prot · GQ0998 · 2003-05-07 00:00:00 — Den övriga ekonomiska diskussio-nen ska vi ta när det är dags. Jag är beredd att ta enriktigt lång och intensiv debatt om detta med denkunskap som jag har om landstings och kommunersverksamhet. Jag delar också uppfattningen att desitter i en rävsax precis som harskrivit i sin framlagda rapport.Anf. 35 () replik:Herr talman! , långsiktigt är detenligt min uppfattning så att man aldrig kan ge mervård än man faktiskt skapar ekonomi för. Om manskulle försöka sig på det tricket kommer det att sluta ien ände med förskräckelse. Det är jag fullständigtövertygad om. Det är just det som är verkligheten för dem som har tagit över i länslandsting.Sedan talar om att man ska fi-nansiera de förslag som man har. Har läst igenom sina egna reservationer i det här be-tänkandet? står bakom en lång radreservationer om saker och ting som bör komma till isjukvården, som bör utvecklas i sjukvården och sominte fungerar i sjukvården, och gördet utan att anvisa en enda krona till finansiering föratt faktiskt kunna förverkliga en hel del av dessasaker. Jag skulle kunna läsa upp valda delar av Cha-trine reservationer och fråga hur detta skafinansieras. Det är väldigt lätt att skriva mångordigaoch välmenande reservationer om man inte behöverfinansiera med en enda krona. Och det är precis dettricket som gör när hon skriver sinareservationer.Anf. 36 () replik:Herr talman! Det är intressant att lyssna på replik-skiftet och fundera lite över vad det egentligen är somConny säger när det handlar om landstingensekonomi. Jag sitter i Ekonomiberedningen i och har varit med och jobbat fram denrapport som hänvisade till. Dethandlar inte om bakåt och framåt, utan det handlarfaktiskt om en verklighet där staten tar och staten ger,och där landstingssektorn i stort faktiskt inte har fåttdet tillskott som vi har fått se på löp-sedlar och på annat sätt.Conny säger här att man har anställt merpersonal. Men det har man gjort till priset av ett un-derskott i de olika landstingen. Jag kan ta Östergöt-land som exempel i den här ekonomirapporten, ochjag ska gärna sända över den till se-dan. Rapporten visar att man måste ta bort ungefär300 miljoner i därför att man har enskenande kostnadsutveckling. Man anställer merpersonal än man har så att säga resurser till, och till-växten och skatteintäkterna följer inte med i sammautsträckning. Därför är detta också en fråga om till-växt och en tillväxtbransch som vi talar om. Då är detväldigt förenklat att säga att vill göradetta till en marknad, och sedan är den så att sägaborta ur diskussionen. Sjukvården är faktiskt, precissom jag försökte beskriva i mitt inledningsanförande,just en tillväxtbransch som är beroende av tillväxt-motorer runtomkring men som också själv måste fålov att växa och inte ransoneras. Att som i Östergöt-land ta bort 300 miljoner får konsekvenser för pati-enterna.Min ena fråga är alltså om verkli-gen har läst den här rapporten och funderat över vadsom står när det gäller de stora underskott som fak-tiskt finns runtom i landstingen och inte enbart iStockholm som pekade på.Den andra frågan som jag har och som jag tyckerär väsentlig att få klarhet i här gäller 0-7-90-regeln. När jag har lyssnat på socialministern beskri-ver han att det nu är viktigt att tillgängligheten fak-tiskt får högsta prioritet och att vi får en vårdgaranti,vilket också har varit ett löfte från regeringen ochmajoriteten . står man från Vänsternhär i talarstolen och säger att man inte är speci-ellt intresserad av en vårdgaranti. Då undrar jag:Kommer det verkligen att bli någon vårdgaranti, ochvarför nämner inte det i sitt anföran-de? Det är en väldigt viktig sak för att man ska levaupp till att tillgängligheten blir prioriterad.Anf. 37 () replik:Herr talman! När man talar om sjukvårdens eko-nomi kan man göra som gör,nämligen stirra sig blind bara på den delen av sjuk-vårdens ekonomi som faktiskt handlar om direktastatsbidrag till sjukvården. Men jag vill ändå se sjuk-vårdens ekonomi som statsbidragen till