mig.Däremot kan jag mycket väl se framför mig engemensam debatt i EU om den demografiska fällasom unionen sitter i. Det finns på svenskt initiativinfört som en del i Lissabonprocessen. Där har vinaturligtvis anledning att vara djupt bekymrade, menkanske inte så mycket för vårt land. Även om vi ock-så har problem är det väldigt små bekymmer jämförtmed exempelvis och , som har endramatisk demografisk utveckling framför sig sommåste hanteras. Såvitt jag kan se blir det beslut i detitalienska och det spanska parlamentet.Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill fortsätta den här diskussio-nen. Hur ser statsministern på följderna av detta?Kommer man då att minska den fria rörligheten?Kommer en person som har fått uppehållstillstånd iSverige som arbetskraftsinvandrare sedan att ha pro-blem att flytta till eller någon annanstans?Där finns också kopplingen till hur vi för övervåra välfärdssystem, så att man inte begränsar denfria rörligheten. Det finns problem, tilloch med mellan och , som på olikasätt ligger varandra så nära. Det finns tyvärr mångaproblem som är kopplade till detta med invandringoch utvandring.Anf. 43 Statsminister ():Herr talman! Det är inga lätta frågor som Marga-reta tar upp. Jag förutsätter att den som välär inne i ett EU-land, väl är medborgare i ett landeller väl har arbetstillstånd kan röra sig fritt i unionen.Utnyttjande av, missbruk av eller rätt till socialaförmåner måste ju vara kopplat till det regelverk somfinns i varje land och arbete.Berit Rollén pekade på risken för oss vid utvidg-ningen att vi skulle kunna komma att se fall där manmissbrukade våra sociala förmåner. Det ska inte un-derskattas, utan vi ska ta allvarligt på detta. Jag trorinte att så kommer att ske, men det ska definitivt intebara viftas bort.Det är ett oerhört komplext område som Marga-reta tar upp. Det är någonting som viverkligen får vara försiktiga med när vi talar om ochbeslutar om, så att vi inte skapar nya problem ellerbygger på fördomar. Det är ett mycket känsligt områ-de.Anf. 44 ():Herr talman! Först vill jag också tacka statsmi-nistern för den här värdefulla informationen och föratt vi kan föra en diskussion som handlar om verklig-heten och inte bara om konstitutionella principer. Detär viktigt.Jag fäste mig vid att statsministern sade att EUska vara stödjande i fråga om folkhälsa men att hu-vudansvaret ska ligga hos medlemsstaterna. Hittillshar tyvärr EU-samarbetet närmast lett till en försvag-ning av den svenska folkhälsan. Jag tänker naturligt-vis på alkoholpolitiken.Vi dricker mer än vi har gjort i Sverige.Det beror på EU-samarbetet, som har lett till att vi harfått en förstärkning av det privata alkoholkapitalet, enökad privat införsel, sänkta priser, alkoläsk och papp-viner. senast har vi också fått en dom som innebärökat utrymme för alkoholreklam. Det har alltså inteavgjorts här i riksdag utan av en domstolmed jurister som sätter marknadsföringens frihetframför folkhälsan.Det problem som vi har är ju när hänsynen tillfolkhälsan kommer i motsättning till kraven på fri-handel, varornas fria rörlighet och liknande mark-nadsfilosofiska krav. Jag skulle vilja fråga statsmi-nistern: Hur ska vi se till att folkhälsan inte ständigtfår vika för de kommersiella krafternas frihet?Statsministern sade att det är farligt för den de-mokratiska legitimiteten om vi kan se problem meninte kan göra någonting för att lösa dem. Det är precisdet som vi upplever nu på alkoholområdet. Vi ser att alkoholskadorna ökar. Men vadska vi göra för att motverka detta?Vi vet att ökad information, även om vi kangödsla med miljoner på information, inte är verksamt.Vad ska vi göra för att folkhälsan inte ska behövavika för kraven på marknadsföring och varornas friarörlighet?Anf. 