prot · GQ0950 · 2003-01-31 00:00:00 — En utbildning av polisen i ländernapå andra sidan och i många av länderna isödra tror jag skulle vara ett verksamt verktygför att komma till rätta med eller åtminstone försökabekämpa de här förfärliga händelserna.Vad jag framför allt saknar är än mer av verkliga,konkreta insatser. Första gången jag själv kom i kon-takt med ordet trafficking var i på kvinnokon-ferensen 1995. Jag är helt övertygad om att ministern,eller åtminstone UD och de som då sysslade medbiståndsverksamhet, tidigare hade fått upp ögonen fördenna förfärande verksamhet.I dag talas det mycket om planer, kartläggningaroch överläggningar, och det behövs naturligtvis ock-så. Men kommer unga flickor och pojkar tillStockholm, till eller till - de flestakanske kommer till . kommer ocksåunga flickor med små barn. Det är inte bara små barnsom säljs till föräldrar som hett önskar ett litet barn,utan också små barn som medverkar i sexindustrin.Det är ett nytt mönster i de här förfärliga historierna.Det kommer alltså unga flickor som har barn med sig,och bägge medverkar sedan i sexhandeln.Samtidigt nedrustas polisen i när det gäll-er kompetens på det här området. Jag läste i tidningeni dag att den speciella grupp som temporärt har arbe-tat mot trafficking i och har enmycket hög kompetens på det området, genom insat-ser av , ska finnas kvar. Jag hop-pas att det är riktigt.En del av de ungdomar som kommer hit till Sve-rige lyckas komma tillbaka till sina hemländer. Därhar de inga sociala kontakter, inga pengar och ingenbostad. Där skulle kunna göra en praktiskinsats i än större omfattning, naturligtvis genom in-formation men också genom konkreta insatser. De härbarnen, de här flickorna och pojkarna, kan inte vänta.Då är de fast i den här sexköpsfällan.Anf. 33 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vet att vi alla är helt överens omatt det här är en form av modern slavhandel som detär väldigt viktigt att vi får ett absolut stopp för och attvi verkar för det internationellt.Rigmor började med att ta upp handelnmed barn, vilket ju är en fullständigt vidrig företeelse.Vi har följt de exempel som tar uppoch hur man arbetar för att få stopp på detta när detgäller internationell adoption.Ett viktigt skäl till att har drivit att allaadoptioner ska ske utan penningersättning är att ris-kerna är så mycket större så fort man börjar accepterapenningersättningar. Det här har varit en viktig prin-cip för oss.Likaså har vi, både genom de svenska myndighe-terna och adoptionsfrå-gor, arbetat för att man ska följa upp och kontrollerabåde länder och enskilda som man samarbetar medför att kunna reagera och ingripa mot detsom kan misstänkas vara barnhandel.Om man har upptäckt några fall där man harmisstänkt den här formen av enskilda överträdelserhar man försökt gå in och sätta stopp fördet. Men det är, som sagt, alltid en fråga om att fak-tiskt hitta detta och upptäcka det när det sker. Det ärockså viktigt att vi får andra länder att tydligt ageramot allt som kan misstänkas ha med barnhandel attgöra.Till ska jag säga att när dethandlar om att gå emot sexuell exploatering och ar-beta för jämställdhet, om det är det menarmed sunda vanor, är vi överens. Det är också vad vitydligt har strukit under när vi har talat om att efter-frågan också bidrar till att vi får en trafficking av dethär slaget. Därför är det viktigt att vi på ett väldigttidigt stadium och tidigt i åldrarna börjar tala omsexuell exploatering och att vi försöker stärka flick-orna genom jämställdhetsdebatten och göra de svens-ka pojkarna till icke-köpare genom att göra demmedvetna om jämställdhetsfrågorna och faran medsexuell exploatering. Vi tror också att det skulle varabra om fler länder gör som , att de kriminali-serar i den form som har gjort. Det innebärautomatiskt att det därmed blir en ökad utbildning avpolisen och en ökad information.Vi kan nog se på den svenska polisen att det harhänt väldigt mycket , blandannat genom lagstiftningen och genom att man