prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — Vore jag helt övertygad om att glasruta enbartskulle användas i undantagsfall och att den enbartskulle användas om man absolut inte annars skulle fåbesök, skulle jag kanske kunna tänka mig att provaden. Men efter att ha sett utvecklingen i andra länderär jag övertygad om att detta tenderar att bli en krimi-nalvård där man inte tillåter fångar att ha fysisk kon-takt med sina nära och kära. Jag tror att möjlighetentill att återrehabiliteras är att ha den kontakten medsina nära och kära. Det är en oerhört viktig del i åter-rehabiliteringen. Det går inte att hitta en metod där dukan få allting hundraprocentigt rätt, men för Vänster-partiet väger nackdelarna med att införa en glasruta såtungt att vi inte är beredda att gå med på det. Närhe-ten och att inte avskärma människor är en viktigareprincip för oss.Anf. 108 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag gi-vetvis står bakom mina reservationer från utskottsbe-handlingen och likaså det särskilda yttrandet omsärskild behandling av spelberoende. Av rationali-tetsskäl väljer jag att yrka bifall endast till reservation5 under punkt 2 angående ny inriktning på svenskkriminalvård samt reservation 22 under punkt 18angående kostnader för utvisades hemresor.I reservationen om ny inriktning på svensk krimi-nalvård tar jag framför allt upp behovet av såväl mo-rot som piska på kriminalvårdsanstalterna. kande intagna oftast enbart bli bestraffade om de intesköter sig. Visst finns det ett slags belöningssystem,men belöningarna ses som en självklarhet så längesom man sköter sig normalt.Vi i är tydliga med att förmåner skaminskas eller helt tas bort om den intagne misskötersig, men det måste också finnas ett belöningssystemsom kan ge till exempel högre ersättning, ökat per-sonligt ansvar och möjligheter till permission.I detta sammanhang vill jag tydligt markera mittavståndstagande från ett förslag om privata fängelsersom har förts fram i en motion. När det handlar omtvångsmedel mot enskilda och rätt att utöva våldanser jag att den offentliga driftsformen är nödvändig.Därför yrkar jag tydligt avslag på motion Ju378.Vår reservation nr 6 under punkt 3 handlar omfrigivningsförberedelser. Det är intressant att återigenkonstatera att när vi vill ha lite action för att lösauppenbara problem väljer regeringen att tillsätta yt-terligare en utredning. Det minsta man kan kräva äratt regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att se tillatt regelsystemet efterlevs i praktiken. I betänkandetmedger majoriteten också att resursbrist är anledning-en till att nya rutiner för behandlingsplanering intehar kunnat genomföras fullt ut.I budgeten föreslog vi i yt-terligare till kriminalvården. Nukommer vi tillbaka till frågan om resurserna igen.Detta tillskott blev det givetvis ett nej till från majo-riteten. Det är pengar som verkligen hade behövts för att till exempel förbättra behandlingen avnarkotikamissbrukare och sexualbrottslingar.Det är beklagligt att majoriteten inte vågar varamer tydlig mot regeringen. Majoriteten håller i betän-kandet med om att samordningen mellan olika myn-digheter i frigivningsförberedelserna inte är bra, menändå vill man inte vidta några åtgärder från riksda-gens sida. Visst har det skett förbättringar i myndig-heternas , men om myndigheternainte klarar av att samarbeta på ett tillfredsställandesätt faller ansvaret givetvis tillbaka på regeringen.Myndigheter och kommuner får inte skylla på var-andra. Det är enskilda människor som drabbas.Anstalterna, frivården, med fleramåste samarbeta för att så goda möjligheter sommöjligt ska skapas för den intagne att han kan återan-passa sig till ett liv utan kriminalitet. Personligen serjag gärna att myndigheterna tar hjälp och samarbetarmed organisationen , Kriminellas Revansch iSamhället, i de här frågorna.På samma sätt som vad gäller frigivningsförbere-delserna vill utskottsmajoriteten inte göra något föratt lösa ansvarsproblemen för § 34-placeringar. Kri-minalvården