prot · GQ0974 · 2003-03-19 00:00:00 — Inne-bär det bara att ni vill att man ska använda skattefi-nansierade verksamheter och skattepengar till attföretag ska kunna tjäna pengar på det som människorbetalar in i skatt, eller innebär det också att ni begrän-sar det som i andra fall brukar kallas för mångfaldfrån er sida i företagsdebatten?Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i betän-kandet.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Visst vill vi ha mångfald från vårthåll. Men det finns olika former varav många är såkrångliga så att det är svårt för mångaföretagare som vill starta företag eller upprätthålla detatt orka med och hinna med att sätta sig in i alla reg-ler.Vi tycker att det är märkligt att man satsar på attutreda och hitta nya former när man faktiskt inte kange de former vi redan har en möjlighet att fungera.Regeringen borde i stället satsa kraft och energi på attgöra formerna så lätthanterliga att vem som helstskulle kunna starta ett företag inom givna ramar ochförstå sig på dem, kunna sätta sig in i de förordningarsom gäller och driva sitt företag till tillväxt och ut-veckling. Vi tycker att man splittrar upp resurserna påatt hitta nya former, precis som om det skulle lösa deproblem som vi har . I stället skulle problemenlösas genom att man förenklade och gjorde det han-terbart med de former vi har. Det är budskapet ifrånvår sida.Anf. 149 () replik:Fru talman! På en punkt kan jag absolut hålla medYvonne : Självklart ska det ske regel-förenklingar. Det är absolut inget självändamål att haregler som gör det krångligt och svårt för människoratt starta företag. Och när vi pratar om småföretag,vilket jag förutsätter att gör efter-som hon pratar om krångliga regler och sådant somgör det jobbigt för företagarna att ta sig igenom densnåriga skogen av olika regler, håller jag med YvonneAndersson: Visst finns det en problematik. Det är denvi har en förhoppning om att tillsammans med rege-ringen kunna lösa. Det kommer att komma ett förslagi den nya aktiebolagslagstiftningen.Men jag kan inte förstå hur detta står i motsatsre-lation till att man nu utreder en helt ny företagsform.Denna nya företagsform är inte i stället för regelför-ändringar. Det handlar enbart om att lyfta fram beho-vet av en företagsform som inte är vinstdrivande pådet sätt som aktiebolagslagstiftningen fungerar på . Det handlar till exempel om alla våra kommu-nala kulturinstitutioner - teatrar, symfoniorkestraroch så vidare - som tvingas in i en bolagsform somför dem i vissa fall faktiskt gör det mycket knepigare.Men det handlar också om när privata företag tar överdriften av olika offentliga verksamheter som sjuk-vård, skolor och så vidare. Där tycker inte vi att manska kunna tjäna stora pengar på skattefinansieradverksamhet.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Jag kan anse att de här formerna finnsi dag, men man kan ju inte utnyttja dem på bästamöjliga sätt. I stället blir det på något sätt negativt.Om man har ett aktiebolag är det inte någon positivattityd utan vinstmaximering som gäller, och jaghävdar att det är det inte överallt. Vi har folkrörelseroch andra ideella organisationer som driver och haraktiebolag för att hantera ägande och verksamhet. Jagmenar att detta är ett sätt att misstänkliggöra dem ochsäga att de inte kan sköta detta.Jag tror inte att man behöver vara så rädd att manmåste hitta en ny form för detta. Jag tror i stället attdet måste vara målsättningen med företaget som talarom ifall företaget ska vara vinstmaximerande ellerinte. Men det driver inte alla företag mot vinstmaxi-mering. Därför ser jag det helt enkelt som onödigt attlägga kraft på detta. Företagsvärlden behöver inte merformer och mer för människor att sätta sig in i för attkunna starta företag. Vi behöver förenklingar. Detskulle vi lägga kraften på.