harfått en ökad medvetenhet om trafficking-frågorna ochgenom att det så tydligt har prioriterats från denhögsta polisledningen och politiskt.Vi kan inte från regeringens sida styra de enskildalokala polismyndigheterna. Jag reagerade som allaandra, som medborgare, när jag läste att gruppen iStockholm skulle läggas ned. Ordföranden i polis-nämnden är , så jag hoppas därmed kan hantera det lokalt. Men vi får intesom regering lägga oss i det.Däremot har jag till min glädje sett att Rikspolis-styrelsen har kontaktmän på alla polismyndig-heter för att också göra arbetet mot trafficking till ettstående inslag.Det här är några viktiga frågor, men sedan handlardet naturligtvis också om offrens situation. Det harvarit en viktig fråga för oss från svensk sida att, na-turligtvis, titta på de flickor som kommer hit och hardrabbats men framför allt att diskutera med de ländersom offren kommer ifrån, där de ofta har sitt ur-sprung. Vi får inte enbart titta på vad vi kan görarepressivt för att få stopp på det här, utan vi måsteockså göra allt vad vi kan för att arbeta med offren,ge dem möjlighet till utbildning och till bra och vikti-ga insatser.Anf. 34 ():Herr talman! I en debatt här i harman pratat om nyfattigdom i . Det är möjligenen varningssignal, men när jag lyssnade på den de-batten tänkte jag onekligen på de verkligt fattigamänniskorna på det här jordklotet. har jagsaknat en jordglob i den här plenisalen, en symbol föratt vi hör ihop på jorden. Det är ju oftast de verkligtfattiga människorna som det handlar om när det gällerbarnhandel.Jag har själv varit på besök i de här länderna ochsett de kvinnor som finns i de fattiga familjerna. Manblir onekligen skakad - det går inte ens att göra sig enföreställning om hur människor har det. Då kan manockså förstå att kvinnorna inte har ork. Det är ju heltfantastiskt att de över huvud taget kan föda barn. Dethar man ju undrat över. Men dethandlar också om att ha ork att fostra sina barn, attinte falla för frestelsen när den kommer. Det är ju sådet måste vara när det kommer människor som köperbarnen - när det är korruption - för att sedan lämnaöver dem till barnhem.När det gäller hur vi i på bästa sätt skakunna vara med och stävja den här fattigdomen sägsdet i svaret från utrikesministern att regeringen hållerpå att färdigställa en strategi för hur biståndet skakunna användas för att bekämpa människohandel. Jagtror att det är där det ligger. Hjälp till självhjälp är ettmåste. När kommer den här färdigställda strategin,och när tar vi ett gemensamt ansvar här i riksdagenför att höja biståndet till den nivå som det borde liggapå?I svaret redovisas också hur man arbetar. Manpratar om Sida. Man pratar om andra organisationer,, Kvinna till Kvinna och . Det ärbra, men frågan är: Arbetar till exempel Sida med rättprojekt? Hur följer man upp det? Hur utvärderar mande olika projekten? Men framför allt: När kommer viatt få ett bistånd som står i proportion till den fattig-dom som man pratar om att vi har i ? Jaganser att ändå är ett ganska rikt land och attvi har råd att dela med oss.Anf. 35 ():Herr talman! måste jag snabbt göra ett tillrät-taläggande. Jag vet inte om utrikesministern missupp-fattade mig när jag talade om utbildning av polisen.Jag menade naturligtvis inte att vår svenska polis pånågot sätt var involverad i trafficking eller inte hadeutbildning på det området. Men jag tror att Sverigeskulle kunna göra en stor insats genom att hjälpa tillmed att informera och utbilda poliser i andra länder.Jag var i . Där berättade de attde hade svårt att lagföra skurkar på det här området,därför att polisväsendet självt var så involverat i denhär verksamheten att det inte gick. Man fick gå tillTyskland för att kunna göra detta. Det tycker jag visaren bild som vi borde försöka hjälpa till att rätta till.Jag vet att väldigt mycket görs, och jag vet att all-ting i det här huset tar tid. Vi brukar ju säga att de-mokrati tar tid, men det är väldigt ofta för att vi skakomma överens och för att