prot · GR0913 · 2003-10-15 00:00:00 — Vi ville vara med fullt ut i ett europeiskt samarbete. Men hur kan det komma sig att det som var motivet för att rösta nej, nämligen att klarar sig bättre och har bättre tillväxtförutsättningar, en månad senare är motiv för att byta regering? Det är rimligen samma land och samma tillväxtförutsättningar vi talar om. Vad är sant, , det ni sade eller det ni säger nu? 50 () replik: Det intressanta är ju att under hela den kampanj som pågick inför folkomröstningen sade vi att det är viktigare att byta regering än att byta valuta. har vi klarat det första steget. Vi har nästa steg kvar, nämligen att byta regering. Om vi tittar på vad företagarna själva vill göra ser vi att införandet av euron inte är, och var det inte heller under folkomröstningskampanjen, den viktigaste åtgärden för landets småföretagare. En undersökning som 4 oktober-rörelsen gjorde visar att euron kommer väldigt långt ned på den lista av åtgärder som företagen själva anger för att skapa tillväxt här i . Då är min fundering och det är det som är det intressanta om man ska skapa den här tillväxten vart tar de andra sakerna vägen? Vi har ramverket med en inflationsbekämpning som sköter. är det vårt ansvar att inom ramen för finanspolitiken skapa bättre tillväxtförutsättningar för landets småföretag. Där har statsministern ett ansvar. Vad tänker i så fall statsministern göra med detta ansvar? Det är det intressanta. 51 Statsminister () replik: Jag ställde en mycket enkel fråga, men jag fick inte svar på den trots ordkaskaden. tar vi om den en gång till. hade bättre tillväxtförutsättningar än , och därför skulle vi rösta nej. , här i talarstolen, säger att vi har så dåliga ekonomiska förutsättningar i vårt land att vi bör byta regering. Vilken hållning gäller? Är det som sades sant, eller har det hänt någonting däremellan bortsett från att vi har röstat nej till euron, förstås som gör att man ändrat uppfattning från sida? Jag tycker att det här är en viktig fråga, därför att jag tror att det som sades var sant och är sant, nämligen att har bättre tillväxtförutsättningar än många andra länder. Vi står mycket väl rustade inför den konjunkturuppgång som kommer förr eller . I den meningen känner jag mig trygg. Men om man ska förstå oppositionens kritik av regeringen och ni ska ju försöka prata ihop er har vi förstått är det viktigt att veta varifrån ni startar. Är det drivande i utgångspunkten att byta regering uppfattningen att ekonomin är körd i botten och att förutsättningarna är dåliga, eller är det det som gällde , att ekonomin är så bra i att vi inte behöver beblanda oss med dem som är inne i eurosamarbetet? Var startar sin analys ? 52 () replik: Jag kan förstå om statsministern inte vill lyssna på det jag säger. Det vi sade inför folkomröstningen var att vi ska vara rädda om det ramverk som vi har med en fristående riksbank som bekämpar inflationen och håller den på en rimlig nivå kombinerat med en bra finanspolitik där vi förbättrar villkoren för småföretagen. Jag sade under hela valkampanjen att jag är missnöjd med finanspolitiken, och jag är missnöjd med de insatser som regeringen gör för landets småföretagare. De minskar våra möjligheter till en bra tillväxt. har gett oss bra grundförutsättningar för att gå vidare. Bekymret är att vi har en regering som inte vill ta sig an tillväxtfrågorna. Det är där bekymret ligger. Jag är stolt över det ramverk vi faktiskt gemensamt åstadkom i den fristående , men koncentrera din politiska gärning på att göra de saker som du bär ansvar för. Lägg dig inte i kommuners och landstings verksamhet den får de sköta själva. Men ta dig an det uppdrag du som statsminister faktiskt har att förbättra villkoren för landets småföretagare så att vi har pengar till den välfärd vi vill ha också . Det är uppdraget! 