prot · GQ09121 · 2003-06-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:121Torsdagen den 12 juniKl. 09.00 - 16.23Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 juni.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fakta-promemorior om förslag från Europeiska kommissio-nen inkommit och överlämnats till utskott:2002/03:FPM77 Faktapromemoria om kommissio-nens förslag till ändring av beträffande tjänster inom postsektornKOM(2003)234 till skatteutskottet2002/03:FPM78 Gemenskapskrav beträffande foder-hygien KOM(2003)180 till miljö- och jordbruks-utskottet3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2002/03:132 till socialförsäkringsutskottetSkrivelser2002/03:137 till finansutskottet2002/03:140 till arbetsmarknadsutskottetFörslag2002/03:RR17 till finansutskottet2002/03:RR18 till försvarsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående ärenden skulle förlängas tillden 19 september.Motioner2002/03:Sk13-Sk15 till skatteutskottet4 § Beslut om ärende som slutdebatterats den11 juniMJU15 Tillsyn och sanktioner på miljörättensområde, m.m.Punkt 3 (Övriga tillsynsfrågor)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:286 för utskottet15 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 50 m, 42 fp, 25 kd, 23 v, 18 cFör res. 1: 1 v, 14 mpFrånvarande: 16 s, 5 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 5 (Åtalsprövningsregel i m.m.)1. utskottet2. 2 (c)Votering:269 för utskottet18 för res. 214 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 50 m, 42 fp, 25 kd, 24 vFör res. 2: 18 cAvstod: 14 mpFrånvarande: 16 s, 5 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 6 (Övriga straffrättsliga frågor)1. utskottet2. 4 (v)Votering:278 för utskottet24 för res. 447 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 50 m, 42 fp, 25 kd, 18 c, 14 mpFör res. 4: 24 vFrånvarande: 15 s, 5 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 9 (Skydd av områden m.m.)1. utskottet2. 7 (m, c)3. res. 8 (kd)Förberedande votering:71 för res. 725 för res. 8206 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Gunnar () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:210 för utskottet68 för res. 725 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 42 fp, 24 v, 14 mpFör res. 7: 50 m, 18 cAvstod: 25 kdFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 3 mpPunkt 13 ()1. utskottet2. 13 (fp, kd, c, mp)Votering:204 för utskottet98 för res. 1347 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 50 m, 24 vFör res. 13: 42 fp, 25 kd, 17 c, 14 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.5 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitikenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU20Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget-politiken (prop. 2002/03:100 delvis och skr.2002/03:101).Anf. 1 ():Fru talman! Vi inleder den sista da-gen med utskottsrundor för denna termin med finans-utskottets betänkande FiU20, Riktlinjer för den eko-nomiska politiken och budgetpolitiken.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag i fi-nansplanen till inriktning av den ekonomiska politi-ken.Utskottets majoritet pekar på den stora osäkerhetsom präglar världsekonomin. Osäkerheten betyder attden ekonomiska politiken ska inriktas på att hålla densvenska ekonomin fortsatt stark. Målet för de offent-liga finanserna ska hållas, och utgiftstaken ska klaras.Det kärvare ekonomiska läget innebär enligt utskottetatt utgiftsminskningar måste vidtas.De senaste årens framgångar har lagt en godgrund för en offensiv politik för ökad välfärd, stigan-de sysselsättning och en hållbar utveckling. Därförgenomförs en rad reformer,trots lågkonjunkturen och de besparingar som görsför att säkra den statsfinansiella utvecklingen.Utskottet anser att kampen för full sysselsättningstår högst på dagordningen. Reformer för tillväxt ochrättvisa ska fortsätta. En god miljö och en hållbarutveckling är ett av den ekonomiska politikens vikti-gaste mål. ska också vara ett föregångslanddär kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rät-tigheter och skyldigheter inom alla områden i livet.Under året läggs en handlingsplan för ökad jäm-ställdhet fram.Oppositionspartierna redovisar sina förslag till in-riktning av den ekonomiska politiken i en gemensamreservation.