prot · GQ0973 · 2003-03-18 00:00:00 — Detta är tydligaexempel på hur högskolans tillträdesregler får konse-kvenser för bland annat arbetet i gymnasieskolan.Jag delar Per uppfattning att det pådet stora hela är orimligt med ett system som leder tillatt så många, som , studerar kurser i komvuxsom de redan har läst i gymnasieskolan och också fåttgodkända betyg i. Jag tror emellertid inte att detta skaåtgärdas genom att möjligheten till prövning i gym-nasieskolan återinförs. Jag avser föreslåregeringen att tillsätta en utredning om tillträdesreg-lerna till grundläggande högskoleutbildning. En an-gelägen uppgift för utredaren bör vara att föreslå ettsystem som stöder en hög ambitionsnivå i gymnasie-skolan och som motverkar olika negativa konsekven-ser i form av till exempel taktiska val.Anf. 25 Förste vice talman ():Herr talman! Låt mig först tacka utbildningsmi-nistern för svaret på min fråga. Jag uppskattar attinterpellationssvaret är mindre polemiskt och merkonstruktivt utredande, vilket faktiskt är syftet medmin interpellation.Det råder ingen tvekan om att betygssättningen pågymnasieskolan upplevs som mycketdramatisk av många av de elever som studerar där.Det handlar om unga människors framtidsdrömmar.Dramatiken ligger i om man kan få syssla och jobbamed det man vill eller om man misslyckas i sina am-bitioner på detta område.Jag är naturligtvis helt för de kunskapsrelateradebetygen i sig. Jag tycker att det är ett bra system i ochmed att det befordrar kunskapsutveckling och metod-utveckling i stället för inbördes rangordning.Men som man säger detta är det ocksåväldigt angeläget att systemet uppfattas som rimligoch korrekt och inte orättvist eller stelbent. I det härsammanhanget får man höra ett antal olika påpekan-den utifrån landet när man, inte minst som jag, reseroch turnerar en hel del på skolor.Därför skulle jag vilja ha ytterligare ett litet för-tydligande när det gäller en del av frågan jag ställde.Det finns ett antal elever som byter studieinriktningpå gymnasiet - och jag tror att det är bra att manvågar ta det steget - som automatiskt får gå om vissakurser. De skriver dessutom väldigt bra resultat påkurserna, men de har enligt ett antal uppgifter förväg-rats att få det högre betyget på den kurs de har fått gåom. Jag vill bara ha ett klargörande från utbildnings-ministern. Gör man fel på skolorna? Om det är såfinns det kanske anledning till ett förtydligande gent-emot skolorna.Det upplevs som fullständigt orimligt att man trotsatt man uppnår det bättre studieresultatet inte kan fådet bättre betyget utan kanske får vänta ett à föratt till högre kostnad komma in på Komvux för attkunna få det betyg man egentligen redan kvalificeratsig för. Jag skulle gärna vilja ha ytterligare ett litetklargörande, även om jag tycker att interpellations-svaret var tämligen precist.Jag instämmer vidare i utbildningsministerns pro-blematisering av taktikvalen i skolan. Jag tror att endel av problemet med taktikvalet är bestämmelsernaför antagning till den högre utbildningen. Jag besöktenyligen ett mycket välrenommerat gymnasium ochkonstaterade att man där fått lägga ned utbildningen ityska och franska till förmån för nagelskulptur, ve-getarisk matlagning och makeup. Jag förstår att dehär ämnena kan vara intressanta för vissa grupper,men på något sätt blir man väldigt bekymrad när detblir för mycket av taktik för att komma in på högreutbildning och för lite av kunskapsinhämtande.Min första följdfråga gällde preciseringen, ochden andra blir: Hur avser utbildningsministern attkomma bort från det här "taktikandet" med nagel-skulptur och vegetarisk matlagning, även om dessaämnen säkert är relevanta om man ska ägna sig åt dehär områdena?Den tredje frågan blir: Vore det inte rimligare attbetygen kunde få vägas och att man koncentrerade sigpå ämnen som ligger i linje med den utbildning somman siktar till utan att hamna på, som jag ser det,ganska konstiga ämnen i förhållande till de utbild-ningar som man tänkt inrikta sig på?Anf. 26 