och kommunerna kommer inte överensom vem som ska betala vad. Det är givetvis förödan-de för de intagna som har motivation att gå vidare ilivet. Majoriteten säger i betänkandet att § 34-placeringarna har varit ett problem ,men varför har inte Socialdemokraterna tagit itu medfrågan? Den har utretts under sena-re år, men inga förslag kommer. Hur problemen ser utoch möjliga lösningar ser ut måste vara klart, till ochmed för regeringen. Det behövs ingen ytterligareutredning. Kom till skott!Fru talman! Vi har också en viktig reservation omkvinnornas situation inom kriminalvården. Behand-lingsprogram som riktas mot kvinnor behöver enannan utformning än de som riktas till män, inteminst som kvinnor ofta har allvarligare missbruks-problem och bär med sig traumatiska upplevelser. Vivill vidta åtgärder för att förbättra för dessa intagnakvinnor. De behöver genomgå en social rehabiliteringför att förbereda sig för ett liv i frihet utan kriminali-tet och droger.Avslutningsvis vill jag uppmärksamma riksdagenpå reservation 22 om kostnader för utvisades resor.Själv anser jag att det är stötande att somden intagne har en skuld till kriminalvården får denintagne ut sin ersättning. Det är svårbegripligt attSocialdemokraterna, står bakom det synsätt som samtliga fyra borger-liga partier ger uttryck för i reservationen. I betän-kandet hittar jag ingen som helst motivering. Detskulle vara önskvärt om majoriteten åtminstone kun-de ge en motivering i kammaren.Anf. 109 ():Fru talman! debatterar vi kriminalvårdsfrå-gor, justitieutskottets betänkande nr 6. I betänkandetbehandlar utskottet ett antal motioner från den all-männa motionstiden . Motionerna rör blandannat kriminalvårdens resursutnyttjande, behovet aven ny verkställighetslag, frigivningsförberedelser,behandlingsinnehåll, kvinnors särskilda behov, place-ring av långtidsdömda, drogbekämpning, kontroll vidpermissioner och privata fängelser.Vi i utskottsmajoriteten föreslår att av-slår samtliga motioner med hänvisning till gällanderegelverk och pågående utvecklings- och berednings-arbete.Till betänkandet har 22 reservationer och ett sär-skilt yttrande lämnats.Jag tänker prata om några av de förslag som lagts.Jag har sagt här i kammaren - och jag villlyfta fram det även - att när det gällerkriminalpolitiken är målet att minska brottslighetenoch öka tryggheten. Då handlar det om att skapa ettsamhälle som förebygger brott, ett samhälle för alla,med en politik som minskar avstånden mellan männi-skor. Skolpolitiken, familjepolitiken och socialpoliti-ken är viktiga delar i det kriminalpolitiska arbetet.Nu prioriteras arbetet med att förstärka frigiv-ningsförberedelserna, att bekämpa narkotikamissbru-ket i fängelserna, att förebygga återfall i brott och attutveckla alternativen till fängelse.Fru talman! Att det pågår ett omfattande utveck-lingsarbete inom kriminalvården är inget som av-speglar sig i de motioner vi behandlar i betänkandet.Det verkar nästan som om oppositionen är okunnigom den utveckling som pågår och om de arbeten sominitierats. Oppositionens motioner handlar främst omatt föreslå åtgärder som redan bereds i Regerings-kansliet eller utredningar som redan arbetar.Exempelvis begär att regeringen tarinitiativ till en ny verkställighetslag och att privataalternativ i olika former inom kriminalvården skaförekomma.Regeringen beslutade att enparlamentariskt sammansatt utredning skulle tillkallasmed uppdrag att utarbeta förslag till en ny kriminal-vårdslag. Enligt kommittédirektiven har utredningenatt göra såväl en genomgripande översyn av regelver-ket i sak som att se över den lagtekniska och språkli-ga utformningen. Den nya kriminalvårdslagen skaomfatta verkställigheten av samtliga kriminalvårdspå-följder, såväl sluten kriminalvård som öppen sådan.Utredningen ska redovisa sitt uppdrag till regeringensenast den 1 december 2004.I utredningens uppdrag ingår bland annat att över-väga hur man ska kunna åstadkomma ett mer ut-vecklat system för positiv respektive negativ för-stärkning