prot · GQ0985 · 2003-04-04 00:00:00 — Jag tycker att det har varit en heldel konstruktiva saker. Det är helt sant att funktions-hindrade människor hör till de fattigaste bland defattiga. Det är också så att mycket av det som vi kal-lar för funktionshinder sett ur ett fattigdomsperspek-tiv handlar om att det faktiskt inte finns pengar tillmediciner. Många människor är funktionshindrade ide fattiga länderna enbart beroende på detta, inteberoende på att det inte finns effektiv behandling.Jag tänkte som konklusion säga att jag ser väldigtpositivt på att den fortsätter attarbeta för mänskliga rättigheter för funktionshindra-de. Målsättningen är naturligtvis att man ska kunnaleva delaktiga och jämlika liv som andra människor,det vill säga att hjälpa funktionshindrade människoratt ta makt och kontroll över sina egna liv. Jag villmarkera att jag hoppas att det här av statsrådet och avden kommer att ses som en vitalfråga även i fortsättningen.Avslutningsvis tänkte jag bara återvända till te-mat, så att säga. En av de grupper som på det tydli-gaste sättet blir offer i krigssituationer är funktions-hindrade människor. Krig är inte bara preci-sionsbombningar. Det är inte alls militärer som görupp om någonting på en avskärmad arena. Tvärtom ärdet väldigt mycket fråga om massterror. Äldre tiderskrig, som man brukar se som väldigt barbariska, vardet också ur vissa synpunkter. Men de var det inte påså sätt att det inte fanns effektiva massförstörelseva-pen, som det finns . Bombterror, kemiskastridsmedel och lömskt utplacerade landminor ärnågot för vår tid, något som skapar funktionshinder ikrig och något som jag tycker att vi aktivt ska be-kämpa på alla sätt vi kan.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Jag har tre skäl att känna ett person-ligt engagemang i att fullfölja det arbete som vi hartalat om i den här diskussionen. Det första är det sistasom talade om, nämligen att det , kriget utan offer, inte finns, inte kommeratt finnas. Kriget måste därför avskaffas som ett sättatt lösa politiska problem och mänskliga konflikter.Det som sker nu kommer dag för dag, timme förtimme, att än en gång besanna att detta är en grymillusion som människor av någon anledning hängersig åt: att de plötsligt ska kunna använda de mestförfärliga vapen till att utöva ett våld som inte skaparnågra offer.Mitt andra skäl är att om vi vill leva i ett välfärds-samhälle finns det ingen möjlig kompromiss om attdet inte ska gälla alla. Själva idén om välfärdssam-hället är just att det ska gälla alla människor, att detska gälla allas rätt och att det rättighetsperspektivetska besjäla både samhällsbygget i vårt eget lilla landoch vårt engagemang i hur andra länders befolkningarska bygga sina samhällen.Jag kan inte, fru talman, avstå från en personligtanke. Jag är lite stolt över att få föra den här diskus-sionen eftersom min far, , en gång ivärlden, som mycket aktiv i olika folkrörelser ochsom borgarråd i , var en av de första ilandet som började arbeta för just funktionshindrademänniskors roll och inplacering i det svenska sam-hället. Det är med en känsla av stolthet som jag kän-ner att jag nu har fört detta arv vidare i diskussionenmed var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:245 omstrategi för att minska djurförsökAnf. 62 Jordbruksminister ():Fru talman! har ställt en radfrågor till mig om användning av försöksdjur. Frå-gorna rör begränsning av antalet använda försöksdjur,försöksdjurens lidande, alternativ till djurförsök,onödiga djurförsök, talerätt för djurskyddsorganisa-tioner, kosmetikatester och den djurförsöksetiskaprövningen.Användning av försöksdjur är en verksamhet somär omgärdad av detaljerade bestämmelser i densvenska lagstiftningen. Skälet är att verksamheten ärkomplicerad och att den kan innebära svåra etiskaavvägningar. Djurskyddslagstiftningen innebär i sigen avvägning mellan å ena sidan behovet av att kunnaanvända djur och å andra sidan vårt ansvar