Utbildningsminister ():Herr talman! Några korta svar på några relevantafrågor.Det är min bedömning att regelverket redan i dagär sådant att man, om man går om en kurs på det sättsom Per beskriver, bör ha möjlighet att tamed sig det betyg som man får. Behöver det görasklart än tydligare är jag beredd att titta på regelverket.När det gäller den stora frågan om taktikval igymnasiet delar jag Per bedömning attmånga ungdomar mycket snabbt genomskådar syste-men, vilka de än är. Vi har sedan många årtiondenerfarenheter av att olika typer av antagningssystem påhögskolan direkt påverkar elevernas beteende i gym-nasieskolan, naturligtvis i sig rationellt. Det innebäratt vi från tid till annan måste se över antagningsreg-lerna för att komma ifrån olika effekter.Vi ska mycket snart tillsätta en utredning som justska titta på reglerna för antagning till högskolan. Enav frågeställningarna kommer där att vara hur vi skakunna minska de vinster som kan göras genomkonkurrenskomplettering. Det är inte rimligt att vux-enutbildningen till så stor del tas i anspråk av ungamänniskor som alldeles har haft goda förut-sättningar att skaffa sig bra betyg i gymnasiet.Vi kommer också att titta på möjligheterna attstärka drivkrafterna för att läsa också tyngre kurser igymnasieskolan. Jag menar att det finns goda möjlig-heter för detta i samband med att vi gör om gymna-sieskolan och reglerna för antagning till högskolan.Däremot vill jag redan nu säga att det är svårt attväga betygen. Vad som ska vägas in beror alldeles påvem man talar med. Tysklärare är väldigt benägna attvilja väga in tyska lite extra, men det finns ocksåföreträdare för rader av andra ämnen som vill läggaen ytterligare vikt vid sina ämnen.Det här ska vi gå igenom ordentligt, och jag hop-pas att vi kan komma fram till system som vi i storadrag kan vara överens om över partigränserna.Anf. 27 Förste vice talman ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaren och förförtydligandet. Jag tror att det behövs ett förtydligan-de av vad som gäller när man ändrar studieinriktningoch får gå om en kurs. Man har från flera håll pro-blematiserat detta. Också den omständigheten attRiksdagens utredningstjänst hade svårt att reda utsakförhållandena indikerar att det här finns ett pro-blem.Jag är lika bekymrad som utbildningsministern avtaktikvalen. Det ger inte någon bra indikation införantagningen till högre utbildning att man kan hamnapå kurser i nagelskulptur, vegetarisk matlagning ochmakeup. Det behövs kanske mer av språk. Jag skainte slå mig för bröstet vad gäller mina kunskaper ityska - min tyska är ganska knagglig - men jag trorfaktiskt att språk som tyska, franska och många andrakommer att ha stor betydelse framöver. För mig är detdärför viktigt att man kan väga betyg eller att förolika högre utbildningar kunna ställa olika krav påvad man ska ha för typ av ämnen och på vilken bety-delse de ska ha. Ett sätt är att inte värdera alla betygefter samma skala utan rangordna dem efter mångaskalor. Nagelskulptur och andra ämnen kan då myck-et väl platsa inom sina utbildningsområden.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:226 omkommunal ersättning till friskolorAnf. 28 Utbildningsminister ():Herr talman! Per har frågat hur jagavser att:· tillgodose näringslivets behov av kvalificeratutbildad arbetskraft,· säkra tillsynen av kommunernas ersättningar tillfristående skolor och· säkra konsumentorienteringen av utbildningen.Frågorna knyter an till det nya bidragssystem förfristående gymnasieskolor som tillämpats från ochmed den 1 januari 2003.De nya bidragsreglerna för fristående gymnasie-skolor syftar till att åstadkomma så likvärdiga bi-dragsvillkor som möjligt för fristående och offentligagymnasieskolor och att motverka konkurrensfördelarför någon part.Den riksprislista som ibland har kritiserats byggerpå årliga kostnadsundersökningar bland ett urvalkommuner och bygger på mediankostnaderna förrespektive gymnasieprogram. Medianvärden speglarendast i begränsad utsträckning den faktiska