vid skötsamhet respektive misskötsamhet.Syftet med sådan förstärkning är att öka möjligheter-na att påverka de dömdas beteende och öka derasincitament för skötsamhet. Utskottsmajoriteten anserdärför att det förestående arbetet inte ska föregripas.Dock blir jag bekymrad över en del förslag, somModeraternas förslag att privatisera fängelser. HarModeraterna funderat över hur de som vill tjänapengar på kriminalvård kommer att agera på markna-den? Hur kommer de att agera för att få sin verksam-het så lönsam som möjligt? Kommer de som harvinstintressen i fängelsebranschen att delta i denoffentliga debatten? Kommer de att vara intresseradeav att få ned brottsligheten då det riskerar att minskaderas lönsamhet? Om brottsligheten minskar så mins-kar också deras vinster.I finns en hel "fängelseindustri". Är det därModeraterna har fått sin idé? Jag skulle vilja att ni gerexempel på vad som är så bra i den amerikanskaprivata kriminalvården att ni vill införa det här i Sve-rige.Jag skulle också vilja veta var gränsen går för närdet gäller privatiseringar. Det är uppenbart att ni inteanser att den yttersta myndighetsutövningen, som detinnebär att hålla människor i fängelse, behöver drivasi samhällets regi. Var går gränsen? Ska intagna hetakunder numera? Ska man se till att nöjda kunder skakomma tillbaka? Då ska man se till att återfall i brottska öka för att affärerna ska vara lönande för dessaprivata bolag.Vad är skälet till att vill införa pri-vata fängelser? Finns det något annat skäl än att nitror att det ska bli billigare för staten? Eller har mantänkt sig att internernas valfrihet ska öka?Andra moderata inlägg i den offentliga debatten ärockså svårsmälta. Och jag kan inte se att de för frå-gorna framåt. Då tänker jag exempelvis på den simplaretoriken om fler poliser och strängare straff. Vi vetatt fler poliser och strängare straff inte är lösningenpå brottsbekämpningen. Visst behöver vi fler poliseroch en effektivare kriminalvård. Men det räcker inte.Och det utgår jag från att även moderater är medvetnaom.Fru talman! Det övergripande målet för kriminal-politiken är att minska brottsligheten och öka trygg-heten. För att åstadkomma det handlar det om attskapa ett samhälle som förebygger brott, ett samhällesom är jämlikt, där alla människor får plats och kankänna trygghet. Det handlar om att ha bra förskoloroch skolor för alla barn. Det handlar om att ha vårdoch omsorg som kommer alla till del efter behov ochinte efter hur mycket pengar man har i den egna plån-boken. Det handlar om att ge förutsättningar för ettrikt föreningsliv. Det handlar också om att samhällethar tydliga regler och markerar mot dem som begårbrott.Den verksamhet med självförvaltning som startatspå ett flertal anstalter torde också vara betydelsefullför att möjliggöra att de intagna skapar sig en ordnadtillvaro efter frigivningen.När det gäller konkreta åtgärder för att förberedaden intagnes frigivning, såsom att medverka till attden intagne har bland annat bostad och försörjningordnad vid frigivningen, instämmer utskottsmajorite-ten i vad ett antal av motionärerna anför om att kri-minalvården måste bli bättre på att samordna sådanafrigivningsförberedelser med andra myndigheter ochorganisationer. Enligt nu gällande föreskrifter ska såockså ske.Kriminalvårdsstyrelsen bedriver för närvarandeett projekt syftande till förbättrade frigivningsförbe-redelser. I projektet utarbetas bland annat förslag tillåtgärder och utarbetas riktlinjer syftande till att för-bättra utslussningen av de intagna. Enligt 5 § i för-ordningen om kriminalvård i anstalt ska en särskildchecklista för frigivning upprättas, av vilken det skaframgå vem som har ansvar för vad i frigivningsför-beredelserna och utgöra en dokumentation av dessaförberedelser. Enligt de allmänna råd som ansluter till5 § bör den intagnes behov av bostad, arbete ellerannan försörjningsmöjlighet, utbildning, vård ellerbehandling, stödjande nätverk samt möjligheter till enmeningsfull fritidssysselsättning särskilt