53 (): Det är nu en månad sedan folkomröstningen om valutaunionen. Katastrofen som enligt vissa skulle följa det rungande nejet har uteblivit. Svenska folket har stått upp för en fri och självständig valutapolitik och på så vis också stått upp för en begränsning av Europeiska unionens politiska makt i det avseendet. Ett nej till EMU är ett ja till en demokrati med större delaktighet för enskilda människor. Det finns de från ja-sidan som efter folkomröstningen försökte skylla resultatet på varandra, som om det var något fel i att folket i röstade nej, en stor olycka där det viktiga är att hitta felet, hitta den skyldige, tillsätta en . Vi har hört i den här debatten att folket inte har förstått hur hemskt det är i och att det var därför de röstade nej och en del andra inte helt glasklara förklaringar. Det har till och med höjts röster med kravet att aldrig mer hålla en folkomröstning inte i den här kammaren, tack och lov, men på vissa andra håll utanför. Det är trist att lyssna på sådana diskussioner. Folket röstade nej därför att de inte ville gå med i valutaunionen. Det var uppenbarligen mycket bra att vi hade en folkomröstning eftersom vi annars skulle ha gått med i valutaunionen, vilket i så fall, vet vi , skulle ha skett mot folkets vilja. Så långt kan vi alla vara överens. är det att ta nästa steg och låta viktiga frågor inom EU-samarbetet få en framträdande plats i den svenska politiska debatten. Det kan inte längre vara acceptabelt att frågorna hanteras i skymundan i . Den processen kring EU-frågorna behöver förändras så att debatten blir bredare och mer öppen. Den kommande diskussionen pågående diskussionen handlar om en grundlag för Europeiska unionen. Den kommer att diskuteras i kammaren . I det förslaget finns, tycker vi i , många oroväckande förändringar jämfört med hur situationen ser ut . Det är fler beslut som ska fattas på överstatlig nivå, de små ländernas inflytande ska minskas, militariseringen av EU skyndas på och miljön är fortfarande satt på undantag. Vi skulle vilja att fler beslut förs tillbaka till medlemsstaterna i stället för tvärtom. Vi vill ha fler initiativ för fred och att EU satsar på arbetet med en civil fredskår, som det faktiskt finns beslut om i , i stället för en ökad militarisering. Vi vill att enskilda länder ska ges möjlighet att gå före på miljöområdet och ställa hårdare krav. Om inte detta är möjligt tycker vi att man bör minska EU:s klåfingrighet genom att ge länderna möjlighet till flexibilitet att själva välja vilka delar av samarbetet som de i större utsträckning än vill vara med i precis som med valutaunionen, där det finns möjlighet att välja att vara med eller inte. Vi anser också att bör begära ett undantag från EMU:s tredje steg för att visa att vi respekterar folkomröstningens resultat. Den nya grundlagen borde svenska folket få ta ställning till i en folkomröstning, precis som folken i , , , , , , och . Vi tror att det skulle vara ett bra sätt att för det första få en öppen debatt om EU-frågan, och för det andra, och viktigast, att ge folket möjlighet att ta ställning till en oerhört viktig framtidsfråga inom EU. Det här är ett krav vi i ställer varje gång det görs större förändringar inom EU när det gäller nya fördrag och så vidare. Vi tycker att det kravet är mer relevant än någonsin nu också efter EMU-folkomröstningen och det resultat vi fick där. diskuteras tillväxten mycket. Den diskuterades under hela EMU-debatten också. Den har diskuterats i innan. Det är knappast något som är nytt. Det låter som vanligt: Tillväxt är det allena saliggörande botemedlet mot alla våra problem. Enligt är det full sysselsättning som är grunden för tillväxt. Enligt högern är det företagens arbete som är grunden för tillväxt. Jag tycker inte riktigt att det är så enkelt. Vi som lever i den rika delen av världen omfattar av jordens befolkning. Vi förbrukar av världens resurser. Det är mycket orättvist. Resurserna som vi förbrukar förbrukas i en alltför snabb takt. har vår tillväxt byggts upp genom att vi har tärt på jordens kapital, de ändliga resurserna. Ofta har de resurserna tagits från människorna i fattiga länder. Det är där utvinningen av resurserna har skett. har vi också