prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Haveriet medför ocksåallvarliga samhällsekonomiska konsekvenser. I dagstryps företag redan på idéstadiet och många jobbförblir ogjorda eftersom människor har svårt att finnaen bostad utan höga kostnader och stora ansträng-ningar. Det gäller särskilt här i , där bo-stadssituationen har blivit ett så stort problem attInternationella valutafonden i en av sina rapporter hartagit upp just det problemet som ett allvarligt hinderför hela tillväxtmöjligheter.Fru talman! byggs det färre lägen-heter i än på mycket . Regeringens målom att bygga 30 000 lägenheter framstår i dagsom helt verklighetsfrämmande. Det lilla som byggssker huvudsakligen i storstäderna och handlar före-trädesvis om bostadsrätter och villor eftersom priser-na där sätts på marknadsmässiga grunder. Trots attefterfrågan är stor på hyresrätter, framför allt i till-växtorter, byggs det inte några hyresrätter - i alla fallinte särskilt många. Man kan fråga sig vad det berorpå.Givetvis finns det många orsaker till att det intebyggs. En del av dem är att vi har en relativt ineffek-tiv planprocess. Vi har krångliga regler och vi harhöga skatter. Det finns också en bristande konkurrenspå byggmarknaden. Men en stor bov i dramat är da-gens hyresreglering, som får en rad negativa konse-kvenser.För det första, fru talman, hämmar hyresre-gleringen byggandet av hyresrätter eftersom det inteär lönsamt att bygga och förvalta hyresrätter. Det ären av anledningarna till att vi har bostadsbrist i till-växtorter och att köerna blir allt längre. All erfarenhetvisar att om byggföretagen får verka på en normalmarknad, där det finns lönsamhet, så vill de ingethellre än att bygga bostäder. Med friare hyressättningskulle således fler hyreslägenheter byggas.För det andra leder hyresregleringen till orättvisahyror. I tillväxtorter hålls hyrorna tillbaka på ennivå under marknadsnivån, vilket leder till att hyres-skillnaderna mellan attraktiva och mindre attraktivalägen blir näst intill obetydlig. Då kan man fråga sigvem det drabbar. medför hyresregleringenatt hyresnivåerna utanför de hetaste regionerna hållspå en alldeles för hög nivå. Trots att lägre hyror därskulle kunna skapa konkurrensfördelar tvingas mångaav de kommunala bostadsföretagen runtom i landetatt riva hyresbostäder i stället för att sänka hyrorna.Om de hade sänkt hyrorna så skulle de ha behövt göradet även i det övriga beståndet på orten. Hur vansin-nigt det än låter, fru talman, så har tusentals funk-tionsdugliga lägenheter rivits under de se-naste åren.För det tredje är det ett problem att hyresre-gleringen leder till låg omsättning av lägenheter ochframväxt av en svart marknad. Få som har kommitöver en attraktiv lägenhet med låg hyra är villiga attlämna den. Omsättningen blir närmast obefintlig.Dessutom skapar skillnaden mellan hyresgästensbetalningsvilja och den faktiska hyran ett utrymmeför en svart marknad. Det ser vi inte minst här iStockholm. Om hyrorna hade motsvarat hyresgäster-nas värdering av vad det är värt att betala för ett bo-ende i ett visst område med en viss standard så skulleutrymmet för svarthandel försvinna.Fru talman! I dagens hyresreglering är den såkallade bruksvärdesregeln central. Från början varden tänkt som ett skydd mot oskäliga hyreshöjningar,vilket var lovvärt och bra. Tillämpningen har dessvär-re medfört att hyresgästernas åsikter och önskemål påmånga håll i landet har fått alldeles för lite genomslagi hyressättningen. Men bilden är delvis splittrad. Påsina håll har en successiv marknadsanpassning avhyresstrukturen skett. Ett exempel är , därMalmös kommunala bostadsbolag, , medvetethar försökt att hålla tillbaka hyrorna i bostadsområ-den med tomma lägenheter. I stället har man styrtöver hyreshöjningarna till mer attraktiva områden,exempelvis det nu så omtalade Bo 01. En liknandeanpassning av hyresstrukturen har även skett, ellerhåller på att ske, i och Gävle.Men tyvärr är det alltför vanligt att det är fastig-heternas byggår snarare än