vi ska skicka ut saker påremiss och alla ska få säga vad de tycker. När detgäller just den här frågan vet vi vad vi alla i den härkammaren tycker och - det tror jag att vi kan säga -de allra flesta ute i samhället. Då tycker jag att detvore roligt, för att inte säga nödvändigt, om det händebetydligt mer.När jag var i såg jag några av de sheltersom fanns. De är ju inte vad vi kallar skydd i verkligmening. Man har inte resurser att skydda de här flick-orna från de skurkar som hanterar den sexuella explo-ateringen. Man kan ge dem en säng och mat för da-gen, men det kunde man inte längre på de ställen somjag var på därför att pengarna inte räckte. Då finns detbara en utväg för de här flickorna och för de här bar-nen, och det är att återgå till prostitution. Jag tror attSverige skulle kunna göra betydligt mer än vad vi göri dag i de här fallen.Anf. 36 Utrikesminister ():Herr talman! Det är riktigt att det finns mycketmer som länder gemensamt kan göra för att bekämpatrafficking. Däremot vill jag nog inte gå med på attdet har tagit för på det här områ-det. Om jag ser på vad vi har gjort på en ganska be-gränsad tid för att väcka den här frågan internationelltkan jag nog se att det har gått ovanligt fort.Jag minns när vi tog upp detta i EU första gångenpå . Det är lite sedan.Väldigt många av länderna runt bordet var inte ensmedvetna om problemet, hade över huvud taget aldrigdiskuterat frågan. På de tre åren har vi fått detta till enav EU:s prioriterade frågor och en fråga som i dagingår i samarbetet med och . Det finnsväldigt goda exempel i samarbetet med ochFilippinerna på hur man har arbetat när det gällerinsatser för offren och hur man har arbetat för att medpolis- och åklagarväsendet se till att upptäcka, reageraoch agera när det gäller de här exemplen.När jag tittar på arbetet inom EU kan jag se att dettidigare inte fanns något arbete kring detta men har börjat både med ett jobb som ska stödjaoffren och med den här utbildningen och reforme-ringen av polis- och åklagarväsendet som är så viktigför att arbetet ska fungera.Självklart är det ett misslyckande så länge traf-ficking över huvud taget finns kvar, men jag kan ändåse att det har hänt förhållandevis mycket på de år somvi har arbetat med detta. För att få det här arbetet attslå igenom på bred front är det naturligtvis ocksåavgörande med opinionsbildning. Därför var jagväldigt tacksam över . Den visas nu i hela Europa.Som jag sade i svaret kommer vi från svensk sidaatt försöka bidra till att den visas också i länder därden annars kanske inte skulle få så stor spridning, tillexempel i . I dessa länder kan man ha storatrafficking-problem och en stor fattigdomsom gör att människor inte får möjlighet att se filmen.Filmen kan påverka politiker som den för-hoppningsvis ger mycket information till den bredaallmänheten i flera av de berörda länderna.Anf. 37 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt beröra just sex-handeln. Men jag kan inte låta bli att lite kort beröraden i anslutning till vad jag sade tidigare om att jäm-föra länder och fattigdom och nyfattigdom i Sverige.Vi skulle kunna ta in den del som har att göra mednyrikedomen i , när våra svenska herrar börjaråka till . Frågan kom upp här hemma ocksåom hur de utnyttjade främst unga kvinnor på andraställen där de tyckte att de kunde leva ut en avsaknadav någonting här hemma, eller vad det kunde vara.Någon form av nyrikedom var det dock.Men det viktigaste som jag vill ha med i dennadebatt är ändå den skrämmande utveckling som finnsi de fattiga länderna bland de underordnade männi-skorna. Det handlar om kvinnors och barns ställning idessa länder. Jag önskar att vi i tar vårt an-svar och ser till att vårt bistånd höjs så att vi med gottsamvete kan säga att vi gör vad vi kan.Jag vill önska utrikesministern lycka till. Jag kanärligt säga att jag tycker att utrikesministern arbetarbra med dessa frågor.Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är väldigt glad att vi har en så-dan bred enighet kring alla partier när det gäller ar-betet mot trafficking. Vi är också eniga om hur viktigtdet är att vi fortsätter att arbeta med att öka biståndetför att även kunna använda det.Vi får fortsätta med den internationella samverkanoch det internationella arbetet, men vi ska heller ald-rig glömma det som ledamöterna har frågat om ochtagit upp här, nämligen efterfrågan också i vårt egetland. Vi måste på alla sätt motverka och bekämpa attefterfrågan uppkommer och att män använder sig avdenna typ av vidrig könshandel.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2002/03:100 om Isra-els annekteringspolitik på den palestinska Väst-bankenAnf. 39 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vad jag av-ser att göra inom EU och FN, dels med anledning avden mur som håller på att bygga, dels för attmotarbeta annektering av palestinsk mark,samt vad jag tänker göra för att förhindra att palesti-nier som hamnar på västra sidan av muren inte förvi-sas till den resterande delen av . Slutligenhar frågat vad jag avser att göra för att EUska återkräva de pengar som utbetalats till som kompensation för israeliska medelsom borde överföras till palestinierna men som aldrigöverförts till dem samt för att palestinsk egendomsom förstörts av israelisk militär ersätts av Israel.Jag delar oro över den förvärrade kon-flikten mellan israeler och palestinier. Återockupa-tion, upprepade självmordsbombningar och utom-rättsliga avrättningar har fångat parterna i en ondcirkel. Den fortsatta bosättningspolitiken lägger yt-terligare hinder i vägen för en tvåstatslösning grundadpå folkrätten, inklusive säkerhetsrådets resolutioner.Muren kommer att göra livet svårare för dem som bori dess närhet.Israel har inte formellt annekterat det palestinskaområde som ligger mellan muren och gränsen tillIsrael. Områdets folkrättsliga status har inte föränd-rats. Men den konfiskering av mark som gör föratt bygga muren strider mot den humanitära rättensskydd för enskild och allmän egendom på ockuperatområde. Detta är inte acceptabelt.Som riktigt påpekar kommer muren attpåverka palestinier på båda sidor. och EUkommer inom olika internationella fora att fortsättaatt kräva att respekterar folkrätten, inte minstförbudet mot annektering. Vi kommer att fortsätta attkräva att som ockupationsmakt agerar i enlig-het med den humanitära rätten. Palestinierna västerom muren måste givetvis tillåtas bo kvar. Det vorehelt oacceptabelt om palestinier förvisades från sinahem eller vägrades tillträde till sin jordbruksmark.Deras rörelsefrihet måste respekteras.Sverige har inom EU verkat för att frågan om mu-ren och dess konsekvenser uppmärksammas. I dendeklaration som antog i Köpenhamnden krävde EU ett stopp förytterligare konfiskering av mark för byggandet avmuren. och EU kommer att fortsätta att förafram detta budskap till Israel.EU ger ett regelbundet budgetstöd till den Pales-tinska myndigheten. Detta stöd syftar till att myndig-heten ska kunna fortsätta att bedriva sin verksamhetmed skolor och hälsovård. Budgetstödet har varitextra betydelsefullt när myndighetens egna resursersinat genom vägran att överföra innehållnaskattemedel. Däremot är det inte så att budgetstödetär en ersättning för dessa medel. Något krav på åter-betalning är därför inte aktuellt. Jag vill för övrigtnämna att gjort överföringar tillden palestinska myndigheten.När det gäller den förstörda egendomen har EUvid upprepade tillfällen tagit upp detta med israeliskamyndigheter. framförde det spanskaordförandeskapet i EU:s namn sin oro över förstörel-sen av palestinsk infrastruktur och annan egendom ibrev till det israeliska utrikesministeriet. Till brevetvar fogad en lista över värdet av den förstörda egen-domen. Denna lista uppdateras regelbundet. Fråganhar även tagits upp i andra sammanhang, till exempelvid associeringsrådet mellan och i oktober2002. EU har i en demarsch protesterat mot förstörel-sen av Programmes lager i den 30november 2002, som innehöll livsmedel som finansi-erats av och