sett en ökande ohälsa bland människor som lever i vårt samhälle. Stress och hårdare krav som driver upp tempot resulterar i utbrändhet och högre sjuktal. Kortsiktigt kanske det leder till tillväxt att använda människor som förbrukningsvaror och att förbruka jordens kapitalresurser, men det är knappast ett långsiktigt förhållningssätt. Jag är inte intresserad av en tillväxt som äventyrar kommande generationers och fattiga länders befolkningars möjligheter att skapa sig ett gott liv i ett gott samhälle. Jag är inte intresserad av en sådan tillväxt som skapar sämre förutsättningar för människor här att skapa sig ett gott liv. Det är ändå det som är själva poängen med samhället, att vi ger människor möjlighet till ett gott liv. Det kan inte rimligen bara gälla oss som lever här just . Vi i har länge pratat om att det finns ett behov av nyansering i tillväxtdebatten. Då får vi höra att vi är tillväxtfientliga och att vi är ett stort hot mot samhället och så vidare. Men det fungerar inte att först skapa en ekonomisk tillväxt och sedan med de pengarna lösa de problem vi skapade när vi inte tänkte på hur tillväxten skapades egentligen. Det går inte att köpa tillbaka de naturresurser som har förbrukats när de är borta. Vi kan inte köpa tillbaka de människor vi har slitit ut. Den första utmaningen när det gäller tillväxt är att anpassa den ekonomiska utvecklingen så att både miljöns och människornas uthållighet kan bevaras. Visst finns det många områden som kan växa ekonomiskt utan att man behöver skapa sådana problem. Det är utveckling av miljöteknik, utbyggnad av förnybara energikällor, företag inom tjänstesektorn, ekologisk produktion inom jordbruket, hänsynsfull skogsproduktion, fiske på väl förvaltade och inte överfiskade fiskebestånd, IT, produkter för effektivare energianvändning i våra hem och industrier. Många industrier satsar på miljöanpassning av verksamheten för att det är ett bra försäljningsargument. Detta var några exempel på hur vi kan gå mot en mer långsiktigt hållbar ekonomi. För att bevara miljöns uthållighet är det oerhört viktigt att kostnaden för miljöförstöring och resursförbrukning syns på produkterna. Det är bara på det sättet man kan få investeringarna och satsningarna att hamna på det som styr mot en hållbar utveckling. Med en fortsatt grön skatteväxling i kombination med satsningar på miljöforskning kan vi få fart på miljöteknikbranschen och bli ledande inom det området globalt sett, i stället för att som acceptera att andra länder springer ifrån oss. Vi behöver också ett arbetsliv och en arbetstid som går att kombinera med livskvalitet i livet utanför arbetet. menar att vi behöver öppna möjligheter för människor att minska sin arbetstid, och vi menar att det behövs större möjligheter att frivilligt göra nya livsval under vårt arbetslivs gång. De förslag om friår och försök med arbetstidsförkortning som är punkter i vår överenskommelse med regeringen är två steg som går i den riktning som vi tror är oerhört viktiga. Vi avser att fortsätta att använda vår politiska position till att genomföra gröna förändringar, i första hand i vårt samarbete med Socialdemokraterna och . I de fall de har varit ganska få , men ändå några där vi kan göra överenskommelser åt andra håll tycker vi att det är vårt ansvar att också göra det. 54 Statsminister () replik: Jag tycker att talar klokt om folkomröstningen om den monetära unionen. Vi hade inte samma uppfattning vi stod mot varandra. Däremot har vi haft samma uppfattning om hur vi ska tolka resultatet. Det var ett tydligt nej. Egentligen var resultatet så klart att det blev lättare att bära. Det är på något sätt en paradox. Det hade varit en mycket tyngre och svårare eftervalsdebatt om det hade varit 5149. var det inte så det var solklart. Jag tänker stå för det vi har sagt före folkomröstningen: Den ska respekteras. Med det engagemang som går in i försvaret för den här folkomröstningen måste jag fråga: Hur ser hon på den folkomröstning som genomfördes ? Då gav också svenska folket uttryck för en uppfattning, att vi skulle vara medlemmar i . Jag hade tänkt ställa samma fråga till från , men hon har ingen talartid kvar. hör man miljöpartister säga att vi ska lämna Europaunionen. finns det något upprop från ett sextiotal miljöpartister presenterat på som säger motsatsen, att man ska vara kvar. Om inte kan tala för sitt parti kan hon i alla fall tala för sig själv: Vilken uppfattning har hon? Ska den folkomröstningen respekteras? Eller är det andra regler som gäller för den jämfört med EMU-omröstningen? Det är rätt viktigt för oss att få svar på den punkten. 