kost-nadsnivån i olika kommuner. Till exempel kan enfristående gymnasieskola få ett bidrag som är lägre änkostnaden för motsvarande program i kommunensgymnasieskola. Även motsatt förhållande kan före-komma, det vill säga den fristående skolan får etthögre bidrag.För att kommunala och fristående gymnasieskolorska behandlas likvärdigt ska bidraget för en elev i enfristående gymnasieskola motsvara den kostnad ele-vens hemkommun har för motsvarande nationellaprogram. Om programmet inte finns i kommunen,men i den kommun där den fristående skolan ligger,ska bidraget motsvara kostnaden i den kommunen. Iannat fall ska det belopp utbetalas som fastställts avSkolverket i den så kallade riksprislistan.Efter tillkännagivande med anledningav propositionen Fristående skolor (prop.2001/02:35) har regeringen uppdragit till Skolverketatt utarbeta ett system för redovisning av kostnadernaför olika program vid kommunala gymnasieskolor.Systemet, som är tillgängligt på ,innehåller sammanställningar över de bidragsbeloppsom ska gälla vid ersättning till de fristående gymna-sieskolorna. Därutöver ska systemet innehålla infor-mation om kostnader per kommun och gymnasiepro-gram i form av· efterkalkyl för det senast redovisade kalenderåretoch· budgeterade värden för bidragsåret.Skolverket avser att utvärdera det nya bidragssy-stemet. Därför har man bjudit in representanter försåväl som till ett första möte den 18 marsför att diskutera hur utvärderingen bör läggas upp ochbedrivas.Systemet för redovisning av kommunernas kost-nader per gymnasieprogram ger en insyn i kommu-nernas gymnasiekostnader som är betydligt större änvad som funnits. Det torde innebära att dettasystem kommer att vara minst lika transparentsom prislistan. När väl den enskilda kommunenskostnader blivit kända finns bättre förutsättningar föratt bedöma nivån på kommande bidrag.Frågorna om hur jag avser att tillgodose näringsli-vets behov av kvalificerat utbildad arbetskraft ochsäkra konsumentorienteringen av utbildningen har envidare omfattning än enbart fristående gymnasiesko-lor. Det handlar egentligen om hela den gymnasialautbildningen i . pågår remiss-arbetet med anledning av 2000betänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120).Regeringen avser att återkomma till med enproposition om den framtida gymnasieutbildningenunder 2004.Beträffande frågan om varsel om eventuell ned-läggning av fristående industrigymnasier är jag sombekant förhindrad att kommentera enskilda fall. Jaghar dock svårt att tänka mig att någon, vare sig hu-vudman eller kommun, skulle vilja medverka tillnedläggning av välrenommerade och kvalificeradeutbildningar inom denna sektor.Anf. 29 Förste vice talman ():Herr talman! Först ber jag att få tacka utbild-ningsministern även för ett uttömmandeoch konstruktivt svar, vilket jag tror att frågan vinnerpå.Jag är en stor anhängare av friskolor. Jag är detframför allt därför att jag gillar pluralismen ochmångfalden och möjligheterna för fler att kunna till-godose sina studiebehov och sin studieinriktning.Jag hade en farfar vid namn i skolan betraktades som idiot. Han var nämligendyslektiker. Men min farfar var en lysande entrepre-nör, konstruktör och industribyggare. Jag har självhaft känningar av dyslexi, och jag har barn som hardet. Jag kan försäkra att det är en tuff situation och atten skola inte alltid har varit bäst på atthantera den. Det handlar väldigt omalternativ och om människor som varit intresseradeav att lösa den här typen av problem.Därför ser jag den här typen av friskolor som såviktiga, när man ibland ser ett monopols oförmåga atttillgodose elevers olika intressen och studieinriktning.För mig är därför finansieringen av friskolornaviktig och central. Jag vet av erfarenhet från det av-regleringsarbete jag själv sysslat med på elmarknadenoch telemarknaden att nytillkommande aktörer på enmarknad är sårbara, lätta att slå sönder och dessutomberoende av att det finns ett fungerande system somprövar prissättning och osjysta konkurrensmedel.Jag