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det är bara att konstatera att vi har enhelt skild syn på vad den här utredningen faktisktinnebär och vad den har för uppdrag. Detta med re-gelförenklingar har ju absolut ingenting att göra medden här översynen och utredningen, förutom att mankommer att göra regelförenklingar för de verksam-heter som vill ha en aktiebolagsform men som intehar det här vinstkravet.Jag är i alla fall glad att vi har en majoritet för detförslag som har lagts fram. Jag ser fram emot att viäven får ta del av de konkreta förslag som utredning-en kommer att presentera. Min och Vänsterpartietsmålsättning är att i de fall där samhället i olika demo-kratiska sammanhang beslutar att offentlig verksam-het ska ske i "privat drift" ska detta lösas i form av enicke vinstgivande verksamhet. Man ska alltså intekunna tjäna pengar. Det är tydliga ochklara ståndpunkt.Anf. 152 () replik:Fru talman! Vi vill att den här utredningen ska av-skaffas därför att den inte behövs. Det är ingentingsom säger att ett aktiebolag behöver gå med vinst.Däremot är det lite trist att är sårädd för att företag ska tjäna pengar. Jag har varitverksam inom den kommunala sektorn och bolagise-rat verksamhet. Där har vi på ett mycketpositivt sätt kunnat se att det har fungerat mycket välnär vi satt verksamheter på bolag utan att för denskull ha vinstmaximering.Det finns också ett annat exempel. Jag har varitstyrelseledamot i ett allmännyttigt bostadsföretag. Ettav de stora problemen för det företaget var att detaldrig gick med vinst. Vi kunde aldrig renovera; vikunde aldrig förbättra verksamheten. Så höll vi på attgå i putten, och då gjorde vi en rekonstruktion. Nublev plötsligt företaget vinstgivande och gav en bety-dande vinst till kommunen. Det visar vikten av attföretag går med vinst.Jag själv är också ett talande exempel på att manmycket väl kan tillhandahålla offentliga tjänster somär skattefinansierade. Jag har arbetat som advokat ochoffentlig försvarare och fått storadelar av mina inkomster från staten, som är skattefi-nansierad, genom att tillhandahålla offentliga tjänster.Jag tror alltså inte att man behöver vara så rädd baraför att det gäller vården.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag är inte rädd för att företag tjänarpengar. Det är många företag som har det i singrundinställning, som har startats just för att tjänapengar. Men det finns också oerhört många företagsom startas på grund av annat. Många företag startaspå grund av att människor vill jobba med och satsa påen viss verksamhet. Självklart handlar detta inte en-bart om att tjäna pengar.Den problematik som vi från lyfterupp gäller verksamheter som traditionellt har drivits ikommunal regi eller landstingsregi. Det handlar omnär verksamheter som rör vård, skola och omsorg harlämnats ut på entreprenad eller avknoppats och mananvänt sig av kommunala skattepengar för att tjänapengar till sin verksamhet, vilket ofta har gått ut överden verksamhet som man bedrivit. Det har gått utöver vården och över de äldre. Det har gått ut överundervisningen, vilken sorts lärare man har anställtoch så vidare. Det är detta vi ser risker med. Det ärockså därför vi tycker att den här utredningen är väl-digt bra.Men jag har fortfarande inte fått något svar frånModeraterna om varför de på det här sättet vill be-gränsa mångfalden. Vad gör det om vihar ytterligare en bolagsform som folk själva i denallsmäktiga friheten skulle kunna få välja?Anf. 154 () replik:Fru talman! Friheten ska vi nog inte vara så ral-janta med. Den är mycket viktig för oss alla.Men det är detta som är problemet. Det traditio-nella har ju varit - åtminstone i , det är inte såi andra länder - att stat och kommun har bedrivit denhär typen av verksamhet. har vi lyckats få framandra alternativ, och genom konkurrens har vi kunnatfå bättre vård och bättre omsorg. De exempel där detkan bli problem är ofta när kommunerna eller lands-tingen inte lyckas upphandla detta på ett bra sätt ochställa bra krav i sina upphandlingar.Men det intressanta är att ni är så räddaför att man genom skattefinansiering ska kunna tjänapengar. Att tjäna pengar är bara ett utslag av att mangör någonting