mot dju-ren och deras välbefinnande. I regeringens skrivelseAnvändning av försöksdjur, finns en bred belysningom vad användningen innebär och en redogörelse förvad som pågår för att begränsa försöksdjursanvänd-ningen. Vidare redogörs bland annat för bestämmel-serna på området, den djurförsöksetiska prövningenoch försöksdjursanvändningens ändamål och de re-sultat som kan uppnås.Regeringen har tillsammans med och ()tagit en rad initiativ i syfteatt begränsa användningen av försöksdjur och stärkaskyddet för de försöksdjur som används.Regeringen har tillsatt flera utred-ningar inom försöksdjursområdet. Det senaste delbe-tänkandet Etisk prövning av djurförsök överlämnadestill mig och remissbehandlas nuunder våren. Utredaren föreslår en rad åtgärder för attstärka prövningen, bland annat att nämnderna utökasmed en ledamot som ska vara veterinär, att riktlinjerför den etiska prövningen antas och att rutiner föröverblick och kontroll av djurförsöken utvecklas.De djurförsöksetiska nämnderna har en viktiguppgift i att granska ansökningar om att få användaförsöksdjur. En nämnd ska vid prövningen blandannat ta hänsyn till å ena sidan försökets betydelseoch å andra sidan lidandet för djuret. Nämnden skaavslå en ansökan om den inte kan anses vara angelä-gen från allmän synpunkt eller om det är möjligt att fålikvärdig kunskap genom andra metoder. Den sökan-de ska särskilt ange om andra metoder än den valdakan användas för att uppnå syftet med försöket. CFNhar, i samband med förordnanden av ledamöter, beto-nat vikten av att universiteten och läkemedelsindu-strin föreslår ledamöter med särskild kunskap omalternativa metoder.Prövningen ska säkerställa att några "onödigadjurförsök" inte genomförs. Inom till exempel denbiomedicinska forskningen är det ibland nödvändigtatt använda försöksdjur för att söka ny kunskap. Syf-tet kan till exempel vara att hitta metoder för att be-handla eller bota vissa sjukdomar hos människor ellerdjur. Vilken kunskap som i det långa loppet visar sigvara av avgörande betydelse kan, av naturliga skäl,inte avgöras på förhand. Alla aktörer som beviljarforskningsmedel bedömer projektens vetenskapligakvalitet. Forskningen ska vara av intresse, relevansoch nytta för samhället.I betänkandet Djurförsök som presenterades 1998framförde utredaren bland annat att arbetet med attbegränsa försöksdjursanvändningen ska utgå fråndjurens situation och att det är speciellt viktigt att fåbort de mest plågsamma försöken. Regeringen gavmed anledning av detta CFN i uppdrag att utredaförutsättningarna för att göra en kvantifierad bedöm-ning av smärta och andra obehag i samband meddjurförsök. Därefter har CFN infört krav på klassifi-cering av försöken i svårighetsgraderna ringa, måttligrespektive avsevärd.Jordbruksverket och har i en åtgärdsplan föratt stärka djurskyddet inom försöksdjursområdetbland annat aviserat nya föreskrifter om djurförsök.Sådana föreskrifter beslutades och träder ikraft . Föreskrifterna innehållerbland annat bestämmelser om vissa typer av djurför-sök, såsom produktion av antikroppar. I föreskrifternafinns även bestämmelser om djurförsök i undervis-ningen och förbud mot användning av vissa arter avprimater.I utförs inga kosmetikatester. Inom EUhar frågan om användning av försöksdjur för att testakosmetika varit aktuell . harbeslut fattats om att förbjuda testning av färdigakosmetiska produkter. Förbudet träder i kraft nästa år.Marknadsföringsförbud mot djurtestad kosmetika ochförbud att testa ingredienser träder i kraft så snartalternativa metoder är tillgängliga och senast sex årefter direktivets ikraftträdande.Anslagen för att utveckla alternativa metoder tilldjurförsök har kraftigt förstärkts. CFN har på reger-ingens uppdrag utarbetat en strategi för hur de utöka-de anslagen kan användas. CFN har därefter inrättaten särskild forskningskommitté för att granska pro-jekten och ett vetenskapligt råd med svensk och in-ternationell expertis för att