55 () replik: har aldrig krävt att man hipp som happ ska lämna Europeiska unionen. Det vi har krävt är att man ska ha folkomröstningar om de nya fördrag som man har gjort efter det att vi blev medlemmar i unionen, efter folkomröstningen . I samband med det har vi sagt att om det blir nej i sådana folkomröstningar bör man ta upp en diskussion om huruvida man ska vara medlem i unionen eller inte. Vårt parti har naturligtvis inte ändrat vår grundinställning, som vi hade före folkomröstningen , precis lika lite som jag tror att statsministern har ändrat åsikt om EMU-frågan trots att folkomröstningen gick honom emot. Jag anser att respekterar folkomröstningsresultatet från EU-omröstningen , eftersom vi inte säger att vi ska utträda ur unionen med mindre än att vi i så fall har haft en ny folkomröstning som handlar om det nya EU, såsom det är , och i så fall tar en sådan diskussion efteråt. Jag anser att det är ett synnerligen bra läge att avvakta med den här frågan, därför att vi vet inte vart EU är på väg. Vi har en grundlag som håller på att arbetas fram i ett samarbete mellan olika länder. Vi har en utvidgning gentemot . Vi får ett antal nya medlemsstater. Vi vet inte om det här kommer att leda till att man får mer överstatlighet, mer centralisering, mer likriktning, mer militär, sämre förutsättningar att bedriva en självständig miljöpolitik eller asyl- och flyktingpolitik, som det har varit diskussion om, och så vidare. Eller det kanske kommer att leda till en mycket mer flexibel union, som har andra värderingar och där man kan arbeta på ett helt annat sätt. Jag tycker att det läge vi är i nu är ett mycket bra läge att avvakta med den frågan. 56 Statsminister () replik: Min fråga gällde folkomröstningen principiellt. Vi röstade ja till medlemskap 1994. Vi har gått in i unionen och försöker arbeta i unionen efter bästa förmåga och förstånd. Jag tycker att vi ska respektera den folkomröstningen. ska vi avvakta, säger . Med den hållningen blir det naturligtvis så för oss alla. Vi kan ju aldrig säga någonting om vad som händer eller så självklart inte. Det intressanta är att fråga: Är det ett levande krav inom att vi nu ska gå ur den europeiska unionen? Ni ville ju inte vara med. Vi fick en folkomröstning som gick i den riktningen. Är det ett levande krav? Var står partiet? Om nu vill avvakta, är det också partiets uppfattning? 57 () replik: Partiets uppfattning är att vi var emot att skulle gå med i den europeiska unionen. Det fanns många orsaker till det, bland annat att vi redan då såg en tendens till att man ökar överstatligheten, äter upp nya politiska områden, tar makten från de nationella parlamenten och lägger sig i, med en mycket oroväckande klåfingrighet, både det ena och det andra, sätter miljön på undantag och så vidare. Vi varnade också redan då för EU:s militarisering. Den utvecklingen har i många fall tyvärr besannats. kan det finnas en om än liten men ändå möjlighet att unionen kan ta en annan väg och utvecklas på ett annat sätt. Jag tycker att därför inte just nu ska driva kravet om utträde. Det finns inte heller några sådana krav i vårt parti. Det vi kräver är att vi ska ha en folkomröstning om och de förslag som kommer fram där. Vi vet än inte exakt hur den kommer att se ut. Vi kommer att veta mer om hur östutvidgningen har påverkat EU-samarbetet när vi är i det läget. Jag tror att det just nu är ett mycket bra läge att avvakta med den frågan och i stället prata om att vi ska folkomrösta om grundlagen. Men vår grundläggande kritik mot EU-samarbetet står fast och är starkt förankrad i partiet. 