lägenheternas bruksvärdesom är den avgörande faktorn för hyran.I ligger hyrorna under vadmänniskor i allmänhet är beredda att betala. Absurtnog är de ibland till och med under hyresnivån förförortslägenheter. Det här bereder väg för bådeandra-, tredje- och ibland till och med fjärdehandsut-hyrningar och för en omfattande svarthandel. Ettförstahandskontrakt i centrum är guld värt.Fru talman! Vi moderater har på-talat problemen med hyresregleringen. Därför är detmycket glädjande att fler och fler börjar inse att vimåste modernisera hyreslagstiftningen. Ett tydligttecken på det är den så kallade trepartsöverenskom-melsen mellan , och Fas-tighetsägarna. I den är parterna överens om att särbe-handla hyror i nybyggda hyreshus. De är också över-ens om att den bristande överensstämmelsen mellandagens hyror och vad hyresgäster i allmänhet anservara rättvisa hyresskillnader bör rättas till.Trepartsöverenskommelsen avslutades med enhemställan till regeringen om att tillsätta en utredningför att reformera hyreslagstiftningen. Pressmeddelan-det som man skickade från trepartsöverenskommel-sen kom . därefter lovadebostadsminister att snabbt tillsättaen utredning. Trots att läget är rätt akut på bostads-marknaden har det gått då absolut ingen-ting har hänt. tillsatte regeringen lägligtnog en utredning. Jag anar att har haftett och annat med det att göra.Sammanfattningsvis, fru talman, anser vi att dennuvarande ordningen möjliggör en politiskt styrdhyressättning. Den skapar osäkerhet om de ekono-miska förutsättningarna för att investera i hyresfastig-heter och motverkar nybyggnation av hyreslägenhe-ter. Därför vill reformera bruksvärdes-principen genom att slopa allmännyttans hyresnorme-rande roll. Det innebär att hyran, vid en så kalladbruksvärdesprövning, inte bara ska jämföras medlikvärdiga lägenheter i de kommunala bostadsföreta-gen utan med alla likvärdiga lägenheter på orten,oavsett vem som äger dem.Fru talman! Eftersom vi tycker att det är särskiltangeläget att få i gång byggandet av hyresrätter vill viavslutningsvis att regeringen skyndsamt ska åter-komma med ett förslag om en friare hyressättning justför nyproduktion.Anf. 64 ():Fru talman! har möjlighet att di-rekt påverka bostadsbyggandet i . Kommerriksdagen att vara beredd att ge bostadsmarknadenden möjlighet alla väntat på ? Bud-skapet till bostadsutskottets majoritet är: Ansluter till vår reservation angående friare hyressättning inyproduktion! Regeringen behöver en tydlig signalfrån denna kammare.Det är lätt att i dessa tider, som präglas av stats-budget, tro att enda tänkbara åtgärden som måste tillför ökat bostadsbyggande handlar om pengar, det villsäga bidrag i olika former med krångliga regelverkfrån statens sida. Så är icke fallet. Vi i troratt det finns en rad andra åtgärder som skulle möjlig-göra ett ökat bostadsbyggande. Regeringen kunde haåterkommit för länge sedan i hyresrättsliga frågor föratt underlätta för ökat bostadsbyggande. Ett exempelär bruksvärdesregelns tillämpning och utformning,det vill säga regelverket kring hyressättningen. Detanförde bostadsutskottet redan /99.Utskottet förutsatte då att regeringen skulle ta deinitiativ som behövdes. Men ingenting hände.Men marknadens tre stora aktörer, , och har tagitinitiativet till en överenskommelse, den så kalladetrepartsöverenskommelsen. De har gjort det politiker-na inte har mäktat med. Tongångarna var hårda införvalet - alla förslag om friare hyressättning i nypro-duktion fick den felaktiga stämpeln "marknadshyra"av socialdemokrater och vänsterpartister, tongångarsom gjorde det omöjligt att föra en saklig diskussionom vilka åtgärder som behövs för att få i gång byg-gandet och motverka svarthandel med bostäder.Regeringen har tillsatt en utredning, och ut-redningsdirektivet kommer att ha sin utgångspunkt itrepartsöverenskommelsen. ytterligare ett-två årkommer att hinna passera innan regeringens ochriksdagens behandling av trepartsöverenskommelsenär färdig. En stilla undran: Varför har man inte kom-mit i gång tidigare? Medan