45 Statsminister ():Herr talman! Jag är inte lika dyster som GabrielRomanus när det gäller information och attitydpåver-kan. Däremot kan man kanske säga att vi inte harvarit tillräckligt bra på det området. Det finns säkertmer att göra, och jag skulle väldigt gärna vilja se ettstort, brett folkhälsoengagemang i alla åldersgrupperdär alkoholen är ett naturligt inslag.Vi tenderar att göra det här till en fråga bara omungdomar och unga människors livsstil. Så är det juinte, utan det här är i allra högsta grad en förändringsom sker i samhället som påverkar vår samlade folk-hälsa. Där finns mer att göra, och jag skulle självoerhört gärna vilja engagera mig i detta.Sedan kan väl både jag och varaöverens om att vi ska vara rädda om de alkoholpoli-tiska instrument som vi har, exempelvis Systembola-get.Jag har inte haft tillfälle att kommentera mark-nadsdomstolens dom, men får jag chans att göradet. Jag tycker att vi ska titta väldigt noga på dendomen och dra lite vidare slutsatser av den. Det är enoerhört stor principfråga som ligger i detta: Ska vilämna över till jurister att göra den typen av ställ-ningstaganden i utomordentligt komplexa situationermed starka målkonflikter? Och hur sammansättssådana domstolar, och hur kräver man ut ansvar närfolkhälsan kanske fördärvas eller för-sämras av detta? Det är en väldigt viktig debatt, ochden tycker jag också att vi ska föra.Sedan är det inte bara , tror jag, som harproblem med alkoholpolitiken och alkoholkonsum-tionen. Vi märker nu att man ocksåi andra europeiska länder börjar tala om alkoholkon-sumtion som ett problem. Det har jag inte mött förut.Det kan också vara någonting att ta fasta på. Sedanmenar jag naturligtvis att vi som är progressiva kraf-ter i konventsarbetet ska försöka att komma medidéer om hur man kan balansera de fria marknads-krafterna med ett socialt ansvar. Om vi inte kan göradetta är ingen marknadsekonomi meningsfull. Jaglyssnar gärna på goda råd från en mycket erfarenpolitiker på området.Anf. 46 ():Herr talman! Självklart ska vi ha alkoholinforma-tion. Förmodligen tillhör vi redan de länder som görmest på det området. Men tyvärr visar all forskningatt en realprissänkning , som vi har haft påalkoholdrycker, inte kan kompenseras med mer ochbättre information, men vi ska ha information.Problemet, herr statsminister, är om man säger attfolkhälsan ska vara ett nationellt ansvar och folkhäl-san får vika så fort det blir en konflikt mel-lan frihandel och folkhälsa. Det är det som är detkonstitutionella problemet, om man så vill. Jag väl-komnar statsministerns grundinställning, att mansamtidigt som folkhälsan är ett nationellt ansvarmåste uppgradera hänsynen till folkhälsan när det bliren konflikt med marknadsfilosofin.Jag instämmer i att andra länder har de här pro-blemen och att vi har bundsförvanter i andra länder,och jag välkomnar om vi i kan förena ossmed dem och se till att vi stärker folkhälsointresset idet här sammanhanget. För konflikten är betydande.Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! Vad jag kommer ihåg av domen imarknadsdomstolen var de utslag vi hade från euro-peiska organ inte av sådant slag att det hade förhind-rat den svenska institutionen att fortsätta med enstriktare hållning, men de gjorde en annan bedöm-ning. Alltså är detta inte i första hand en fråga om EUoch det medlemskapet utan om det som vi självagjorde i vårt eget land. Det är viktigt att komma ihåg.Sedan får väl vi, jag och , till-sammans, med den verkan det hava må, klättra upppå barrikaderna och försöka hålla emot spritflodennär den kommer forsande. Det kan tyckas vara ettsamhällsproblem som vi har bakom oss, men så är detju inte, utan detta är ett växande bekymmer. Det finnsanledning att i många sammanhang tala om detta ochockså försöka driva en politik där vi håller emot. Jagmenar att vi ska hävda att folkhälsan och de intresse-na väl ska balansera med det som gäller fri rörlighetpå marknaden. Låt oss diskutera hur det ska gå till!