göra den slutliga bedöm-ningen.Jag har här redovisat en rad åtgärder som var ochen bidragit till att stärka skyddet för försöksdjur ochbegränsa försöksdjursanvändningen. Säkerligenkommer det framöver att finnas behov av ytterligareåtgärder. Närmast kommer jag, då remissbehandling-en är genomförd, att ta ställning till förslagen i betän-kandet Etisk prövning av djurförsök. serjag fram emot att få ta del av förslagen i ett betänkan-de som kommer att fokusera på användningen avgenetiskt modifierade djur.Anf. 63 ():Fru talman! Först vill jag tacka jordbruksminis-tern för svaret. Men måste jag säga att endel av mina frågor blivit obesvarade. Jag hoppasdärför att ministern under denna debatt försöker attbesvara frågorna.Djur är levande varelser med känslor som vi. Dekan lika lite som människor behandlas som materiellating som köps, säljs och transporteras som andravaror. Men i historien har människanskontroll över djuren och deras livsmiljö varit så ge-nomgripande som den är . Jag tycker att det ärsjälvklart att djur kan känna smärta och lida, inte barai fysisk bemärkelse utan även i psykisk bemärkelse.Med denna syn på djur som jag har är användan-det av djur i djurförsök ett etiskt problem. Djurförsökinnebär en konflikt mellan olika individers intressen,mellan dem som på lång eller kort sikt kan ha nyttaav djurförsöken och dem som utsätts för dem.I det mycket intressanta och välskrivna delbetän-kandet Etisk prövning av djurförsök sägs det att förden som anser att djur inte kan lida måste djurförsökåtminstone sägas vara ett motsägelsefullt fenomen.Det som är motsägelsefullt består i att å ena sidanutgå från att människor och djur har tillräckligt storabiologiska likheter för att resultaten från djurförsökska ge relevant kunskap om människor. Men å andrasidan hävdas det att djur är så olika männi-skor att det ur moralisk synvinkel inte spelar någonroll vad man gör med dem.Enligt djurskyddslagen ska djur skyddas mot onö-digt lidande och sjukdom. Men om en djurförsöks-etisk nämnd har godkänt användningen av försöks-djur ska man inte anse att de är utsatta för onödigtlidande eller sjukdom när de används.År 2001 användes enligt EU-definitionen ca270 000 försöksdjur i . Men med den svenskadefinitionen, som jag tycker att vi ska använda oss av,tillkommer ytterligare 170 000 djur. Och man brukarsäga att närmare en halv miljon djur används till olikaförsök i , och så har det varit i ganska mångaår.Användningen av försöksdjur är en kompliceradfråga som engagerar många människor. Fler och flerbörjar ifrågasätta djurförsök. I denna grupp finns ävenforskare. Djurförsöks värde är ganska ofta begränsadepå grund av att det finns olikheter mellan människoroch djur. Och såvitt jag vet har det aldrig gjorts någonvetenskaplig utvärdering av djurförsöks verkligavärde. finns det i ganska många fall alternativtill djurförsök, och jag kommer in på det lite senare.Men tyvärr utförs fortfarande djurförsök utan att dealternativa metoder som finns har prövats eller ensövervägts.Man brukar säga att det i de sju djurförsöksetiskanämnderna prövas ca 1 600 försök. Det är mycket fåsom avslås. Det kan man se historiskt. Statistikensäger att det har varit 30-40 avslag under de senasteåren, och ett tiotal av dessa avslag har grundats på attdjuren skulle kunna utsättas för stor smärta eller li-dande.I dag sker ingen återkoppling mellan besluten i deförsöksdjursetiska nämnderna och vad de beslutenleder till. Det skulle vara väldigt intressant att få ensådan återkoppling och utvärdering, för därmedskulle svar kunna ges på de frågor som speglats införnämnden.Det finns alltså många frågor som vi kan diskuterai den här debatten. Jag hoppas att jag får fler svar påmina frågor.Anf. 64 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag håller med att vi har ett etiskt dilemma när det gäller djurför-söken. Det är därför som vi harägnat så mycket kraft åt att försöka hitta en etiskhållning i de här