gräset gror dör kon. Bo-stadsbyggandet kommer att vara fortsatt lågt. Dettaanser även regeringen numera, trots vallöften om120 000 bostäder de kommande åren.I dag har möjlighet att vara tydlig medvad som borde ingå. Jag kommer kortfattat, fru tal-man, att presentera förslagen i motion,synpunkter som vi även redovisar i våra reservationeri betänkandet. Jag vill passa på att yrka bifall endasttill reservation 2, för tids vinnande, men står självfal-let bakom övriga reservationer.Vi i har många förslag på hur byggan-det kan komma i gång. behandlar vi de hyres-rättsliga frågorna, men vårt program omfattar mångafler grepp, inte minst den tredimensionella fastighets-bildningen som regeringen har fick i uppdrag attåterkomma 1999.Jag kommer att beröra främst tre områden i dettabetänkande: hyressättning i nyproduktion, svarthan-del med lägenheter och föreningsmonopolet i hyres-förhandlingarna.Ett viktigt skäl till att det inte byggs hyresbostäderär svårigheten att räkna hem en ekonomiskt hållbarkalkyl. Avkastningen blir helt enkelt för dålig sett tillinvesteringen. Friare hyressättning för nyproduceradelägenheter behöver införas.I dag formas hyrorna i skärningspunkten mellantre avgörande faktorer: bruksvärdesprincipen, hyres-förhandlingarna och allmännyttans roll. Det är up-penbart att den nuvarande ordningen inte håller. OmSverige ska få en fungerande bostadsmarknad sombättre tillmötesgår människornas önskemål måstesystemet moderniseras.Bruksvärdesprincipen syftade ursprungligen tillatt skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna.En tydlig glidning har skett under de somsystemet har varit i bruk till att även ha som syfte attdämpa hyresutvecklingen. Av situationen på Stock-holms bostadsmarknad kan vi dra slutsatsen att sy-stemet förvisso har lyckats uppfylla målet vad gällerbesittningsskydd och hyresdämpning. Men bristen påanpassningsförmåga till människors preferenser på enfri markand har skapat en mängd avarter: bostadsbristmed långa köer, en stor andra-, tredje- och fjärde-handsmarknad och svarta lägenhetsaffärer.Folkpartiet anser att en rad reformer behövergenomföras för att få fart på nyproduktionen av hy-resrätter samt för att öka rörligheten och flexibilitetenpå hyresmarknaden. Hyresgästens besittningsskyddoch de fria förhandlingarna mellan hyresgäster ochfastighetsägare på bruksvärdesprövningens grund ärprinciper som det finns anledning att värna om. Meninom denna ram finns det utrymme för förändringarsom bryter med det planekonomiska tänkandet.Den så kallade lägesfaktorn måste ges störretyngd i hyresförhandlingarna, på det sätt som de se-naste åren i praktiken skett i . En flexiblarehyressättning skapar en större mångfald i utbudet,med större sannolikhet att nya hyresgäster ska hittanågot som överensstämmer med deras önskemål.Ingen ifrågasätter att en bostadsrätt är billigare i enförort än i ett centralt stadsläge. Att steg tas i denriktningen även när det gäller hyresrätter kan knap-past anses vara orimligt, även om det naturligtvismåste ske i sådana steg att hyresgästerna har braförutsättningar att agera och anpassa efterfrågan ut-ifrån detta. Ett ökat bostadsbyggande, där det lång-siktigt blir en balans mellan utbud och efterfrågan,kommer att motverka prispressen uppåt. Från Folk-partiets sida ser vi det som självklart att byggbran-schen har ett stort ansvar; produktionskostnadsut-vecklingen måste man se upp med. Men man måsteockså fundera över hur prissättningen av bostädernasker. Detta kommer vi i att följa mycketnoggrant.Friare hyressättning för nyproducerade lägenheterbehöver införas. Det skulle skapa förutsättningar attfå fart på det bostadsbyggande som på många håll ärmycket lågt. När byggföretagen inte kan ta ut sinakostnader eller när andra alternativ - bygga bostads-rätter eller kontorsfastigheter - framstår som ekono-miskt fördelaktigare är det inte underligt att väldigt fånya hyresrättslägenheter byggs, trots efterfrågan påhyreslägenheter.I dag gäller att hyresnämnden vid prövning av enhyras