Överläggningen var härmed avslutad.8 § Anmälan om sammansatt utrikes-, miljö-och jordbruksutskottFrån sammansatta utrikes-, miljö- och jordbruks-utskottet hade följande promemoria inkommit:Sammansatt utrikes-, miljö- och jordbruksutskottUtrikesutskottet samt miljö- och jordbruksutskot-tet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i beslutden 11 respektive överenskommitatt genom deputerade i sammansatt utskott gemen-samt bereda regeringens skrivelse 2002/03:29 Johan-nesburg - om hållbar utvecklingjämte motioner.Till deputerade i det sammansatta utskottet har ut-setts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsle-damöterna (Bilaga 1 och 2).Det sammansatta utskottet, som benämns Sam-mansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet(UMJU), har vid konstituerande sammanträde dennadag utsett följande presidium:Catharina (), ordförandeBerndt (), 1:e vice ordförandeSinikka (), 2:e vice ordförandeStockholm den 18 februari 2003Thomas 1 hade följande lydelse:UtrikesutskottetUtdrag ur protokoll 2002/03:92003-02-11- - -§ 8 Förslag om sammansatt utskott (UMJU)Diskuteras från miljö- och jordbruksutskottet in-kommet förslag (miljö- och jordbruksutskottets pro-tokoll 2002/03:19 5 §) om gemensam beredning avskrivelse 2002/03:29 - om hållbar utveckling jämte eventuellamotioner i sammansatt utskott (UMJU).Utskottet beslutar i enlighet med miljö- och jord-bruksutskottets förslag.Denna paragraf förklaras justerad.§ 9 Val av deputerade till sammansatt utrikes-, miljö-och jordbruksutskottUtskottet väljer följande ledamöter att som depu-terade och suppleanter för dessa ingå i det samman-satta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet (UMJU).Deputerade:Berndt ()()()()()()Suppleanter för deputerade:Birgitta ()()()()()()()()Sermin Özürküt (v)()()Denna paragraf förklaras justerad.- - -Vid protokollet:Maria StridsmanJusterat:Urban AhlinRätt utdraget intygar:Maria StridsmanExp. 2003-02-14KammarkanslietKUBilaga 2 hade följande lydelse:Miljö- och jordbruksutskottetUtdrag ur protokoll 2002/03:192003-02-06- - -5 § Sammansatt utskott utrikesutskottet/miljö- ochjordbruksutskottetEnligt riksdagsordningen 4 kap. 8 § kan utskottöverenskomma med annat utskott att de skall beredaärenden gemensamt genom deputerade i sammansattutskott.I skrivelse 2002/03:29 - FN:svärldstoppmöte om hållbar utveckling, som remitte-rats till miljö- och jordbruksutskottet för beredning,redovisar och värderar regeringen besluten vidvärldstoppmötet. Vidare redogörs för pågående insat-ser i syfte att nå de mål som ingår i genomförande-planen och vissa utmaningar som förestår. Dessagäller såväl vårt eget land som i samarbetet inom EU,FN och andra internationella samarbetsorgan. Skri-velsens syfte är att underlätta för att följavad som sker i uppföljningen av världstoppmötet.Ärendet berör därmed till stora delar även utrikesut-skottets beredningsområde.Miljö- och jordbruksutskottet beslutar föreslå ut-rikesutskottet att hänskjuta beredningen av skrivelse2002/03:29 jämte eventuella motioner till gemensamberedning i sammansatt utskott (UMJU).Utskottet väljer deputerade och suppleanter enligtnedanstående förteckning att ingå i ett eventuelltsammansatt utskott (UMJU).Ordinarie:Sinikka ()()()()()()()()()()()Suppleanter:Rune ()()()()()()Denna paragraf förklaras justerad.- - -Vid protokollet:Ella PerssonJusterat:Catharina Elmsäter-SvärdRätt utdraget intygar:Ella PerssonExp. 