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till inrikt-ning av budgetpolitiken. Det innebär att budgetpoliti-ken styrs av två mål. Fastställda utgiftstak för destatliga finanserna ska hållas somöverskottsmålen i de offentliga finanserna i genom-snitt ska motsvara av bruttonationalproduktenunder en konjunkturcykel.Moderaterna, ochCentern redovisar sina ståndpunkter i sina respektivereservationer.Fru talman! betänkande behand-lar också regeringens skrivelse Årsredovisning förstaten. Utskottet lämnar vissa synpunkter på innehål-let i årsredovisningen. Bland annat noterar utskottetatt antalet revisionsberättelser med invändningar tillföljd av anslagsöverskridanden har ökat under 2002.Utskottet ser allvarligt på detta och välkomnar attregeringen i budgetpropositionen kommeratt lämna en redogörelse för vilka åtgärder som harvidtagits.Till sist vill jag bara peka på att utskottet avstyr-ker motioner om tillkännagivande av behovet avutvärdering av budgetprocessen. Utskottet hänvisartill pågående arbete.Anf. 2 ():Fru talman! Låt mig först notera den lite märkligaordningen att vi nu inleder en stor finansdebatt därden person som väl huvudsakligen ska stå till svarsinte är närvarande. brukar ha dentekniken att när han sedan väl ansluter, vilket iblandtar någon timme eller två, brukar han dessutom för-våna oss genom att anklaga oss alla för att inte hasagt något intressant, vilket är svårt att hävda när mansjälv inte har varit på plats och lyssnat.En del bedömare hävdar att nu är fattigasti . Det kan säkert diskuteras utifrån lite olikaparametrar. Men det är åtminstone något som vi sä-kert inte är vana vid att höra, och det är inte hellerden självbild som många svenskar har vuxit upp med.Sverige har i grunden goda förutsättningar somborde leda till att det inte ser ut så. Vi har en godföretagaranda i . Vi har många och bra före-tag. Vi har en bred kunskap i och en godutbildningsnivå. Och i grunden är de flesta av ossbåde arbetsamma och hederliga. Det borde egentligense bättre ut.Jag tror att det som en gång var idén, nämligen attalla skulle bidra och att det skulle löna sig att arbeta,är precis det som för många har kommit på skam.De problem som vi nu ser är inte frukten av att detjust nu är lite otur utan det är fleraår av en konsekvent politik som leder till att ett landtill slut hamnar i problem. Där tycker jag att social-demokratin alldeles för mycket har kommit att fångasav något slags ensamstrategi. Det är inte längre så attalla ska vara med, utan nu är det ensam som är stark.Socialdemokraterna tror på , och Gö-ran håller med. Det blir liksom inte så myck-et mer än det.Därför har Socialdemokraterna bland annat drivittesen att man ska vara ensam i regeringen. Samar-betspartierna får inte vara med. Man har inte ens40 % av väljarna, men ingen annan ska få vara med.Socialdemokraterna har övergivit företagarna.Några av oss var med och tog emot . En mycket stridslysten företagare talade omregeringens pansarvagnspolitik. Jag vet inte om detvar den mest perfekta beskrivningen, men det beskreven upprördhet som företagare känner. Det handlar omtredje sjuklöneveckan, brist på incitament att viljaväxa med sina företag och att få lite grann av egenutveckling när man satsar mycket på sitt företagande,krångliga regler och en allmän njugghet från Social-demokraterna.Många företagare säger att de har gjort uppvakt-ningar och kan vittna om socialdemokrater som harsagt att företagande är viktigt. Man tittar och försö-ker, men resultatet blir väldigt skralt. Och