skälighet i enlighet med bruksvärdesprincipen iförsta hand ska utgå från de allmännyttiga bostäder-nas hyror. Den nuvarande ordningen rymmer innebo-ende motsättningar. Å ena sidan ska vid fastställandeav såväl prövningslägenhetens som jämförelselägen-heternas bruksvärden helt bortses från produktions-,drifts- och förvaltningskostnader. Å andra sidan skaallmännyttans självkostnadsbestämda hyror tjäna somnorm.Särskilt tydlig blir denna motsättning i hyrestvis-ter, som det uppmärksammade Oxtorgsmålet i Stock-holm eller konsekvenserna av besluten avseendehyressättning i i efterborgarrådet agerande. Utgångenställde såväl begreppet självkostnad som principernaför hela jämförelseprövningen på sin spets.Det är självklart att osäkerheten om vilka hyresni-våer som kan tänkas godtas allvarligtförsvårar både den privata och den kommunala ny-produktionen av hyresrätter och styr över till det merlönsamma och regelmässigt stabila byggandet avbostadsrätter. Vilken privat, eller , bygg-herre vill ta på sig att bygga hyresrätter om hyran kankomma att sänkas i efterhand så att alla kalkylerspricker? Enligt bör därför hyresnämndenha avgjort hyresnivån före byggstart.Svarthandeln med hyresbostäder är ett omfattandeproblem. Svarthandeln är en konsekvens, ett symtom,en effekt, av en bostadsmarknad som inte fungerar.Vi tror att en reformering av hyressättningssystemetär viktig även för att komma åt svarthandeln medbostäder. Det är oerhört viktigt.Vi tror också att allmännyttans hyresnormeranderoll måste förändras. En översyn och förnyelse avhyressättningssystemet måste också innehålla endiskussion om allmännyttans roll. De kommunalabostadsbolagens funktion som förstahandsnorm vidhyressättning bör upphävas och ersättas av ett systemdär hyrorna i ett större utbud av bostäder, oavsettägare, leder fram till ett bruksvärde.Frågorna kring hyressättningen handlar alltså inteom pengar. Där vill vi vara tydliga närstatsbudgeten står i fokus. Det handlar om att fattanödvändiga beslut för att öka bostadsbyggandet. Tachansen så att vi kan få i gång ett ökat bostads-byggande. Vi tycker från sida att reger-ingen behöver den signalen från riksdagen.Anf. 65 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation nr 1. Självfallet står jag bakom de andrareservationer vi kristdemokrater har med, men för tidsvinning i voteringen yrkar jag bifall till endast reser-vation nr 1.Alla behöver en bostad som kan tillgodose de be-hov man har beroende på livssituationen. Att ha enbostad är också en social rättighet. En balans mellantillgång till och efterfrågan på bostäder är en förut-sättning för en god samhällsutveckling. Bostadsbristskapar, liksom ett bostadsöverskott och ett ensidigtbestånd av bostäder, stora ekonomiska och socialaproblem.Kristdemokraternas boendepolitik formas utifrånden enskilda personens ansvar, möjligheter och skyl-digheter. Den enskildes rätt till ägande måste tillgo-doses, som vi tillsammans behöver garante-ra en solidarisk bostadspolitik där även den som inteär köpstark har rätt till ett gott och tryggt boende.Det är viktigt att de boende har reella möjligheteratt påverka sin boendemiljö och sina boendekostnadergenom medansvar och inflytande. Det ska vara möj-ligt att välja inte bara mellan olika upplåtelseformeroch bostadsstorlekar utan också mellan bostäder medvarierande standard. Det måste finnas förutsättningarför valfrihet mellan olika boendeformer som hyres-rätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt eller äganderätt.Av den anledningen är frågorna kring hyresrättoch hyressättning viktiga. Det är något som be-handlas i det dagsaktuella betänkandet. Det finnsmycket att säga om detta, men jag vill koncentreramig på några viktiga punkter som finns formulerade ivåra reservationer.Fru talman! , ochFastighetsägarna har, vad jag kan förstå,formulerat ett gemensamt mål, nämligen att hyres-rätten ska vara ett minst lika attraktivt boende somandra upplåtelseformer. Då är det viktigt att reglernaför hyressättningen är utformade på ett