utredas. Detanges att det är särskilt viktigt att så långt som möjligtmedverka till att den intagne har försörjning ochboende ordnat vid frigivningen.Resten av motionerna handlar om permissioner,individuella behandlingsplaner, villkorlig frigivningmed mera. Motionsförslagen har behandlats i utskot-tet, och vi har funnit att förslagen i stort sett "slår inöppna dörrar". Frågorna är redan lyfta - de utredseller bereds i Regeringskansliet.Fru talman! Jag vill ägna resten av min talartid tillatt tala om en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter,att rehabilitera de dömda, att förbereda dem för etticke kriminellt liv.Nu återfaller en alltför stor del av dem som avtjä-nar fängelsestraff i brott. Därför måste man på ettbättre sätt ta till vara alla möjligheter att bryta dennegativa banan. Kriminalvårdens insatser ska redanfrån början vara inriktade på att rehabilitera.En bra, human, effektiv kriminalvård betyderotroligt mycket. När det fungerar som bäst ger detden kriminelle en verklig chans till ett nytt liv, ett livutan brott. Det är mycket viktigt hur samhället - vialla - ser på de dömda. Tror vi på att kriminella kanrehabiliteras är också möjligheten att åstadkomma detmycket större.Fru talman! vill jag yrka bifall till försla-gen i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag tycker att det vore mycket kläd-samt av att peka på i vilken reservation vimoderater har fört fram privata fängelser. Det handlarom en enskild motion. Lite fair play, , kanman faktiskt kräva. Om vill veta om privatafängelser är bra eller dåligt kan han ringa till GöranPerssons kompis . Detta är ett taskigtgrepp, men det brukar ni använda mot oss i andrafrågor. Så det tillåter jag mig.Vi vet att det inte är möjligt att hålla innepengar till de utvisningsdömdas hemresor. Det är intemöjligt. Men vi är valda och har förhoppningsvisväljarnas förtroende - jag känner att jag har det - tillatt ändra på sådant som inte är rätt. sägerangående förslagen i alla de motioner som han såglatt och med reflex avslår att det pågår någonting.Likväl skriver utskottsmajoriteten: "Utskottet anfördesamtidigt att det också finns skäl som talar emot ensådan ordning, varför utskottet inte var berett attförorda en lagändring." Utskottet håller fast vid vadman sagt tidigare. Någon förändring är man inte be-redd på.Vad anser ? Är det rimligt att man hållerinne pengar? Varför är det inte rimligt? anserinte att det är rimligt. Jag vill ha en förklaring. Varförär det orimligt att hålla inne pengar till de utvisnings-dömdas hemresor? 111 () replik:Fru talman! Det är glädjande att Moderaternabackar angående privata fängelser. Jag är glad att dehar backat på den punkten. kanske de vill ha baraen del av fängelserna privatiserade. Det är i alla fallbra att ni har backat på den punkten. Jag ville ju hasvar från på frågorna i mitt anförandeom privata fängelser.Angående de utvisningsdömda tycker jag attmänniskor ska behandlas lika även i fängelser. Omman har begått ett brott har man fått ett straff ochsitter inne. De utvisningsdömda ska tjäna lika mycketsom alla andra som sitter i fängelse. De ska ha sammaskyldigheter och rättigheter. De tjänar pertimme. Det ska som för alla andra räcka till utgiftervid permissioner, cigaretter och annat. De utvisnings-dömda ska behandlas lika som alla andra utanförfängelset och inne i fängelset. Om de vill betala är detsjälvklart att de ska få det. Om inte ska man intetvinga dem. Man ska inte skilja på människor i fäng-elserna.