Sverige.Sverige har också bilateralt tagit upp förstörelsenav både EU-finansierade och svenskfinansieradebiståndsprojekt med den israeliska ambassaden iStockholm. Varken eller EU har för avsikt attlåta denna fråga bero, även om inte svarat på etttillfredsställande sätt på de framställningar som EUhar gjort. Vi kommer att fortsätta att kräva att händel-serna utreds och att ersätter den förstörda egen-domen. EU å sin sida har förbehållit sig rätten att ilämpliga fora kräva ersättning för förstörd egendom.Anf. 40 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Jag vill också säga att jag tycker att svaret iord uttrycker mycket av det som jag efterlyste. Sam-tidigt är det något som inte stämmer.Det handlar för det första om glappet mellan ordoch handling. Att utrycka oro, framföra uppfattningartill , ta avstånd från agerande och säga attdet är oacceptabelt låter sig göras. Men mer måstetill.Det palestinska folket lider av en apartheidpolitiksom nu också har sträckts ut utanför eget om-råde till det palestinska territoriet. delas.Palestinska städer stryps åt av strypsnaror i form avmurar, rakbladsstängsel, vallgravar och elektroniskadetektorer. Därför räcker inte orden. Därför måstehandling till.För det andra handlar det om skillnaden mellanutrikesministern och statsministern. När hörde vistatsministern uttala sitt självklara stöd för palestini-ernas rätt till sitt eget territorium mot annekte-ringspolitik? När statsministern uttalar sig är det alltidomgärdat av olika förmildrande omdömen som fram-för allt tar sin utgångspunkt i en självklar avsky försjälvmordsbombare och terrordåd.För det tredje handlar det om undfallenheten motUSA. har nyckeln till lösningen av konflikten iMellanöstern. har möjligheten att agera, menUSA avvisar denna möjlighet. Anledningen är up-penbar: främste vän i regionen är . USAblockerar i säkerhetsrådet alla resolutioner som påallvar kan tvinga att förändra sin folkrättsvidri-ga politik.Dessa tre glapp leder till att ingenting egentligenförändras. Ingenting sker som tvingar att för-ändra sin politik. I det israeliska valet har en klarmajoritet av det israeliska folket uttalat sitt stöd fördenna politik. Omvärlden måste då självklart reageramed styrka, avsky, upprördhet och ilska mot denbehandling som det palestinska folket utsätts för.Utrikesministerns ord ekar tomt så länge de inte ärkopplade till handling. Då menar jag inte i första handdiplomatiska aktiviteter, uttalanden i eller olika typer av uttryck för den oro som utri-kesministern uppenbarligen känner och som säkert ärärligt menad. Jag menar en svensk aktiv fredspolitiksom tar avstånd från byggande av muren, somtar avstånd från annekteringspolitiken, som tar av-stånd från ockupationen, som tar avstånd från be-handlingen av palestinier på ockuperat område, somtar avstånd från bosättningarna och som visar att vi ären del av en omvärld som menar allvar. Vi accepterarinte detta. måste dra sig tillbaka för att en två-statslösning och fred ska kunna åstadkommas.Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! gör det här, . Sve-rige tar avstånd från muren, från ockupationen, frånbehandlingen av palestinierna och från bosättningar-na. gör därmed precis vad den svenskaregeringen gör, nämligen använder orden. Regeringenförsöker också använda handlingen. Vi är ett av deländer som ger störst stöd till palestiniernas egenadministration, till att försöka bygga upp det Palestinasom vi alla hoppas också ska bli grunden för en pa-lestinsk stat.Sverige har tillsammans med andra EU-länderockså försökt realisera en palestinsk stat genom EU:sfärdplan, som har till mål att upprätta två stater sidavid sida i fredlig samexistens 2005. Statsministern hartydligt uttalat sitt stöd för en tvåstatslösning och fören palestinsk stat. Självklart ingår här också en avskyför terroristhandlingar och självmordsbombningar.Detta kan vi aldrig acceptera. Det gäller inte barastatsministern utan också mig. Jag hoppas att det ävengäller det gäller den finns