58 () replik: Jag begärde ordet för att ställa liknande frågor som statsministern ställde. Jag tyckte att det var lite väl skarpt av att påstå att vi hotade med att en katastrof skulle infinna sig om det blev ett nej. Jag kände absolut inte igen mig i den bilden. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi här i kammaren håller isär eurofolkomröstningen och EU-medlemskapet, och kanske också det uppenbara behovet, när det ska bli 25 stater, av att det finns en konstitution. Jag skulle parentetiskt gärna vilja säga att jag tycker att det är imponerande att dEstaing, den äldre mannen, har kunnat få ihop alla de här åsikterna och presentera ett så pass gott resultat efter konventet, även om det finns det man vill invända emot. Vi behöver en konstitution det måste vi vara överens om om det ska finnas 25 stater. Då skulle jag vilja fråga om hon inte upplever det som ett problem att man koncentrerar sig på det som man skulle vilja var annorlunda. Det finns ju i varje projekt. Ni kommer aldrig fram till att ni säger att det är bra att vi får en konstitution, att det är bra att vi är med i den verklighet som finns i , nämligen EU, och vill vara med och ta ansvar och påverka där. I stället blir det så att EU ur er synvinkel betraktas som något eländigt, som man ska spjärna emot så mycket som möjligt. Så uppfattar jag bilden när talar här. Är det fel? 59 () replik: Det är bra att man får en konstitution, där man reglerar förhållandet mellan medlemsstaterna och EU, vem som har vilket ansvar. Men det är också viktigt vad det är för innehåll i konstitutionen. Det finns bra förslag, som till exempel handlar om att medborgarna ska kunna ta initiativ till folkomröstningar på EU-nivå. Jag vet inte hur det skulle fungera, men det är en intressant tanke och ett intressant initiativ. Det finns väldigt mycket som går i fel riktning, och naturligtvis måste vi prata om det, för det är det som vi vill ändra i konstitutionen. 60 () replik: Jo, jag är klar över att det är viktigt att vi koncentrerar oss på det vi vill ändra. Men jag tror att det är nödvändigt att vi i det svenska folkhemmet också talar väl om den verklighet i vilken vi lever och som existerar vare sig bryr sig om den eller inte. 61 Statsminister (): Jag ska ta upp tre saker i mitt anförande: EU-frågorna, den kommunala skatteutjämningen och inbjudan till tillväxtsamtal. Det är svårt att hantera dessa frågor utan att arbetet förmörkas av mordet på vår förra utrikesminister . Saknaden efter är ännu stor och tung att bära. Ändå måste vi försöka att hämta kraft ur det ljusa och levande minnet. var en viktig bärare av visionen om ett enat fredligt i samarbete. För var det självklart. påverkar , och påverkar . ska spelreglerna för det framtida europeiska samarbetet ses över. Kommissionen har lämnat sitt förslag till konstitutionellt fördrag. presenterade regeringen sin inställning till förslaget i en skrivelse till . Några för regeringen viktiga hållpunkter i arbetet är följande. Om människors förtroende för Europasamarbetet ska öka måste EU vara beslutskraftigt också när det växer med alltfler medlemmar. Utvidgningen är inte här för att stanna utan för att fortsätta att växa. De spelregler som antas måste hålla inte bara för dagens utvidgning utan också för nästa. Det är viktigt att förstå att den process som ligger efter regeringskonferensen, ratifikationen, godkännandet i varje medlemsland, är en utomordentligt komplicerad politisk process. Jag vågar nästan påstå att det, om vi lyckas ratificera det här fördraget, kanske blir sista gången vi får ett fördrag, i alla fall . Därför måste det vara uppslutning kring arbetet. I stort är fördraget, konventsförslaget, bra. Det gör EU mer effektivt, demokratiskt och öppet. På det rättsliga området förstärks samarbetet, och unionens möjligheter att agera gentemot omvärlden