sådant sätt attdet inte uppstår hinder, orättvisor och i förlängningenuteblivna nya lägenheter.I reservation 1 tar vi upp bruksvärdessystemet ochde kommunala bostadsföretagens hyresledande roll.Från början - precis som vi har hört förut - varbruksvärdessystemets syfte att skapa ett hållbart be-sittningsskydd för hyresgästerna och att motverkahyreshöjningar på bostadsmarknader med brist pålägenheter. Systemet skulle återspegla värderingarnapå bostadsmarknaden. Dagens tillämpning är en an-nan.De kommunala bostadsföretagens hyresledanderoll motverkar i sig bruksvärdessystemets grundtanke.Det ska naturligtvis vara så att alla likvärdiga lägen-heter - oavsett vem som äger fastigheten - ska ingå ijämförelseunderlaget när hyran för en lägenhet skaprövas. Ursprungstankarna med systemet ska varavägledande för de förändringar av lagstiftningen somär nödvändiga. Finns denna viktiga fråga med i detutredningsdirektiv med uppdrag att lägga fram förslagom en reformerad bostadshyressättning som, enligtuppgift , beslutats av regeringen?Reservation 2 handlar om regleringen vid nypro-duktion. Den nuvarande hyreslagstiftningen försvårarnyproduktion av hyreslägenheter. De kommunalabostadsföretagens hyresledande roll är även på dennapunkt ett stort hinder. Därför måste deras roll avskaf-fas. Men det krävs ytterligare åtgärder.Den senaste tiden har vi i bostadsutskottets hörtmycket om den trepartsöverenskommelse som haringåtts mellan , och om en reformerad hyressättning.Det är ett gott steg i rätt riktning. Precis som vi ut-trycker det i reservationen är det särskilt angeläget attöppna möjligheter till en friare hyressättning i nypro-duktionen. Det är angeläget att den utredning som vipratar om genomförs skyndsamt. Det är faktisktmycket som står på spel.Fru talman! Till slut några ord om reservation 4,som vi kristdemokrater har tillsammans med Väns-terpartiet och . Vi kräver att samrådsför-farande obligatoriskt ska erbjudas hyresgästen. I vårtalltmer hårdnande samhälle har personer som harvräkts, som har anmärkningar eller som har hamnathos kronofogdemyndigheten mycket små möjligheteratt få bostad. har ju alla rätt till en bostad.Därför måste enskilda, ofta de svaga, tidigt få hjälpoch skydd. Detta samrådsförfarande kan regleras ihyreslagen på det viset att hyresvärdens medverkan iett samråd görs till en förutsättning för att en vräk-ning ska få beslutas. Endast i de fall en hyresgäst intedeltar i samrådet eller förklarar att han eller hon inteönskar att samråd ska ske får hyresgästen vräkas.Genom en sådan åtgärd kan kommunen tillfälligt gåin och garantera den ekonomiska delen. En prövotidkan ges för bättring. Till detta område hör också - jagska inte utveckla det vidare här - frågan om hemlös-heten, som vi har pratat en hel del om i utskottet. Alltdetta förtjänar en skyndsam utredning och senare ettlagförslag till riksdagen.Anf. 66 ():Fru talman! Det är naturligtvis lockande att ägnastörre delen av inlägget åt att ta upp det som har sagtstidigare, men folk vill att vi ska begränsa talartiden.Jag ska begränsa den delen. Men jag kan konstateraatt det hade varit roligt att göra sig lustig över PeterDanielssons exempel med BO01:s och MKB:s bygge- det mest subventionerade bygget som någonsin harbyggts i - som ett exempel på den fria mark-naden.Det hade också varit ganska roligt att kommenteraNina syn på att när marknaden är i balansgår det alltid att räkna in investeringar som inte kanräknas in i en marknad där det inte finns balans.Dessutom hade jag kunnat påpeka att vi i Väns-terpartiet länge har krävt avtalade hyror vid nybygg-nation. Det är lite grann vad denna utredning kommeratt handla om, och det är det trepartsöverenskommel-sen gäller - bibevarande av bruksvärdesprincipen,bibevarande av allmännyttan som hyresledande ochbibevarande av avtalsrätten även vid inflyttning. Menjag ska inte förlänga debatten.Vi har till detta betänkande tyvärr varit tvungnaatt lägga fram åtta reservationer. Skälen till detta ärflera, men framför allt är det utifrån