detalltså inget glapp mellan ord och handling. Problemetär naturligtvis att det internationellt finns ett sådantglapp eftersom vi har tagit resolution efter resolutionutan att dessa resolutioner har efterlevts. Det är ettproblem. Det tror jag att åtminstone alla europeiskaländer instämmer i.Därför är också ett av våra gemensamma problemhur vi ska kunna få en tillräckligt tydlig internationellenighet för att också kunna få en verklighet bakomorden och genomföra de resolutioner som FN harbeslutat om. Här har ett avgörande ansvar. Jaghoppas att EU , direkt efter de israeliska valen,tillsammans med FN, och ska kommaöverens om den färdplan som ligger till grund förbildandet av en palestinsk stat och också se till attsteg för steg i handling genomföra denna färdplan.Men sanningen är väl, , att så länge viinte använder militärt våld är det i huvudsak ord ochekonomiskt stöd till palestinierna som återstår om viska försöka genomföra en bra politik både för palesti-nier och för israeler.Anf. 42 ():Herr talman! Låt mig först instämma i avståndsta-gandet från terror och självmordsbombare. Det ärsjälvklart och en utgångspunkt för varje seriös ochrimlig diskussion om hur vi ska komma till rätta medde grova kränkningar av människors rättigheter somsker i och Palestina.Men låt oss inte heller avvika från huvudfrågan.Det finns en ockuperande stat och ett ockuperat land.Det finns ett folk som lider under ett annat folksöverhöghet, och det sker i strid med folkrätt, männi-skorätt och internationella resolutioner. Det är grund-orsaken till det vi ser i Mellanöstern.Jag tror inte att Världssamfundet ska hota medeller tillgripa militärt våld. Jag tror dock att det finnsen mängd olika åtgärder som vi kan ta till nu ochframför allt ta initiativ till att andra följer efter.Därför var mina frågor inriktade på just detta: Vadavser utrikesministern att göra i EU och FN för attVärldssamfundet ska ingripa mot dessa grova brottmot folkrätten? Vad avser utrikesministern att göraför att på ett konkret sätt motarbeta annekte-ring av palestinsk mark?Det enda konkreta svar som finns i interpella-tionssvaret från utrikesministern är att någon återbe-talning från inte är aktuell för de pengar somEU har stått för till den palestinska myndigheten. Dåfrågar man sig: Vilken press sätter detta på en maktsom struntar i att överföra skattemedel som rimligenoch rätteligen borde tillhöra den palestinska myndig-heten? Vilken press sätter det på en stat som syste-matiskt struntar i omvärldens reaktioner och interna-tionella resolutioner?Vi har några förslag. För det första: Säg upp fri-handelsavtalet mellan och ! Visa att EUmenar allvar! Detta görs inte av ensamt, menutrikesministern är uppenbarligen inte ens beredd attföra fram frågan i , att väcka fråganom att den klausul i avtalet som handlar om respektför människorätt också ska användas till att sättapress på att sluta upp med sin människofientli-ga politik.För det andra: Diskutera sanktioner! Diskutera att sätta ekonomisk press på Israelför att visa att omvärlden inte accepterar att derasregering bedriver en politik i strid med förnuftet!Utrikesministern säger att det finns ett glapp in-ternationellt. Ja, men vad gör då för att mins-ka glappet mellan ord och handling internationellt?Vad gör för att konkret försöka påverka ut-vecklingen och verkligen visa att vi inte hör till demsom i tysthet accepterar att man bygger murar runtmänniskor, att man deporterar människor och att manförvägrar dem möjligheten och rätten att leva ettnormalt liv?Vi accepterar inte politik, och detta ska sä-gas. Men det ska också följas av handling.Anf. 43 ():Herr talman! På vägen hit passerade jag påMynttorget en demonstration, uppenbarligen mot enmur. Jag tänkte naturligtvis först av allt på Berlinmu-ren, som ju är den vi har haft närmast till. Men när jagförstod att det gällde ett stöd för interpel-lation blev jag lite förbryllad. Jag trodde att god kommunist var anhängare av Berlinmuren.Så småningom förstod jag dock skillnaden.