2003-02-06UUPromemorian med bilagor hade delats ut tillkammarens ledamöter.Promemorian lades till handlingarna.9 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch överlämnats till utskott:2002/03:FPM9 Ändrat förslag till direktiv om rätt tillfamiljeåterförening (2002)225 till socialför-säkringsutskottet10 § Frågor beträffande trossamfundFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU20Frågor beträffande trossamfund.Anf. 48 ():Herr talman! Man skulle kunna börja med att sägaatt vi går från konstitutionella frågor på EU-nivå tillkonstitutionella frågor på nationell nivå.Vi ska ju debattera ett betänkande som handlarom frågor beträffande trossamfund, och när det gällertrossamfund och trosfrågor har liberaler mer än någonannan politisk kraft i vårt land engagerat sig i kampenför religionsfrihet. En väldigt viktig princip för osshar varit, och är fortfarande, likställigheten mellantrossamfund. Det vi kan se är en splittrad bilddär vissa trossamfund får hjälp av staten vid uppbördav avgifter. Andra får bidrag, och harfortfarande en verklig särställning om man jämförmed andra trossamfund.Jag är fullt medveten om att den så kallade kyrka-stat-frågan inte har varit någon enkel fråga, och dethar inte varit enkelt att komma fram till en lösning.Frågan har ägnats mycket tid och mycket energi un-der årens lopp. Men utgångspunkt harhela tiden varit att ett samhälle med många olikakulturer och etniska bakgrunder måste bygga på reli-gionsfrihet där olika samfund behandlas på likvärdigtsätt. Det är också viktigt att staten håller sig neutral itrosfrågorna. I ett samhälle som kämpar mot segre-gering är det här särskilt angeläget.Under /96 lades propositionenÄndrade relationer mellan staten och Svenska kyrkanfram. Det var många som då trodde att det innebar detverkliga klippet av navelsträngen mellan staten ochSvenska kyrkan. menade att förslaget i propositionen gav särställning.Vår uppfattning var att förslaget inte skulle kunnases som en långsiktig lösning på kyrka-stat-frågan.Det fanns en viss acceptans för att det i en ny lagskulle finnas bestämmelser som reglerade särskildarelationer mellan staten och trossamfundet . Men enligt vår uppfattning skulle en sådanreglering inskränka sig till det som var absolut nöd-vändigt.En gemensam lag för trossamfunden hade varit enmycket bättre lösning än den lösning som vi ser i dagmed olika lagar: en för och en förövriga trossamfund. Den följdlagstiftning som har ägtrum sedan 1995-1996 ger oss också en bild av enstatskyrka som är halvskild från staten. Vi anser attett verkligt skiljande mellan ochstaten måste bli verklighet inom en snar framtid.Herr talman! Enligt lagen om trossamfund är ing-en människa skyldig att tillhöra något samfund. Ettavtal eller löfte som strider mot en sådan bestämmel-se gäller inte. Denna bestämmelse innebär också attvarje trossamfund måste ge möjlighet för den som villatt utträda ur samfundet.Svenska kyrkan har rätt till hjälp av staten när detgäller debitering och redovisning av avgifter från demsom tillhör samt när det gäller att tain avgifter. Regeringen kan också besluta att andraregistrerade trossamfund ska få sådan hjälp. Närmarebestämmelser om detta finns bland annat i lagen omavgift till registrerade trossamfund. Förutom har ytterligare sju samfund beviljats hjälp medatt ta in avgifter via skattesystemet.Ibland uppstår problem, till exempel om en personmeddelar skattemyndigheten att han eller hon inteanser sig vara avgiftsskyldig trots att personen i frågafinns med i den datafil med uppgifter om avgiftsskyl-diga som samfund lämnar till . Per-sonen i fråga uppmanas då att kontakta samfundet föreventuell rättelse. handlar detom flera tusen sådana rättelser. För ett aktuellt sam-fund handlade det faktiskt om av medlemmar-na.I de fall där trossamfundet bedömer att personeninte är avgiftsskyldig skickar samfundet