vad spelar det då för roll att det finnsen opposition som här presenterar ett alternativsom skulle kunna erbjuda en annan utveckling? Visaknar tillräckligt stöd.Socialdemokraterna har också övergivit kommu-nerna. Det är rätt intressant att lyssna till beskrivningar av kommunernas förutsätt-ningar för . Socialdemokraternahar ägnat åt att faktiskt få väljarna att tro attden kommunala ekonomiska utvecklingen är heltberoende av att den här kammaren tillför statsbidragtill kommunerna. Många av oss tror numera att kom-munens välfärdskärna bärs av att det förs över stats-bidragsmiljarder från till kommunsektorn.Men det är inte sant. Basen i den kommunala finansi-eringen är de egna skatteintäkterna. Men dessa stats-bidragsmiljarder har varit en sorts dopningsmedel förmånga kommuner som för säkerhets skull också bärolika statsråds namn för att verkligen ge sken av attdet är gåvor som delas ut. Problemet är att det ofta rörtill det i kommunerna.Kommunförbundet kan visa att det som tillförsnominellt oftast betyder att det bara fyller i hål somfinns i den kommunala ekonomin. Men det skickashela tiden med lappar och beskrivningar av hur dettaska leda till nysatsningar och nyanställningar som detinte finns utrymme för. Statsmakten rullar över kost-nadsförväntningar på kommunerna som kommunernasjälva inte kan bära.Till detta kommer att den kommun som satsar harfått lära sig att det finns en strypsnara i form av ettutjämningssystem. Om man blir bättre och om manfår fler att komma i arbete dras strypsnaran åt. Alltdet som vi tror att skolbarnen lär sig i - omfler jobbar får kommunen mer pengar, och då blir detmer pengar till skolan - stämmer inte. När fler jobbari en kommun ökar skattekraften, då dras strypsnaranåt, och då försvinner inkomsterna från den kommu-nen och delas ut till andra kommuner som i en del fallbehöver stödet men som i en del fall helt enkelt intesjälva har ansträngt sig och därför tillförs medel somnågon sorts belöning för att de inte gör rätt. Därmedhjälper inte heller kommunerna till att bygga upptillväxten i i fråga om detta har uppvaktningarna varitmånga, och man har berättat om att det inte kan fort-sätta på detta sätt. Och det har antytts att detta ska sesöver. Men ingenting blir ju gjort. Vad hjälper det dåatt det finns en opposition redo med andra förslagsom skulle kunna lägga grunden för en annan utveck-ling när vi helt enkelt saknar stöd?Socialdemokraterna har också övergivit de ar-betsamma, det vill säga dem som tyckte att det varrätt att man skulle jobba och att man skulle slita da-garna i ända för att faktiskt lägga grunden för egenvälfärd och också få en del över till annat. Det är desom tycker att det inte lönar sig att arbeta , desom hörde att den högsta marginalskatten enligtskattereformen skulle innebära att ingenskulle betala i skatt. närmar den sig60 % igen. I en del kommuner har man till och medkommit över 60 %.Nu kommer känslan tillbaka att det inte lönar sigatt jobba extra tillbaka - marginalskatterna läggerhämsko på detta. För många är faktiskt bytet, över-gången, från försörjningssystem och bidragsberoendetill arbete inte något som man vinner på, snararetvärtom.När det i ett land blir uppenbart för alltfler att det igrunden inte lönar sig att arbeta, och att arbeta hårtoch slita, händer något; då är man inte med längre. Vihar ju fått många signaler om hur folk upplever sigsitta fast i fattigdomsfällor. Men det görs ingenting.Ingenting händer. Det hjälper inte att det finns enopposition som faktiskt är redo att göra en annanpolitik möjlig eftersom vi saknar stöd för det.Ni har också övergivit regionerna i . Därberättar man om alla satsningar som man skulle viljagöra för att bidra till ett växande . Men mansäger också att man saknar väginvesteringar och har problem med en brottslighet som ingen åt-gärdar. Man säger: Kan ni komma till rätta med detvill vi också vara med och bygga . Man kanberätta