frågorna.Jag tror att försöksdjursfrågorna kommer att varaaktuella framöver. Vi får ju nya frågeställningar ochnya problem att hantera. Därför känns det väldigtangeläget att jobba vidare med dessa frågor och att setill att vi har en god strategi för vårt arbete men ocksåatt ta fram statistik som beskriver hur vi använderdjurförsöken.Under en lång tid har vi satsat på alternativ tilldjurförsöken, och vi har också gjort prioriteringar. Ensådan tydlig prioritering för oss i är att vi intetestar kosmetika. Detta är en tydlig markering.Men i andra frågor som gäller människors ochdjurs hälsa har vi behov av grundforskning. Där harvi ett dilemma. Det går ju inte att säga att det vidvarje tillfälle finns en alternativ metod. Jag tror ocksåatt vi får en ny diskussion när vi ska ta ställning tillgenmodifieringar. Där kommer nya frågeställningaratt finnas med på dagordningen.Jag menar att den väg vi kan gå är att verkligenlyfta fram de etiska problemen och se till att vi satsarpå de alternativa metoderna. Där har vi satsat avse-värda resurser , och just nu gäller detsärskilda pengar till Centrala försöksdjursnämnden.Under en treårsperiod har 5, 10, 15 miljoner satsatspå alternativa metoder. Vidare ska vi se till att vijobbar på ett sådant sätt att vi minskar djurens lidan-de. Där vill jag understryka att man klassarprövningen i tre olika grupper: ringa, måttligt ochavsevärt lidande för djuren. Detta påverkar också deetiska nämndernas ställningstaganden. Det ska finnasen proportionalitet mellan forskningen och djurenslidande.Jag delar alltså uppfattningen att vi har ett etisktdilemma som vi ska ta mycket allvarligt på och han-tera ansvarsfullt. Men min slutsats är att vi också ifortsättningen kommer att ha den här diskussionenaktuell, för vi kan inte helt avstå från djurförsök.Anf. 65 ():Fru talman! Naturligtvis hade jag hoppats på attjordbruksministern skulle ha kunnat säga: tar viett helhetsgrepp om frågan och försöker utarbeta enstrategi för hur djurförsöken ska minska.Jag hade också hoppats att ministern skulle sägaatt det verkligen är önskvärt att djurrättsorganisatio-ner - till exempel Djurens rätt, en organisation med40 000-45 000 medlemmar - hade haft rätt att över-klaga besluten i de försöksdjursetiska nämnderna, fördet känns orättvist som det nu är.I de försöksdjursetiska nämnderna - finnsdet sju sådana i - är hälften forskare ochhälften lekmän. Såvitt jag vet har många, dock intealla, av dem med forskarbakgrund i många fall gjortdjurförsök. Det är viktigt att vi för in i diskussionenvarför det i de försöksdjursetiska nämnderna intefinns fler forskare som har forskat kring de alternativametoderna. Såvitt jag vet finns det inga sådana menjag kan ha fel - och jag hoppas att jag har fel. Detborde vara mycket viktigt för regeringen att trycka påoch också att utbilda folk och öka informationen isammanhanget.Till exempel kan miljöorganisationer enligt miljö-balken ha rätt att överklaga vissa miljöbeslut, och detfinns en önskan från djurrättsorganisationerna om attde också ska ha möjlighet att överklaga till domstol. är det egentligen så att det är de försöksdjursetis-ka nämnderna som beslutar. Sedan har djurrättsorga-nisationerna inte särskilt mycket att göra.I onsdags hade djurskyddsforum - ettmycket fint nätverk här i huset - ett mycket intressantseminarium om alternativ till djurförsök. Bland annatberättade professor , som är cancer-forskare här i , hur han bedriver sin cancer-forskning - utan djurförsök. Han är en av de forskaresom har utvecklat alternativa metoder.På flera håll har kritiska forskare slutit sig sam-man i organisationer som arbetar mot användning avdjur i försök. En tysk sådan organisation är Läkaremot djurförsök. Organisationen har funnits sedan1979 och samlar 300 läkare och naturvetare, somarbetar väldigt intensivt på området. De säger attanvändningen av djurmodeller inte är en lämpligmetod för att utforska de skilda orsakerna bakommänskliga