utvecklas. Förslaget stärker också rådet, kommissionen och utan att balansen dem emellan rubbas. Det finns också förslag som vi ogillar. Det gäller förslaget om att en mindre grupp länder ska kunna gå vidare och fördjupa försvarssamarbetet, och det gäller det som på EU-svenska kallas för passerellen. Här är det viktigt att regelverket inte öppnar en möjlighet att kringgå de nationella parlamentens och vår riksdags rätt att godkänna viktiga förändringar när det gäller hur unionen styrs. Vi vill också markera att tidtabellen för detta arbete inte får bestämma dagordningen. Vi ska vara färdiga till Europaparlamentsvalen men inte nödvändigtvis till det kommande årsskiftet under det italienska ordförandeskapet. Vi har stora sakfrågor som behöver diskuteras. Dit hör unionens uppgifter, till exempel när det gäller att bekämpa arbetslösheten, hävda jämställdheten, utveckla miljöpolitiken och öka öppenheten. Allt sådant måste också bevakas och förhandlas i en regeringskonferens. Omkring detta finns det än så länge väldigt lite gjort. Det gör att jag tror att vi också kommer att behöva våren för detta arbete. Höstens andra viktiga fråga, herr talman, är den diskussion som just nu har börjat i våra kommunala församlingar och som rör det kommunala utjämningssystemet. Det kan tyckas vara ett djärvt hopp från konventsdiskussion, en framtida europeisk författning, över till de kommunala frågorna. Så är det inte. De hänger ihop. Sådana är politikens villkor . Ena stunden får vi försöka tränga in i en europeisk författning, och ska vi begripa hur den kommunala skatteutjämningen fungerar mellan och . För mig är det viktigt att säga att detta är grundbulten för alla dem som talar om kommunalt självstyre. Utan ett fungerande utjämningssystem blir det inget kommunalt självstyre. i kommunalskatt ska i stort sett vara lika mycket värd oavsett om kommunalskatten tas ut i , i , i eller i , oavsett om den tas ut i eller i . Den ska vara lika mycket värd. Dessutom ska kostnader som vissa kommuner har just därför att de har en speciell karaktär utjämnas. Det kan vara glesbygd. Det kan vara många äldre invånare. Det kan vara att man har storstadens trafikproblem att hantera. Det handlar alltså om både inkomsterna och kostnaderna. Sedan ska varje församling efter sitt omdöme och sitt förstånd hantera de resurserna på ett sådant sätt att medborgarna i kommunen gillar det man gör. Det här är en fråga fylld med konflikter inom våra partier, kanske också mellan våra partier och mellan landsändar. Lyckas vi inte få ett nytt sådant här system bryter förutsättningen för det kommunala självstyre vi alla hyllar, inte minst i festtalen, samman. Jag vill nog påstå att detta är höstens svåraste inrikespolitiska fråga. Den kräver att vi alla tar samma ansvar som man uppenbarligen orkade ta i den utredning som är ute på remiss, eftersom det var en stor samsyn mellan partierna. Det handlar ytterst om det kommunala självstyret. Den tredje frågan som vi vill ägna oss åt är en uppföljning av de diskussioner som jag introducerade i samband med regeringsförklaringen. Det är sant att jag företräder en regering som ville ha ett svenskt medlemskap i den monetära unionen. Jag tror att det hade varit bra för . Vi får se om vår analys var riktig eller felaktig. Det visar sig väl . Jag tror att den analys vi grundade oss på var riktig. Vi har allt att vinna på att vara med i en större gemenskap. Vi har allt att vinna på att slippa den risk som en liten, utsatt valuta representerar. Just nu har kronan stärkts, och en del jublar över detta. har vi säkert en diskussion om att den är för stark, och så kommer ett samtal i gång om att det skadar exportindustrin och exportindustrins intressen. Och jag vet inte vad det är som skadar en liten ekonomi som den svenska mer än när exportindustrin börjar få problem. Vi är en exportledd ekonomi, och vi har naturligtvis all anledning att se till att den industrin har bästa möjliga villkor. Svenska folket sade nej, och den förutsättningen gäller.