om massvis med socialdemokrater som varitdär och om folk från länsbänkar som uppvaktat ochsagt till den regionala tidningen: Ja, ja, vi är för det.Vi vill också ha allt detta och tycker att det behövs.Men det händer ingenting därför att det integenomförs någon politik i den riktningen. Då hjälperdet inte med alla dessa uppvaktningar, utan man blirsittande där och får inte vara med och bygga Sverige.Då spelar det liksom ingen roll att det finns enopposition i som vill något annat och somhar andra förslag eftersom vi, som sagt, saknar stödför att genomföra det.Ni har också övergivit de utsatta - dem som detborde vara kärnuppgiften att värna med politiken. Jagbehöver bara säga problem med psykiatrin. Så myck-et mer behöver jag inte säga därför att den diskussio-nen behöver kanske föras i en annan typ av debatt äni en finansdebatt i riksdagen.Det handlar också om insatser för drogbekämp-ning och om insatser för människor som är verkligtutsatta och som det aldrig verkar finnas resurser till.De har också försökt att höra av sig och säga: Vibehöver stöd, och vi behöver verkligen politikensstöd.Men ingenting händer. Det kommer inga beslut.Då hjälper det, som sagt, inte att här finns andra somvill något annat.Ni har också övergivit . Jag kunde haberättat för att han personligen ärväldigt ansvarig för det. I står det att biltul-larna nu hänger på en person, på är tydligen till honom som vi ska sätta vårt hopp- från min utgångspunkt - om att det inte blir någotav detta.Det som ingen socialdemokrat nämnde före valetoch det som man lovade att man inte ens tänkte påmen som blev mesta möjliga politik direkt efter val-dagen är det som ska få att växa -ovanpå en massiv skattechock och insatser som stry-per huvudstaden. Där har uppvaktningarna varitmånga och klagan stor men det hjälper inte. Detkommer att se ut så här i alla fall. Därmed kan inteheller landets huvudstadsmotor bidra till att resurser-na växer.Vad hjälper det då, som sagt, att det finns andrasom vill göra annorlunda?Nu finns det de som säger: Jag tycker att du ärväldigt orättvis, . Det är faktiskt så att de påsenare år har haft en hel del resurser.Men jag tycker att det är väldigt viktigt att pekapå vilken typ av insatser det är som Socialdemokra-terna har använt de här resurserna till. Tänk er sinne-bilden av valrörelserna 1998 och 2002! Vad är det vihar pratat om? gällde det maxtaxan i barn-omsorgen. var det fråga om det där med inte orkade höja taken i föräldraförsäkringenfrån lönenivåer på . Vadhar de gemensamt? Ja, någon säger: De har inte klaratav att leverera vad som utlovats.Det finns en poäng i det. Men det viktiga är, tyck-er jag, att det visar att när Socialdemokraterna harpengar riktas resurser till människor som är friska,som kan stå på egna ben och som tjänar mer än deflesta andra i gör.Det är där som Socialdemokraterna under senareår har satt in resurserna. Då blir det liksom ingentingöver till alla andra som vill vara med och bygga lan-det. Det är därför som vi är bekymrade och stårhär och pratar om ett land som inte är lika rikt somdet en gång var.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 1.Anf. 3 ():Fru talman! När Den blomstertid . redan harsjungits i de flesta skolor känns det lite bakvänt att ståhär och prata om växande problem. Likafullt handlarpolitik väldigt mycket om att se verkligheten som denär för att kunna göra de förändringar som behövs.Kan man inte se verkligheten kan man inte hellergöra de rätta lösningarna.Fru talman! Det hade varit väldigt trevligt - eller ivarje fall nyttigt - om finansministern hade behagatmasa sig hit till den här delen av debatten. Men somvanligt får vi konstatera att vi inte talar för döva öronutan att vi talar för frånvarande öron.Vi ser ett som har växande problem, ettSverige som har en arbetsmarknad som fungerar alltsämre. Svenska kommuner fungerar i många fall alltsämre. Vi har ett svenskt företagande som