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag har förståttdet. Vi har olika uppfattningar i denna fråga. Men ivilken reservation har vi förordat privata fängelser?Jag saknar fortfarande svaret. Vi har inte pläderat fördet. Det vet mycket väl.Jag håller med om att det är väldigt viktigtatt vi har förebyggande åtgärder. De brott som intebegås har inga brottsoffer. Därför blir det inget lidan-de och ingen brottsling som behöver korrigeras. Menanser att den politik som ni har fört en stordel av har lyckats? Brottslighetenhar ökat om.Ekvationen ska gå ihop. Det vet jag som gammalmattelärare. Men om ingenting görs - det är Yilmazmycket medveten om - kommer kriminalvården år2006 att sakna 1,6 miljarder. Det innebär 2 300 av deanställda. Det är lättare att greppa siffran så. Vad görYilmaz åt detta? Han har inte gjort något de senasteåren. Han har varit medveten om detta. Han har suttiti justitieutskotttet precis som jag. Han har också suttiti . Är bereddatt göra något åt detta?När det gäller glasrutan vill jag gärna ha en kom-mentar om varför det är så omänskligt att i några fallanvända en sådan. I stället släpper man in narkotikanär man kanske hade kunnat stoppa det. Vad är detför humanitet mot de intagna att de har möjlighet attfortsätta med sitt missbruk?Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag säger igen att jag är glad att Mo-deraterna har backat i fråga om privata fängelser.Jeppe kan själv läsa motionen. Att ni harbackat är glädjande.Vi har en mycket bra kriminalvård i . Menden kan som allt annat bli ännu bättre. Om vi jämföross med andra länder i och i hela världen kanvi som generaldirektören säga att vi är bäst i världennär det gäller beläggning, återfall och mycket annat.Vi har en bra kriminalvårdspolitik. Tack vare den harvi det mycket bättre än i de andra länderna. Men jagär inte nöjd. Det kan bli ännu bättre.Jag tycker inte att vi ska ha bråttom med glasru-tan. Det ska vara en human politik. Den som sitterinne ska kunna krama sitt barn när det kommer. Hanska kunna krama sin fru. Hon ska kunna krama sinman när hon kommer. Det är en human politik. Detunderlättar återanpassningen.Kriminalvårdsstyrelsen har i alla fall fått i upp-drag att titta på vilka åtgärder som kan vidtas för attbekämpa narkotikan. Där ingår även att titta på glas-rutan och om det finns något att göra där. Så vi ska inteha bråttom med det heller. Men jag är i princip, avhumanitära skäl, emot glasruta. Vi väntar med att läsautredningen för att se vad vi kan göra nästa gång.Anf. 114 () replik:Fru talman! säger att oppositionenverkar okunnig i kriminalvårdsfrågor. Socialdemo-kraterna får givetvis tycka vad de vill om oppositio-nen. Det kan vi inte förhindra. Men jag undrar omYilmaz Kerimo har lyssnat på samma redovisning avkriminalvårdens generaldirektör som jag har gjort.Tycker ni att överbeläggningarna på fängel-ser är acceptabla? Tycker ni att programverksamhetenoch behandlingen sköts på ett optimalt sätt? Tycker niatt samarbetet mellan kriminalvården och kommu-nerna fungerar bra, till exempel vad gäller § 34-placeringar?Det som borde ske enligt några föreskrifter är intesamma sak som att det sker i verkligheten. I minapolitiska förslag utgår jag från verkligheten, inte frånen tänkt verklighet.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att vi ska ha bråttomatt ändra saker. Vi ska först ha en ordentlig utredningför att titta på behovet och efterfrågan. Därefter ska vividta de åtgärder som behövs. När generaldirektörenvar hos oss i utskottet talade han också om de åtgär-der som var på gång. Visst är det överbeläggning ,men åtgärder är på gång.När det gäller § 34-placeringarna tycker jag inteheller att man ska ha för bråttom. Kriminalvårdssty-relsen har fått i uppdrag att kartlägga omfattningen avvar bristerna finns. Detta ska redovisas senast den 1oktober . Så kommer vi att få en rapport meden kartläggning. Därefter får vi se hur vi ska åtgärdasamarbetsbristerna kring § 34. Man ska inte ha bråt-tom att ändra lagar och förordningar.Anf. 116 () replik:Fru talman! Det är möjligt att man inte ska habråttom. Men min och definition avbråttom är uppenbarligen inte densamma. Majoritetenskriver i betänkandet att § 34-placeringarna varit ettproblem . Problemet har utretts vid fleratillfällen . Vad ska komma fram idenna utredning som inte har kommit fram i tidigareutredningar? måste man komma tillskott, våga sätta ned foten och fatta beslut, även omdet kanske finns de som protesterar.Yilmaz säger att generaldirektören meddelade ossatt