kan nämna att jag på elområdet arbetade ak-tivt för att det måste vara bolagiserat, för att manskulle kunna särskilja monopolverksamhet från kon-kurrensutsatt verksamhet och för att auktoriseraderevisorer därmed skulle tvingas panta med sin yrkes-heder att siffrorna var korrekta. Dessutom hade vi pådetta en statlig tillsynsmyndighet med möjlighet attingripa. Jag har sett detta även på teleområdet.Jag kan försäkra att den tidigare monopolisten intealltid är den som har varit bäst på att räkna efterkal-kyler när man ska göra kostnadsprissättning på vissmonopolverksamhet som alla måste nyttja, nämligenkoppartrådsnätet. En aktiv tillsynsmyndighet, Post-och , med flera harvarit oerhört effektiva och nödvändiga för att vi skakunna få en fungerande marknad som är till för kon-sumenterna.Det som bekymrar mig med den här förändringeni friskolan är inte principen - jag kan förstå den, meden övergång från en riksprislista till kommunala pris-listor - utan det är möjligheterna till prövningoch tillsyn. Det är inte alltid den stora konkurrenten,den som är dominerande, som är bäst på att göraefterkalkylen på ett korrekt, neutralt sätt. Det är denrättssäkerheten jag är ute efter.Den andra delen berör just de företagsinterna in-dustrigymnasierna, som ofta är ganska svåra att jäm-föra i och med att det finns få av dem runtom i landet.Det är inte lätt att göra en efterkalkyl när de mångagånger kan vara helt unika.Jag skulle därför vilja ställa två frågor till utbild-ningsministern.För det första: Hur blir prövningen, tillsynen, närdet gäller efterkalkylen för friskolorna? Blir det ensjyst, snabb och rättssäker behandling, så att vi där-med får den fungerande marknad som vi har varit såangelägna om inom post, tele och el?För det andra: Hur klarar vi de företagsinterna in-dustrigymnasierna?Anf. 30 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är glad att Per ser attden princip som ligger bakom det bidragssystem vinu har är rimlig. I en kommun ska det alltså inte spelanågon roll om kommunens unga medborgare går i enkommunal gymnasieskola eller i en fristående gym-nasieskola. De bör få samma ersättning, sammaresurs, med sig till sin skola.Det är klart att när vi går från ett system med enriksprislista till detta system kommer en del att upp-täcka att det finns elever som går i en friskola i enkommun med höga kostnader och att man får högreersättning än vad man har fått tidigare. Den friskolanfår ett positivt tillskott. Andra upptäcker att eleverkommer från kommuner som har lägre kostnader ochatt man då får lägre ersättningar. Det är klart att detblir en del anpassningsproblem i detta, och det är detvi ser i dag.Den grundläggande principen är fortfarande rim-lig, att man betalar samma bidrag till sina medborgarei kommunen oavsett om de går i en eller ien fristående skola.Skolverket har en viktig uppgift här. Det är till-synsmyndigheten, som har uppgiften att följa uppoch se att vi får en redovisning av kostnaderna somavspeglar de verkliga kostnaderna. Det är en processsom pågår för fullt. Som jag sade, har man redan nukallat in de olika parterna för att delta i diskussionenom hur den här utvärderingen ska gå till.Längre än så vill jag inte gå, för sedan handlar detom enskilda fall. Industrigymnasier, som jag har fåttett mycket gott intryck av, har ofta mycket hög kva-litet och lockar elever till naturvetenskap och teknikpå ett väldigt fint sätt. Jag tror att de också omhuldasav sina kommuner. Dessa har all anledning att se tillatt de också fortsättningsvis har goda villkor.Anf. 31 Förste vice talman ():Herr talman! När det först gäller tillsynen frånSkolverket, är det naturligtvis bra att det finns entillsyn. Men erfarenheten är väldigt tydlig från tele-,el- och postområdet att det inte alltid räcker med attbara tillse. Man måste också ha möjlighet att justeraom en efterkalkyl visar sig vara väldigt dålig.Jag kan påpeka hur det har varit på teleområdet,där man har varit mycket kreativ för att hitta bra ef-terkalkyler, som