en rättelsetill som ser till att uppgiften omavgiftsskyldighet tas bort. blandarsig inte i saken vidare. Frågan blir en hantering mel-lan den enskilda personen och trossamfundet. Om denenskilde inte är överens med sitt samfund hänvisasfrågan vidare till domstol.Utskottet förutsätter att regeringen följer upp frå-gan och finner inte att det har framkommit tillräckligaskäl för att skulle ge ett tillkännagivandetill regeringen. Men vi i anser att dennuvarande ordningen för hantering av klagomål frånenskilda vid uppbörd av avgifter till trossamfund inteär bra. I stället för nuvarande ordning bör en annanordning tillämpas som innebär att skattemyndighetenska ta den uppgift som en enskild person lämnar förgod. Om det blir vidare hantering i en rättslig processär det samfundet som ska ta initiativet och inte denenskilde.Jag yrkar bifall till reservation nr 5 med de skälsom jag angav i slutet av mitt anförande.Anf. 49 ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att slå fastnågra faktiska sanningar.1. är ett mångkulturellt land.2. För att olika kulturer ska kunna bibehållas, ut-vecklas och växa sida vid sida är religionsfrihetenen förutsättning.3. I råder religionsfrihet.Herr talman! Låt mig nu övergå till att för dig ochkammaren presentera några politiska sanningar.1. Inga trossamfund behandlas olika i Sverige.2. Den svenska religionsfriheten garanterar allatrosåskådningar samma villkor.3. är skild från staten.Kammarkamrater! Skillnaden mel-lan en faktisk sanning och en politisk dito är den attden politiska är relativ snarare än verklig, att den intealltid är särskilt sann men möjligen mer sannolik änsin motsats och att den är återupprepad många gångerfrån just denna talarstol.I det betänkande som ligger på vårt bord be-handlas ett antal motionsyrkanden som syftar till attslutligt skilja från staten och att geoss en politik rörande trossamfund som helt och fulltbygger på religionsfrihetens principer. Det är viktigamotionsyrkanden. En demokrati i egentlig meningska inte favorisera någon på grund av dennes religiö-sa övertygelse eller medlemskap i visst samfund. Ettdemokratiskt samhälle ska respektera människors trooch i sin lagstiftning vara sekulariserat. Detta är minoch de grönas fasta övertygelse.I reservation 3 av mig och yrkasbifall till motion K271. Motionens hemställanspunktär lika enkel som koncis: "begär att re-geringen lägger fram förslag till ändring av berördalagar i syfte att åstadkomma ett slutligt skiljande avSvenska kyrkan från staten. "Låt oss verkställa detta! Jag yrkar bifall till reser-vation 3.Herr talman! Det har i debatten hävdats, ochkommer kanske också här att hävdas, att motio-nens krav är onödigt, att talet om att kyrkans skiljan-de från staten inte är fullständigt bara är prat. Mensvara mig då! Om nu är helt skildfrån staten, från oss och vår ibland ganska klåfingrigavilja att lägga oss i, varför är det då vi som sitter idenna kammare som i särskild lag reglerar att Svens-ka kyrkan är ett evangelisk-lutherskt trossamfund ochen öppen folkkyrka? Varför överlåter vi inte tillSvenska kyrkans beslutsfattare att bestämma om densaken?Ska vi också gå in i lagen och reglera att Social-demokraterna är ett parti som vilar på socialdemo-kratiska värderingar, att anammar de libe-rala idealen eller att står för decentralism,solidaritet och ekologisk hållbarhet? kanskesådana lagar - det ska jag erkänna - vore bra för denpolitiska eller ideologiska ordningen, men givetvis ärdetta deklarationer som vi ska överlåta till respektivepartis kongresser och landsmöten. Likaså bör kyrkansjälv fatta beslut om sin övertygelse och sin upp-byggnad.Herr talman! I betänkandet behandlas också dennågot mer komplexa frågan om statens inblandningvid uppbörd av avgift