som är bra. Man gör någonting bättreän alla andra. Om vi får vård som är skattefinansieradmen som drivs av privat verksamhet och vårdgivarentjänar pengar är detta bara därför att han gör det bätt-re. Långsiktigt kan man inte tjäna pengar genom attbluffa sig fram. Så är det bara.Anledningen till att vi inte vill att den här utred-ningen ska fullföljas är helt enkelt att den inte behövs.Vi har en aktiebolagsform som mycket väl kan till-lämpas på icke vinstgivande företag. Det finns en radexempel på organisationer där man har så kalladeservicebolag. Medlemmarna betalar in en avgift tillett aktiebolag som driver kansliverksamhet och så-dant. De har inga vinstkrav på sig. Det behövs alltsåinte någon annan företagsform. Det är inte det som ärnyckeln utan viljan att tjäna pengar.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det finns en fråga som vi kanske intehar berört så mycket, nämligen att det finns en efter-frågan på den här lagstiftningen. I kommunerna finnsdet en efterfrågan eftersom kommunerna har mångakommunala bolag. Det handlar om renhållningsbolag,det handlar om energibolag, det handlar som sagt omkulturinstitutioner som teatrar och symfoniorkestrarsom är organiserade i bolagsform, det handlar omallmännyttiga bostadsföretag och så vidare. Det harfunnits och finns en efterfrågan på en annan bolags-form. Också för kommunernas del i sitt ägaransvarvill de ha en ny bolagsform som mer och lättare kantillmötesgå de behov och de krav som finns ute ikommunerna.Men det som är intressant är att vi har väldigt oli-ka syn på detta med att tjäna pengar på vården. Närdet gäller vård, omsorg och skola tycker vi frånVänsterpartiets sida att om man kan sköta en verk-samhet på ett sådant sätt att man kan få mer pengar avden så ska huvuddelen av de pengarna tillbaka in iverksamheten och användas för bättre vård, för merhänder i vården och äldreomsorgen, för mindre klas-ser i skolan och så vidare. De ska inte användas till attenstaka människor fyller sina fickor och plånböcker.Det är vår ideologiska skillnad och det som skiljervåra partier i den här frågan.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.19 § (forts.) Associationsrättsliga frågor, m.m.(forts. LU8)Anf. 156 () re-plik:Herr talman! sade att det finns ettvinstkrav på dagens aktiebolag och att den nya utred-ningen således handlar om att öka mångfalden. Dåundrar jag: Vad exakt är det i dagens aktiebolagslagsom hindrar aktiebolag att drivas i ett ickevinstmaximerande syfte? I själva verket är det så attdet alltid är bolagets ägare som drar upp riktlinjernaför verksamheten.Tasso Stafilidis nämnde sedan att detta handlarom teatrar, kulturinstitutioner och annat som det kanvara svårt att driva i aktiebolagsform. Det kan detsäkert i många fall vara. Men var i utredningsdirekti-ven talas det om den sortens verksamheter? I självaverket talas det uttryckligen om att detta handlar omatt försvåra för vinstdrivande verksamheter inomvård, skola och omsorg.Tasso Stafilidis tar upp syn pådetta, och jag välkomnar det. Det är en klargörandebeskrivning där slår fast att ingavinstdrivande enskilda verksamheter ska bedrivasinom offentligt finansierad vård, skola eller omsorg.Låt mig ta två exempel på vad detta kan få förkonsekvenser. Utanför finns ett reumatiker-sjukhus som drivs i enskild regi av en förening. Denlilla vinst som finns måste naturligtvis finnas för ska kunna återinvestera och utveckla verksam-heten. är exempel på ett sjukhus här iStockholm där personalen efter bolagiseringen harblivit nöjdare, där patienterna är nöjdare. Vad är pro-blemet? Är det inte så att det viktiga är kvaliteten påverksamheten? Eller menar verkligen det viktigaste inte är kvaliteten utan att verksam-heten inte tillåts gå med vinst?Anf. 157 () replik:Herr talman! Just det här har jag och just diskuterat under vår middag. Nej, jagbara skojar. Det gjorde vi inte.Vänsterpartiet har en ståndpunkt som är tvärtemotdet har föredragit. Vi ser inte attdet just är driftsformen som gör att de som jobbar