att vi ser bosta-den som en social rättighet som inte kan överlåtas marknad. Rätten att bo är en alldeles för stor frågaför att överlåtas åt vinstintressen och tillfälliga kapi-talintressen. För att vinna tid vid voteringen yrkar jaginte bifall till alla våra reservationer utan nöjer migmed att yrka bifall till reservation 14. Men jag villpåpeka att jag självklart står bakom, precis som mittparti gör, övriga sju reservationer.Fru talman! Självklart är byggande av bostäderdet enda sättet att komma till rätta med bristen påbostäder. Det är därför med en viss stolthet vi iVänsterpartiet har lyckats driva fram och ställt ossbakom både investeringsbidraget och momsåterfö-ringen för att få fart på byggandet av hyresrätter.Men tyvärr räcker det inte att bara bygga för attskapa en social bostadspolitik, utan det krävs en radandra åtgärder för att garantera allas rätt till en egenbostad.I vår reservation nr 3 tar vi upp problemet medandrahandsuthyrningen eller, kanske riktigare be-nämnt, den sekundära bostadsmarknaden.När Hemlösekommittén tittade på förhållandetmed så kallade sociala kommunala kontrakt fann manatt tillgången till sådana bostäder faktiskt ökade be-hovet av fler liknande bostäder. Än intressantare vardet kanske att man fann att hemlösheten inte varmindre i kommuner som hade tillgång till den härtypen av bostäder än i kommuner som faktiskt sakna-de sociala kommunala kontrakt.Uppenbarligen blir effekten av de här socialakontrakten att ribban höjs för rätten till egen bostadoch eget kontrakt. Därför borde det vara en självklar-het att eftersträva ett eget kontrakt för alla boende ochatt förstärka besittningsskyddet för dem som harett socialt kommunalt kontrakt.För en hyresgäst med socialt kontrakt sätts detupp regler för boendet som inte har sin motsvarighetnågon annanstans på marknaden. Det är ofta integri-tetskränkande regler om tillsyn och kontroll över deboende, men det är också regler om allt från urinprovtill förbud att ta emot övernattningsgäster. Det hand-lar om förbud att ha husdjur och så vidare.På den sekundära bostadsmarknaden finns oftastockså ett inslag av kontroll och uppfostran som tende-rar att bli huvudmålet med upplåtelsen, det vill sägabetydelsen av allas rätt till bostad ersätts av entvångssituation som gör att många av dem som i dagbor på den sekundära bostadsmarknaden ofta kännersig hemlösa.I stället för att ge relevant vård och relevant stöd iboendet används bostaden som utpressning för attuppnå mål som eller annan offentligverksamhet har för hyresgästen. sättsreglerna i samarbete med fastighetsägarna, därför attfastighetsägarna har ett övertag, framför allt när bris-ten på bostäder är stor.Fru talman! I reservationerna 4 och 5 berörs för-stärkt stöd för hyresgäster som hotas av vräkning.Från slutet av 1980-talet fram till mitten av 1990-taletökade antalet verkställda vräkningar mycket kraftigtför att därefter stagnera på en alldeles för hög nivå.Det huvudsakliga skälet till detta går att finna i dekraftiga hyreshöjningar som följde efter 1991 årsskattereform, mellan Socialdemokraterna och Folk-partiet, som kommunala och privata bo-stadsföretag började tillämpa en allt hårdare linje mothushåll med hyresskulder. Flertalet av dem somvräkts, , har vräkts på grund av hyres-skuld. Flertalet av dem har i sin tur blivit vräkta pågrund av en hyresskuld som är , vilketfaktiskt är betydligt mindre än vad en vräkning kostaratt genomföra.I /94:1 Vräkt ilaga ordning konstateras att av dem som vräktsfortfarande efter vräkningen saknar ett egetkontrakt. I undersökning från 1999visas att situationen faktiskt har förvärrats sedan1993. Till det kan man lägga undersök-ning i som visar att av de vräktavar spårlöst försvunna och inte gick att hitta i någotmyndighetsregister. Enligt Flyghed är risken mycketstor att denna grupp lever ett marginaliserat liv i ute-liggarmiljö.10 % av dem som vräks vräks på grund avupprepade försenade hyresinbetalningar, trots attingen hyresskuld över huvud taget kvarstår vid vräk-ningen.