minskar,och vi har svenska statsfinanser med växande pro-blem. talar många om den ihållande lågkonjunktu-ren men det här är inte ett konjunkturproblem. Kon-junkturen gör det hela mera synligt och något värremen i grunden handlar det om systemfel.Därför, fru talman, har vi lagt fram förslag tillekonomisk-politiska riktlinjer som vi helt enkelt kal-lar för Krisplan för - krisplan därför att manförst och främst måste ha ett krismedvetande. Manmåste se verkligheten som den är. Man måste se deproblem som finns. För det andra måste man ha enplan för att göra något åt det hela, en plan för att tasig ur situationen. Det går inte att fortsätta med detkortsiktiga rafsandet och hafsandet för att lösa deakuta problem som så att säga uppstått ochatt täppa till luckorna och sopa saker under mattan.Vad vi ser här är en regering som i praktiken helthar tappat greppet om den ekonomiska politiken.Huvudfokus i årets ekonomiska riktlinjepropositionär ju inte alls på de ekonomiska riktlinjerna utan påtilläggsbudgeten - alltså på att lägga innevarande årsbudget till rätta. Den debatten hade vi i går. Hela denallmänna debatten och hela mediediskussionen harhandlat just om tilläggsbudgeten. Det beror på attregeringen och dess stödpartier sitter med så akutaoch kortsiktiga problem att man inte förmår att överhuvud taget höja blicken över nästa årsskifte.Detta är ett problem som har eskalerat genom årenmen som har sin akuta bakgrund i den löfteskaru-sell som uppstod under valrörelsen och i de brutnalöften som uppstått därefter. Det var ju - tyvärr ärBosse , som sagt, inte här nu - inte förränGöran i en interpellationsdebatt här i kamma-ren förlöpte sig så mycket att han helt och hålletskyllde på och sedan var tvungen attta tillbaka det som över huvud tagetgick med på att man hade svikit något enda litet löfte.Du som sitter här vid sidan av regeringsplatserna- jag förmodar att du sitter här som representant förBosse - kanske kan hälsa honom. Jagskulle nämligen vilja veta vad nu haratt säga till den företagare som kanske faktiskt rösta-de på Socialdemokraterna därför att han litade påbeskedet att det inte skulle bli förlängd sjuklöneperi-od - ett brutet vallöfte. Och vad säger man till denblivande pappa som kanske röstade på Socialdemo-kraterna därför att han trodde på er skrämselpropa-ganda om att det med borgarna skulle bli höjda da-gistaxor?Vad säger till de gamla och tillde barn som får sin hemtjänst eller sin dagisutflyktinställd därför att personalen är sjuk och hemtjänstenspengar och dagispengarna går till att betala sjuklö-nen?Vad säger till de småföretagaresom går i konkurs eller som lägger ned därföratt de får ett stadigt försämrat företagsklimat när3 tas av skattebetalarnas pengarför att skickas in i statliga förlustbolag?Fru talman! Konjunkturen är försämrad men detär inte orsaken till dagens problem. Konjunkturerkommer och går men systemfelen består.Som jag brukar säga, fru talman, är hela Kungs-trädgården full av bankekonomer som sitter och görkonjunkturbedömningar. Det är inte vår uppgift sompolitiker att försöka bräcka dem med att göra ännubättre konjunkturbedömningar. Vår uppgift är i ställetatt se till att en sådan ekonomisk politik och en sådanbudget för det här landet läggs fast att man inte ärberoende av några tiondelar hit eller dit, vare sig påväxelkurs eller på uppgångar i . Vi måste kunnalägga fast en ekonomisk politik som har sådana mar-ginaler och sådan styrka att det egentligen inte spelarså väldigt stor roll om det vänder eller omdet vänder eller i december.Därför, fru talman, har vi lagt fram riktlinjer förden ekonomiska politiken, medan regeringen väl mestsitter och håller tummarna för att det ska vända i USAoch att ska kunna prata upp börsen ellernågonting annat. Vi har lagt fram ritlinjer som inne-bär bättre, inte sämre, villkor för företagande, sominnebär arbete i stället för bidrag för människor som stängs ute, som