gynnar de egna från den stora domi-nerande aktören, och där den statliga tillsynsmyndig-heten via direkta ålägganden, direkta beslut, som oftahar prövats i domstol har kunnat rätta till det. Därmedhar man inte slagit ut aktörer som har varit duktiga,konsumentorienterade och väldigt nyttiga för sam-hället som helhet.Jag kan nämna att på många av de här områdena,både på privat och på offentlig sida, har monopolet,eller den gamla dominanten, tyvärr inte gjort det allrabästa i efterkalkylen. Vad jag efterlyser är möjlighe-ten att rätta till det här och rätta till det inom rimligtid, så att man därmed inte slår sönder väl fungerandeoch väl konsumentorienterade verksamheter och pådet viset gör skada för utbildningssystemets mång-fald.Den andra punkten, herr talman, gäller företags-interna industrigymnasier. Vi är nog helt ense om attde är mycket, mycket värdefulla. Jag är framför alltimponerad över nivån på intagningen och kvalitetenpå de elever som går in där. Men det har just varit ensträvan efter att få en kombination av teoretiska ochpraktiska studier - praktiska studier som har legatväldigt nära företagen, vilket vi ofta har misslyckatsmed i den offentliga skolan just i och med att vi intehar fått den nära anknytningen till praktiken.Vad jag är orolig för är att de är så få och att detdärmed är så svårt att mäta dem mot den lokala kost-naden för andra typer av utbildningar på orten. Därförär de väldigt sköra. Det är viktigt att de finns kvar ochatt det finns en förutsägbarhet, en transparens i sy-stemet, så att de vet vad de ska arbeta med. Det gällerför skolorna i sig men också i synnerhet för elevernaoch deras framtid.Anf. 32 Utbildningsminister ():Herr talman! När man nu tillämpar de här regel-verken är det viktigt att också kommunerna är aktivaför att ta fram och redovisa sina kostnader och där-med ge de olika skolorna en rimlig finansiering.Att vi utvärderar så här snabbt och att Skolverketredan nu i ett tidigt skede av det här systemet kallartill överläggningar har just att göra med att vi vill sehur systemet fungerar och om det är något som behö-ver förändras. Det bör då ges regeringen till känna.Jag räknar med att vi kommer att kunna få klara be-sked om det från utvärdering.Vi har ett grundläggande regelverk. Om det natio-nella programmet inte finns i en kommun går man tillden kommun där friskolan ligger. Om det inte hellerdär finns någon motsvarighet gäller riksprislistan. meningen finns det ett slags hierarki för de olikaregelverken som gör att riksprislistan ligger i botten.Jag inväntar bedömning innan jag ärberedd att gå vidare i det här ärendet. Men jag ärockså nyfiken på vad de kommer fram till.Anf. 33 Förste vice talman ():Herr talman! Jag ska inte pressa utbildningsmi-nistern ytterligare i detta skede. Jag vill ändå fortsattfästa uppmärksamheten på att det är mycket bra meden snabb utvärdering - det är helt okej. Men en pröv-ning direkt av det som kommer i gång kan knäcka enskola, speciellt en kooperativ skola med svag kapital-bas, mycket snabbt genom ett alltför kreativt sätt attgöra efterkalkylen.Jag tycker att utbildningsministern borde ta till sigdetta och fundera väldigt noga, så att vi inte får enutslagning av skolor som fyller en klar och entydigfunktion i samhället.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:206 omstudenters rättssäkerhetAnf. 34 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka stu-denters rättssäkerhet och när mina förslag kommer attpresenteras.Inledningsvis vill jag säga att jag instämmer medTorsten när han betonar vikten av studen-ternas rättssäkerhet. Behovet av klara och tydligaregler, av förutsebarhet och av likabehandling skainte underskattas. Jag vill också poängtera att frågorsom på olika sätt berör studenters rättssäkerhet ochmedinflytande har varit och är viktiga och centralafrågor för mig.Decentraliseringen och avregleringen av högsko-lan genom reform innebar att många av debestämmelser som tidigare reglerat studenternas rät-tigheter och villkor