sjukdomar eftersom det finns så mångaoch är så komplicerat. Genetiska, psykologiska, när-ingsmässiga eller miljömässiga orsaker är några. Attse detta och att omsätta det hela på djur är väldigtsvårt, säger många forskare.Det finns en mängd möjligheter, till exempel invitro-system, som mer är provrörssystem. En delforskare säger att där finns mycket stora möjligheter.Man kan använda dessa system för att studera farma-kologiska mekanismer, för att utvärdera giftighets-graden och så vidare. Naturligtvis handlar det ocksåom cellodling och cell- och vävnadsextrakt. En massasaker kan göras.Det är bra att har satsat10-15 miljoner men det behövs mycket mer. Detbehövs ju också information och utbildning, och detbehövs att man ute på universiteten får lära sig myck-et mer om de alternativa metoderna. Vi behöver denhär etiska diskussionen i samhället.Inte heller jag tror att vi helt kan få stopp på djur-försöken. Dock måste vi göra allt vi kan för att mini-mera dem och visa ett respektfullt handlande gent-emot djuren.Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar syn.Vi måste satsa på de alternativa metoderna. Det ärockså det som jag har gett uttryck för här . Vi ärtydligen också överens om att vi inte helt klarar ossutan djurförsöken, även om vi skulle välkomna att viklarade oss utan dessa.Vi behöver de här metoderna parallellt så att säga.I dag är det en mindre del av forskningen som lutarsig mot djurförsök. Enligt de siffror som jag har ärdet av den biomedicinska forskningen som harbehov av djurförsök.Detta med att satsa på alternativa metoder är vialltså överens om, och när vi ska använda oss avdjurförsök gäller det att ha en organisation som har ensträng prövning. Det är något som vi har byggt uppunder senare tid.När det gäller granskningen av de försöks-djursetiska nämnderna har vi ordningen att den somansöker om tillstånd att få göra försök ska i sin ansö-kan också utveckla möjligheter till alternativa meto-der.Som jag nämnde i mitt svar har i samband med förordnandet av leda-möter i de försöksdjursetiska nämnderna betonatvikten av att universiteten och läkemedelsindustrinföreslår ledamöter med särskild kunskap om de alter-nativa metoderna.När det gäller detta med möjligheter att föra talanmot de försöksdjursetiska nämndernas beslut kan jagnämna att vi gjorde 1998, någotsom innebar att de försöksdjursetiska nämndernasbeslut ändrades. I stället för att vara rådgivande blevde bindande. I det sammanhanget fick vi också parts-sammansatta djurförsöksetiska nämnder. I nämndernaingår bland de övriga ledamöterna forskare, försöks-djurstekniker och försöksdjurspersonal. Hälften be-står av lekmän, vilka kommer från djurskyddsorgani-sationer. Djurskyddsorganisationerna är representera-de i nämnderna och deltar i de beslut som nämndernafattar. Det ger oss inte möjligheter att införa en tale-rätt, för det skulle bli ett kolliderande system. Men vihar alltså gett djurskyddsorganisationerna den härmöjligheten att genom representation i nämnderna haett inflytande på de ställningstaganden som görs i dedjurförsöksetiska nämnderna.Anf. 67 ():Fru talman! Det är givetvis rätt som ministern sä-ger, att djurskyddsorganisationerna är representerade.Det man kan göra är att reservera sig mot besluten,och det gör man, men det leder inte till att beslutenändras, utan man markerar bara en ståndpunkt. Jagtror att det skulle vara väldigt bra om vi fick in i dedjurförsöksetiska nämnderna betydligt fler forskaresom har kompetens om de alternativa metoderna.Men de signalerna har inte riktigt gått ut. Det voreväldigt bra om vi mycket klart skulle säga det påhögskolor och universitet. Om det fanns fler alterna-tivforskare i nämnderna skulle kontaktytan ut motden värld där man arbetar med alternativmetoder ökaväldigt markant, och det är det som är viktigt. Dåhade vi kanske fått ned de traditionella djurförsökenoch minskat djurens lidande.Påtryckningar från den aktiva allmänheten