åtgärder var på gång vad gäller överbeläggningar.Ja, det är sant. Men han meddelade oss också att detegentligen inte finns pengar till det som planeras. Fårvi se nya pengar till kriminalvården i vårpropositio-nen?Anf. 117 () replik:Fru talman! Vad gäller § 34-placeringarna kom-mer utredningen som jag sade tidigare att presenterasden . Vi får alltså avvakta och inte före-gripa en pågående utredning.Vad gäller pengar är det inte budgetdebatt . Jagvill inte ens gå in på detta, såsom man gjorde i denföregående debatten. Man glömde då sakfrågan ochdebattens innehåll och pratade bara om budget ochpengar. I vårpropositionen får vi se om vi får någrapengar till kriminalvården och rättsväsendet. Jaghoppas som sagt att vi får det. Det behövs mer peng-ar. Alla behöver dock det, inte bara kriminalvården.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Om det inte vore för att jag har Yil-maz Kerimo sittande till vänster om mig i utskottetskulle jag tro att absolut inte hade hört ettenda ord av den föredragning som generaldirektörenoch hans representant från kriminalvården höll föross.Yilmaz säger att det pågår ett omfattande arbete,att det sker en utveckling och att oppositionen ärokunnig om vad som pågår. Men den som har varitute och besökt den ena anstalten efter den andra vetvad som pågår ute på våra anstalter. Vi vet också vadgeneraldirektören föredrog för oss om vad som skulleske om de inte får resurser framöver. Han drog uppolika scenarier för vad som kunde ske, bland annat attupp till 1 900 anställda skulle behöva sättas åt sidanom man inte fick de resurser man åberopade. Helageneraldirektörens programförklaring handlade omatt man skulle få ett ökat resurstillskott.Jag har en hel bunt artiklar som jag har tagit utfrån Internet med mig här i kammaren om olika pro-blemsituationer på olika anstalter runtom i hela vårtland. Det handlar om att den intagne ligger i besöks-rummet och att man på häktena sover i besöksrum-men så att det inte går att ta emot besök.Situationen i kriminalvården är allvarlig, Yilmaz.Jag tycker att det en väldigt dålig retorik att inte enssjälv våga ta in detta och, även om man inte kan lovapengar, åtminstone peka på att det finns en ambitionatt förändra. Om det nu ska bli som säger,minskad brottslighet och ökad trygghet, måste vi setill att de som sitter på våra anstalter inte kommertillbaka dit.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att det finnsbrister och att det kan bli mycket bättre. Det sade jagockså. Men det är inte heller som oppositionensvartmålar, att det är katastrof och att ingenting fun-gerar. Som generaldirektören sade - det hörde ni inteeller ville inte höra i oppositionen - har vi en mycketbra kriminalvård, men den kan bli bättre. Han sadetydligt att vi har bäst beläggning i världen. Han sadeockså att vi var bäst i världen när det gällde återfalls-frågorna.Visst finns det brister, och visst behöver vi merpengar. Jag tycker också att vi behöver mer pengarför att det ska bli ännu bättre. Men det jag vill sägahär är bara att det inte är som i oppositionens svart-målning där det är katastrof och ingenting fungerar.Vi hörde också att det är mycket förändringsar-bete på gång. Vad gäller platser sade han att 840platser var på gång. Av dessa ska 218 bli tillgängligaredan i år och 308 nästa år.Visst finns det brister, och visst kan det bli bättre.Men det är inte så katastrofalt som ni beskriver det.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för att nu lite grannvände in på linjen att vi ändå måste inse hur det serut.När vår generaldirektör till exempel beskrev åter-fallsfrekvensen hänvisade han till en viss grupp ochtill en undersökning. Vi vet också attdet finns ett mörkertal när vi pratar om att det bara är50 % som återfaller. Det finns andra undersökningarsom säger att sju av tio återfaller. När det gäller deförstagångsförbrytare som döms till upp till två årsade generaldirektören att återfaller. Det är judessa som vi skulle behöva få bort från deras krimi-nella banor.