togs bort. Överklagandemöjlig-heterna begränsades som reglerna som rörstudenter kom att skilja sig åt mellan lärosätena.Samtidigt som studentföreträdare påtalade storabrister i det rådande systemet uppmärksammade som en del i sin tillsynsverksamhet re-geringen på vissa rättssäkerhetsaspekter. I syfte attövergripande se över situationen beslöt regeringen2001 att ge i uppdrag att utreda stu-denternas rättssäkerhet i högskolan. Högskoleverkethade att undersöka om förordningstext behövde kom-pletteras eller förtydligas samt om ytterligare åtgärdervar nödvändiga för att stärka studenternas rättssäker-het. skulle också se över bestämmel-serna om rätten att överklaga olika beslut samt under-söka hur högskolornas hantering av delegation avbeslutanderätten påverkade rättsäkerheten.Högskoleverket redovisade sittuppdrag i rapporten 20 åtgärder för att stärka stu-denternas rättssäkerhet (2001:27 R). Rapporten harremissbehandlats, och ärendet bereds för närvarandeinom . Det har därtill till-kommit ytterligare ärenden som behandlas parallellt,till exempel frågan om utbytesstudenternas rättssä-kerhet.Studenternas rättssäkerhet och ställning i högsko-lan var en för regeringen prioriterad fråga redan underden förra mandatperioden.Regeringen lade fram en propositionom studentinflytande och kvalitetsutveckling i hög-skolan (prop. 1999/2000:28). Propositionen präglasav en syn på studenter som medaktörer i högskolan,och vikten av studentinflytande poängteras. De änd-ringar i högskolelagen som beslutades med anledningav propositionen innebär att högskolorna ska verkaför att studenterna tar en aktiv del i arbetet med attvidareutveckla utbildningen. Av högskoleförordning-en framgår att studenterna har rätt att vara represente-rade i alla beslutande och beredande organ.I syfte att stärka studenternas skydd mot diskrimi-nering och motverka förekomsten av diskrimineringoch trakasserier i högskolan lade regeringen hösten2001 fram en proposition om likabehandling av stu-denter (prop. 2001/02:27). Lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan trädde i kraftför . Genom lagen har till exempel stu-denternas skydd mot diskriminering stärkts. Univer-sitetens och högskolornas förebyggande roll har mar-kerats, och möjligheten för studenter att få rättslighjälp av ombudsmännen har tillkommit.Studenternas ställning och deras rättssäkerhet ärviktiga frågor för regeringen. förslagbereds, som jag sagt, i Re-geringskansliet, och jag har för avsikt att återkomma ifrågan när det arbetet är avslutat.Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka utbild-ningsministern för svaret på min interpellation.Den gängse myten om studenten måste avlivas.Schablonbilden av studenten som en bekymmerslös19-årig festprisse som kastar loss från föräldrahem-met för att leva livets glada dagar stämmer inte läng-re. Dagens studerande vid högskolor och universitetär för det mesta hårt arbetande människor i olikaåldrar med alltmer heterogen bakgrund som investe-rar betydelsefull tid av sina liv, och pengar, för attskapa sig en bättre framtid och för att bidra till ettbättre samhälle.Att vara student kan vara underbart, men det kanockså vara en högst osäker tillvaro. Inte nog med attstudenterna ska klara kunskapskraven och examina-tionerna under studierna. De ska också försörja sigunder knappa ekonomiska förhållanden. Det är därfördet är så viktigt med tydliga och klara regler - rakapuckar, helt enkelt.Problemet, herr talman, är att våra studenter i allt-för hög grad lever i ett laglöst land eller åtminstone iett land som är mycket osäkert och oklart. Alldelesför många studenter vet inte och får inte heller vetavilka rättigheter de har. Undersökningar har till ochmed visat att högskolans lärare ofta saknar nödvändi-ga kunskaper om studenternas rättigheter. Hur ska de,när de inte vet, kunna informera vidare?Herr talman! Det handlar egentligen inte om storadrastiska åtgärder för att förbättra studenternas rätts-säkerhet. Det handlar snarare om ganska självklarasaker.