ochaktiva djurrättsorganisationer har tvingat fram alter-nativ till djurförsök. Fler och fler vetenskapsmäninser att dessa metoder är billigare, snabbareoch mer pålitliga och därmed egentligen mer veten-skapliga än djurförsök. Men det finns tyvärr de - ochde är rätt starka - som med näbbar och klor gör alltför att motarbeta djurrättsidéer. Då tänker jag på vissadjurförsök och läkemedelsföretag. Det viktigasteskälet till att vetenskapsmän försvarar experiment pådjur är att de själva tjänar på verksamheten. Läkeme-delsföretag har ett ekonomiskt intresse av att användadjur för att skydda sig mot skadeståndsanspråk. Tillexempel vid medicinska skador på människor kanföretaget inte dras inför rätta om alla de djurtest förkrävs har gjorts.Men vi är nu överens om att vi måste försöka ut-veckla de alternativa metoderna. Vi måste satsa merdär. Jag välkomnar det arbete som jordbruksministernavser att göra och hoppas att vi tillsammans kan ar-beta vidare.Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman! Givetvis utgår vi från en försiktig-hetsprincip. Vi har byggt upp vårt system så att vi kanställa mycket höga krav på dokumentation. Det skainte vara möjligt att bedriva onödiga djurförsök.Jag nämnde att jag har fått ett betänkande före julmed namnet Etisk prövning av djurförsök. Det finnsen rad förslag i det betänkandet som har bäring på detsom vi nu diskuterar, bland annat att ställa högre kravpå sökanden att komma in med uppgifter som nämn-der behöver. Vi har också synpunkter från utredarenatt vi bör använda oss av möjligheten att skicka utansökan på remiss till andra intressenter. Det finns enidé om att vi ska föra etiska diskussioner och ocksåatt vi ska få förtydligande beslut som underlättartillsynsmyndigheternas arbete.Det finns en rad förslag från utredaren som vi nuremissbehandlar, och jag hoppas kunna lägga framförslag där vi tar nya steg för att få goda riktlinjer ochkunna jobba vidare för att minimera användningen avdjurförsök.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Anmälan om extra suppleant i samman-satta konstitutions- och utrikesutskottetAndre vice talmannen anmälde att () valts till extra suppleant i sammansatta konstitu-tions- och utrikesutskottet från och med den 25 mars.12 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fakta-promemorior om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM58 Förslag till rambeslut om handelmed mänskliga organ till justitieutskottet2002/03:FPM59 Ne bis in idem till justitieutskottet13 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2002/03:U10 till utrikesutskottet2002/03:Fi11 till finansutskottet2002/03:L15 och L16 till lagutskottet2002/03:Sk5 till skatteutskottet2002/03:K6 och K7 till konstitutionsutskottet2002/03:U9 till utrikesutskottet14 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2002/03:80 Ny sambolag2002/03:L17 av m.fl. (kd)2002/03:L18 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2002/03:93 Vissa frågorinom spelområdet m.m.2002/03:Kr1 av m.fl. (m)2002/03:Kr2 av m.fl. (fp)2002/03:Kr3 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2002/03:96 Skattefri kapital-vinst och utdelning på näringsbetingade andelar2002/03:Sk6 av och (v)2002/03:Sk7 av Per m.fl. (kd)2002/03:Sk8 av m.fl. (m)2002/03:Sk9 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2002/03:98 Åtgärder för attfrämja byggande av mindre hyresbostäder ochstudentbostäder2002/03:Bo9 av ()2002/03:Bo10 av m.fl. (c)2002/03:Bo11 av . (m)2002/03:Bo12 av m.fl. (kd)2002/03:Bo13 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2002/03:106 Administrativaavgifter på skatte- och tullområdet, m.m.2002/03:Sk10 av m.fl. (m, fp, kd, c)med anledning av prop. 2002/03:109 Sjösäkerhet2002/03:T8 av m.fl. (fp)2002/03:T9 av ()2002/03:T10 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2002/03:115 mellan Europeiska gemenskapen ochdess medlemsstater och Algeriet2002/03:U11 av m.fl. (fp)med anledning av förs.