i enverksamhet blir mer nöjda utan det är andra organisa-tionsförändringar som leder fram till det och olikaandra aspekter som inte alls har att göra med denform verksamheten bedrivs i.Den promemoria som har redovisats i ärendet harockså lyft fram att den lösning som man skulle kunnanå, och som skulle tillmötesgå de önskemål som finnsom att ha en annan bolagsform än aktiebolaget, just äratt man skulle ha en aktiebolagsform utan vinstsyfte.Det är mot den bakgrunden vi från Vänsterpartietockså stöder den här utredningen och vill ha en lag-stiftning som innebär att vi, som jag nämnde tidigare,ska kunna ha till exempel kommunala bolag där bo-lagsformen inte ska ha en direkt knytning tillvinstkravet. Det är precis så som aktiebolagslagstift-ningen ser ut . Visserligen kan man i ägardirek-tiv skriva in olika saker, men den direkta innebördenav aktiebolagslagen är faktiskt vinstsyftet, som är enpådrivande och stor del.Anf. 158 () re-plik:Herr talman! talar om arbetets or-ganisation, och det är just det som är det centrala. Detär kvaliteten på verksamheten, det är kvaliteten på detsom blir gjort som är det centrala inom den offentligtfinansierade verksamheten. Om det sedan organiserasi form av egen regi inom , i form av bolag som är privat-ägda eller i form av kooperativ som drivs av perso-nalen eller brukarna är en helt annan sak. Där måsteman vara lyhörd för de önskemål som finns från demsom använder sig av den här verksamheten. Det ärdärför som det blir så klargörande att Vänsterpartietuppenbarligen inte sätter kvaliteten i verksamhetenfrämst, utan det viktiga är att se till att försvåra förverksamheter att ta ut vinst på den verksamhet sombedrivs.Då kommer jag återigen tillbaka till vad det är idagens aktiebolagslag som försvårar för aktiebolagsom av ena eller andra skälet väljer att inte maximeravinst eller att inte över huvud taget ta ut vinst. Detfinns inga sådana regler. talar om attdet finns en sorts underliggande vinstintresse som pånågot sätt skulle vara styrande för alla aktiebolag. Såär det inte. Flera här i kammaren har tidigare redovi-sat goda exempel på aktiebolag som inte alls drivs ivinstsyfte utan där man har valt aktiebolagsformen avhelt andra skäl. Jag förstår inte på vilket sätt TassoStafilidis kan mena att det här skulle öka mångfalden,när det i själva verket handlar om att försvåra för denmångfald och den förnyelse som behövs inom denoffentligt finansierade sektorn.Anf. 159 () replik:Herr talman! och harhelt skilda uppfattningar i den här frågan. För Väns-terpartiet är det, som jag nämnde innan, viktigt attförenkla för företagen, inte minst för de små företa-gen.När vi pratar om aktiebolagslagstiftningen och se-dan går in och pratar om kvalitet i verksamheten kaninte jag förstå att och att kvaliteten skulle vara sämre enbart pågrund av att man har en annan driftsform än aktiebo-lag. Det var precis det gjorde närhan ifrågasatte ståndpunkt och mittpåstående att vi inte vill ha något vinstsyfte inomverksamheter som har med vård, omsorg och skola attgöra och som innefattas av skattemedel. Vi vill inteatt skattemedel ska användas till dryga vinster förenskilda ägare av till exempel äldrevård.Men som jag också nämnde tidigare finns det ett önskemål från kommuner och landsting om enny bolagsform. Jag pratade i förrgår med till exempel. Som jag nämndeinnan är det inte bara inom vård, skola och omsorgutan det finns också andra kommunala bolag sombehöver en annan driftsform. Då sade Helsingborgssymfoniorkester att hade vi haft en annan driftsformsom inte hade tvingat in oss i aktiebolag hade detkanske blivit ännu enklare för oss att starta en buffertför att klara av att hantera vår ekonomi. Vi vet att deanslag som kultursektorn får av oss urgröps i dag.Det är trots allt en tydlig ståndpunkt från Vänster-partiets sida, och vi tycker att den här utredningen skafå klargöra de frågor som hadeoch som jag inte i detalj kan presentera här. Det skautredningen göra.Anf. 160 ():Herr talman! I lagutskottets betänkande nr 8 rö-rande associationsrättsliga frågor behandlas någraolika motionsyrkanden rörande företag och associa-tionsformer, men även rörande kooperativa verksam-heter och aktiekapitalets storlek. I några motionerberörs även frågor om näringsförbud.Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifalltill lagutskottets förslag i sin helhet i betänkande nr 8.Jag yrkar också avslag på alla reservationerna.Precis som nämnde i sitt anförande beredsnu och diskuteras utformningen av en ny aktiebo-lagslag. Därför hade jag inte tänkt att beröra alla demotioner som finns med i betänkandet utan inriktamig på bara några stycken.Först och främst är det en motion som rör en nybolagsform. Motionärerna säger att man vill användaen ny och förenklad bolagsform. Jag håller med mo-tionärerna om att det är viktigt att vi försöker hittaförenklingar som kan göra att det blir lättare att startaföretag men också att det ska vara lättare för småfö-retagare att driva sin verksamhet och lättare att tydade regler som finns.Utskottet anser att det kanske inte är nödvändigtatt utforma en helt ny associationsform. Vi tror snara-re att man kommer att kunna förenkla reglerna inomde ramar som finns . Det finns enskillnad mellan privata aktiebolag och publika aktie-bolag. Jag tror att det första steget togs 1998 när upp-delningen och förenklingen påbörjades gentemot attgöra reglerna för de privata aktiebolagen ytterligaremer lättförståeliga. I och med det arbete som har lagt fram, och som just nu be-reds i , tror jag att vi kommer atthitta ytterligare förtydliganden men också förenkling-ar i regelsystemet.Det har från talarstolen och i replik-skiften kommenterats att detta inte är tillräckligt.Simplexgruppen inom lyckas inteåstadkomma någonting. Gruppen är värdelös.Jag tycker inte att man ska säga så eftersom manändå har kommit en bit på väg. Jag hoppas att när dekonkreta förslagen läggs fram under det kommandeåret att vi kommer att få se ytterligare förenklingar.Självklart tror jag att vi måste hitta förenklingar föratt minska den administrativa börda som finns. Det ärminst lika viktigt att få den regeltext och lagtext somfinns att bli tydligare. Om vi får den tydligarekommer man som enskild företagare att lättare lärasig den och använda den rätt. Mycket av den svenskabolagslagstiftning som finns är bra. Men detmåste skapas hjälpmedel så att människor kan fåkunskap om den bolagslagstiftning som finns.De borgerliga säger gång på gång att det sker ingaframsteg och att vi kommer ingenstans. Då blir jagledsen. Det är lätt att säga att det inte händer någon-ting. I så fall vill jag höra vilka konkreta förslag somska läggas fram som kommer att leda till att det blirså oerhört mycket bättre. Det här är en mer komplice-rad fråga än så. Det går inte att lägga fram konkretaförslag som det inte måste diskuteras och resoneraskring för att uppnå ett bra system som inte krockarmed de regler som gäller arbetsmiljö och så vidare.Jag går vidare till den andra motionen jag hadetänkt att reflektera över. Det är motionen angåendenya associationsformer för icke vinstdrivande verk-samhet. Där vill jag börja med att fråga ,och kd. De har skrivit under den reserva-tion som finns att läsa i betänkandet. Vad är det i dennya associationsformen som är så oerhört farligt ochär ett så oerhört stort hot att man inte ens ska lägganed kraft på att utreda frågan? Vi har flera gångerhört att det här är en utredning som ska läggas ned.Jag håller med om att det är baraägarna som kan påverka huruvida ett bolag ska ge utvinst eller inte. Men som vi ser finns det enägarkonstellation som är intresserad av att ta ut storavinster. Det är kanske vinstmaximering som är detviktigaste.Jag tycker att vi ska ge förutsättningar för att hittaassociationsformer som gör att det viktigaste kravetinte ska vara att vinstmaximera utan att skapa enkvalitativt bra verksamhet. Det måste vara det absolutviktigaste. Det finns andra incitament än baravinstmaximering i samhället . Jag tror att detfinns både sociala