till trossamfund. Miljöpartietifrågasätter ordningen att en förening ska ha rätt tillhjälp från staten med indrivning av avgifter just föratt föreningen råkar basera sin verksamhet på någonform av andlig tro. Om vi återigen ska dra parallellertill den värld som vi kanske känner bäst, den politiskavärlden, så skulle de flesta uppfatta det som ganskaabsurt om i Häglinges medlems-avgift till den politiska föreningen degröna skulle hämtas in av skattemyndigheten.Lika absurt är det givetvis att densammes med-lemsavgift till den andliga föreningen in av samma myndighet. Därför måste lagen omtrossamfund utvärderas med siktet inställt på ett jäm-ställande av religiösa och andra föreningar i dettahänseende. Särskilt viktigt blir det om man betänkerde akuta problem som uppstår och som förtjänstfullt redogjort för.Låt mig avslöja en sak, herr talman. Jag har engång varit scout. Det var dock länge sedan jag sistbesökte scoutgården i eller betalade in någonmedlemsavgift till scoutrörelsen. Men jag får fortfa-rande tidningen hit till min lägenhet i Stock-holm. Uppenbarligen finns jag med i deras register.Jag hyser inte agg mot scoutrörelsen för att derasmedlemsregister inte är ordentligt uppdaterat. Mendet verkar naivt att tro att just för att en förening ba-serar sin verksamhet på andlighet så har de bättre kollpå sin medlemsmatrikel än vad mina scouter har.Problemet är bara att när scouterna missar att strykamig får de betala mig en gratis tidning - det är enganska bra tidning - . Om etttrossamfund med medlemsavgiftsindrivningshjälp avstaten gör samma misstag är det ibland jag - den sominte har gjort något misstag - som kan tvingas betalaför det.Det är ingen hemlighet att det har hänt att ett regi-strerat trossamfund och en enskild person har haftolika uppfattningar i frågan om den enskilde verkli-gen är medlem i samfundet. Dagens ordning innebäratt trossamfund med statens hjälp kan tvinga enskildaatt betala in avgifter till trossamfund även när det ärobefogat. De akuta problem som här uppstår och somjag har försökt förklara löses inte nöjaktigt enbartgenom en utvärdering av lagen. Det krävs att vi gårtill handling. Lagen bör ändras så att skattemyndig-heterna lyssnar på den avgiftsskyldige. I fall då oe-nighet uppstår med trossamfundet får en ordinärrättslig prövning ta vid. Detta är också innebörden avreservation 4 i betänkandet.Herr talman! Slutligen behandlas i betänkandetfrågor som rör begravningsavgifter. Om detta kom-mer min vän och partikamrat snart attta till orda.Anf. 50 ():Herr talman! fattade ett prin-cipbeslut om ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkan. gjordes ändringar igällande lagstiftning angående bland annat begrav-ningsverksamhet och att staten skulle biträda trossam-fund med uppbörd av avgifter. Beslutet trädde i kraftden . De lagar och lagändringar som vinu diskuterar i detta betänkande har alltså inte såmånga år på nacken. De ändrade relationerna ochlagarna bygger också på en överenskommelse mellanSvenska kyrkan och staten som föregicks av ett om-fattande utrednings- och förhandlingsarbete. Mångaav er var med, jag var det inte själv, men det är ettväldigt stort arbete som startade inte , intepå 70-talet utan snarare . Detta varen stor förändring, och en sådan måste få tid att sättasig.Jag vill därför , herr talman, yrka bifalltill utskottets förslag.Svenska kyrkan har en lång tradition i ochär en del av kulturhistoria. Att ha sin be-gravning knuten till är för de allraflesta det mest naturliga. Även för dem som inte ärmedlemmar i ter det sig naturligtmed den sista vilan där.Som påpekade är ettmångkulturellt samhälle, och det ska vi vara stoltaöver. För att vi ska känna trygghet i olikheterna be-höver vi alla lära mer om de olika kulturerna.