innebär radikala grepp för attöppna för de invandrare som har fått kommahit och för att fler ska kunna komma hit, som innebären skattereform som gör att det lönar sig att arbeta,spara och ta risker och att göra det i så att vikan få stopp på företagsflykten. Det är riktlinjer sominnebär att vi kan pressa ned sjuktalen, inte genomatt, som föreslår, ha en självregle-rande låg nivå på sjukpenningen och inte heller ge-nom att, som regeringen föreslår, bara ta in pengaroch vältra över kostnader, utan genom att faktiskt fåned sjuktalen genom livspusselreformer som gör attdet går att kombinera arbete, ansvar för familj och kan få makt över sin arbetssituation, makt påjobbet, genom att garantera vård och rehabiliteringoch genom striktare regler för utnyttjande av sjuk-penningen. Vi gör det genom riktlinjer för rättvisavillkor för kvinnor i det här landet, för en jämställdarbetsmarknad genom att bland annat bryta upp deoffentliga monopolen och se till att utnyttja all denkvinnokraft som faktiskt finns även om herrarna iledningen för den ekonomiska politiken kanske intealltid tror det. Vi gör det genom att se till att det blirökade möjligheter för föräldrar att dela ansvaret förhem och barn.Vi har lagt fram riktlinjer för lägre skattekvot, läg-re utgiftskvot, för stabila statsfinanser genom att visatt upp ett mål om balans i statsfinanserna, inte somregeringen och deras stödpartier som tycker att deträcker med att ha överskott i pensionssystemet.Fru talman! nämnde förut denundersökning som den engelska tidningen gjort. Det var kanske inte så mycket nytt, men detär ändå intressant att bland det man valde ut att foku-sera på var just den havererade integrationspolitiken ivårt land och behovet av att få den att fungera. Sveri-ges behov är inte att höja ribban för människor somvill komma hit utan precis tvärtom att se till att flermänniskor kan få komma till vårt land och att de kanfå komma in på vår arbetsmarknad. En stor utmaningför framtiden är just finansieringen av välfärden, ochdet måste vi lösa genom att ha fler på jobben. Integ-rationspolitiken är nyckeln.Economist varnar också för främlingsfientlighet.Det tycker vi i är väldigt viktigt att lyftafram. är inte - det har vi trott länge - landetannorlunda där främlingsfientliga krafter inte skullekunna slå rot. Vi har sett att det kryper omkring enhel del mörka krafter längst in i hörnen. Det är därförvi tar debatten med rasister och främlingsfientliga,och det är därför vi ser till att vi får en radikal om-läggning av integrationspolitiken. Lösningen på Sve-riges problem är inte, som Socialdemokraterna så oftahar tagit till, att ytterligare försöka försvåra för män-niskor att komma in i vårt land och försvåra att kom-ma in på arbetsmarknaden, utan det är att göra precistvärtom.Fru talman! När jag pratar om att låta människorkomma in i vårt land handlar det väldigt mycket omatt vi måste kunna blicka utåt. En av de mycket vikti-ga riktlinjerna i vår ekonomiska politik handlar om attSverige fullt ut ska ta steget in i den gemensammavalutan så att vi kan dra nytta av det. EMU är intelösningen på all världens problem, inte ens på fotsvetteller vad det nu var som föreslog, mendet är en chans för oss att kunna dra ytterligare nyttaav den gemensamma marknaden och kunna vara enstark kraft där.Det pratas väldigt mycket om problem med stabi-liseringspolitik. Men jag skulle vilja vända på stekenoch i stället se EMU och valutasamarbetet som enlösning och en möjlighet på tillväxtproblematiken.Nu är man väldigt fast, och det blir man i den svenskaekonomiska debatten på grund av den här regeringen,i konjunktursvängningarna. Men viktigare än hur detsvänger är runt vilken nivå. Vi liberaler är helt över-tygade om att den gemensamma valutan är en möjlig-het för oss i att ha en högre nivå på den eko-nomiska utvecklingen, även om det visst kan tänkasatt det fortsätter att svänga precis som det gör .