och ideella skäl som kommer attgöra att människor vill driva företagen för att skapaså bra kvalitet som möjligt. Det är det som är viktigt.Det absolut viktigaste inom offentliga sektorn är att skapa så bra kvalitet som möjligt. Det görvi genom att ha konkurrens på vissa områden. Detkan finnas områden där det kan vara konkurrens. Jagär helt med på det. Men jag tror att det inte ska varadet vinstdrivande intresset som ska vara målet. Måletär att få så hög kvalitet som möjligt på verksamheten.Jag är lite ledsen över att man vill lägga ned en ut-redning. Utredningen fyller ändå ett visst syfte. Jaghoppas att vi får se vart utredningen tar vägen. Dåkan vi se om det finns poänger med att ha en associa-tionsform. Det behöver inte vara en helt ny bolags-form, utan det kan vara ett visst tillägg till den nuva-rande aktiebolagslagen. Det är intressant att se varutredningen kommer att landa.Jag vill än en gång yrka bifall till förslaget i lagut-skottets betänkande nr 8 och avslag på alla reserva-tionerna.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! frågade efter treområden - rättare sagt två, och jag frågade efter ett.Vad är det som inte är bra i nuvarande aktiebo-lagslag? säger att den är i principbra. Vi tycker att formerna verkar vara bra, och därförbehöver man inte fixa nya former.Sedan är det fråga om ett konkret exempel på attta bort något från de regler som ska styra företagarna.En liten fundering är det vi opponerade oss mot förnågra månader sedan. Varför i hela världen behöverohälsotalen redovisas i årsredovisningarna? Inte blirfolk friskare för att ohälsotalen redovisas. Det varytterligare en pålaga som regeringen ägnade sig åt attföra in.Redan för fem år sedan när jag kom in i riksdagenpresenterade det storaproblemet med alltför många och alltför knepigaregler för företagare. De hindrar nyföretagande, krea-tivitet och att företagarna kan ägna kraft och tid åt detde faktiskt borde syssla med.När regeringen har städat upp och visat att man ärkraftfull nog att ta bort krångliga regler för små ochmedelstora företag kan man möjligtvis sätta utredareatt utreda nya bolagsformer. Städa upp först och gekraft åt det som är problem i stället för att ägna tid åtutredningar av sådant som inte behövs.Anf. 162 () replik:Herr talman! Jag ska svara på alla tre frågorna.Den första frågan gällde den lagstiftning somfinns , och där finns principen att man kan drivaett bolag utan att ha någon som helst vinst. Så fortman gör det bolaget publikt, lägger ut det på någon avbörserna, kan vilka ägare som helst köpa företaget.Efter ett tag får de ett inflytande i bolaget. Det är endel i det hela.Det här kommer att innebära att den nya ägarkon-struktionen kommer att kunna kräva avbolaget att det ska generera vinst. Då har vi hamnat ien situation där bolaget är vinstdrivande, och måletmed bolaget är att maximera vinsten. Jag ser inte detsom nödvändigt i alla lägen.Sedan till frågan om redovisning av sjukskriv-ningarna, som vi diskuterade se-dan. Jag tror visst att det är av betydelse. Det har vikanske inte sett konkret i det här sammanhanget, menvi har ett annat väldigt konkret exempel. Den diskus-sion som vi haft om - mer ellermindre, skulle jag vilja säga - hotet att införa kvote-ring i bolagsstyrelser har gjort att fler kvinnor harblivit nominerade till bolagsstyrelser än någonsintidigare. Det har verkligen blivit en skillnad. Jag troratt det kommer att bli precis samma sak i fråga omsjukskrivningarna.Anf. 163 () re-plik:Herr talman! och jag kommerfrån samma kommun. Den kommunen har flerakommunägda bolag, som det i allra högsta grad av-krävs en vinst. Inte är det någonting över huvud tagetsom säkerställer att det blir en annan bolagsform närdet gäller vissa verksamheter. Då handlar det snarareom att städa upp i de skattefinansierade verksamhe-terna. Det gäller även det andra området. Jag hävdar,och gör det med bestämdhet, att människors hälsainte blir bättre av att deras tidigare ohälsa under åretredovisas i företagets årsredovisning.