sjukvårdshu-vudmännen plus de medel - och det är de stora med-len - som sjukvården disponerar som en konsekvensav det skatteunderlag och den skattesats som man hari respektive landsting. Det är ju det som är hela sjuk-vårdens ekonomi. Ska man vara sanningsenlig skaman också lägga till de intäkter som sjukvården hartill följd av patientavgifter och så vidare. Det är ju detsom är den riktigt intressanta frågan, vilken totalekonomi, oavsett var pengarna kommer ifrån, somsjukvårdshuvudmännen har att disponera. Och där ärdet på det sättet att man har haft ökande ekonomiskaresurser att disponera under de år då vi faktiskt harhaft en riktigt bra tillväxt i det svenska samhället. Detvore väl utomordentligt konstigt om sjukvårdenskulle ha fått ett minskat skatteunderlag om vi hadehaft en bra tillväxt och en bra bruttonationalprodukt-tillväxt. Det går ju bara inte ihop att resonera på detsättet.Anne säger att sjukvården inte fårvara ett system där det ransoneras. Det är kanske såenkelt som man såg på det i lands-ting där man bara körde på och inte insåg att manfaktiskt alltid som landstingspolitiker har ett ansvarför kostnadskontrollen i vården. Det är det som är vårstora kritik mot det system som vill ha -med en hälsoförsäkring tappar man kontrollen överkostnadsutvecklingen i vården. Och hur behjärtan-svärt det än är och hur viktigt jag än tycker att det äratt vi har bra resurser till vården blir en vård utankostnadskontroll i längden någonting som blir utom-ordentligt svårt att upprätthålla, är nog på det sättet som vi måste se på sjukvår-den och dess ekonomi.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Jag är mycket medveten om vilkaintäkter som ett landsting har. Men diskussionenhandlade väldigt mycket om statsbidragen. Då är deträtt att staten har tagit och staten har givit och attsumman faktiskt har blivit minus i stället för plus. Jagtror ändå att det är viktigt att man erkänner det.Jag fick inget svar på frågan om vårdgaranti och0-7-90-regeln, och jag undrar fortfarande hur dettaska bli verklighet för alla människor runtom i landetoch om man verkligen menar allvar med att tillgäng-ligheten är prioriterad, eller om det i första handhandlar om att begränsa och ransonera. Det är ändådet som man håller på att göra bland annat i Öster-götland med att ta bort 300 miljoner från vården.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag var sjukvårdspolitiker i , men när jag kommer tillriksdagen blir jag undervisad om i Öster-götlands ekonomi. Vi kan ta det vid sidan av, siffranstämde inte riktigt.När det gäller vårdgarantin finns i nästa betänkan-de som vi ska behandla uppgifter om den frå-gan. Jag hade tänkt spara den frågan till dess, omAnne kan lugna sig tills vi kommer tilldet betänkandet. Det står en del om detta i det betän-kandet.Anf. 40 ():Herr talman! Det finns i ett stort intresseför alternativmedicinsk verksamhet. Det är angelägetatt vi ser på det området med den uppmärksamhetsom det förtjänar. presen-terade en global plan för samverkanmellan den österländska och den västerländska medi-cinen och uppmanade alla medlemsländer att integre-ra de olika kulturerna i varje lands hälsosystem. Jäm-fört med den etablerade medicinen har dock utvärde-ringsinsatserna beträffande den här formen varit väl-digt blygsamma. Därför måste staten se till att sär-skilda resurser ställs till förfogande för kvalitetsarbeteoch utvärderingsinsatser.SBU har kunskap och bör få ett särskilt uppdragatt utforma ett förslag till hur de här alternativmedi-cinska metoderna ska utvärderas. På så sätt skulle vikunna tillgodose att också godkända alternativmedi-cinska metoder uppfyller gällande kvalitetskrav.Det finns en rad hinder förknippade med forsk-ning och utveckling rörande alternativmedicin. För attöka antalet forskare och forskarkompetens krävs attsärskilda resurser avsätts för att bygga upp bådekompetenscentrum och för att möjliggöra egna forsk-ningsprojekt.Sedan Alternativmedicinkommittén arbetat undersenare är det mycket som harhänt. Och att det har hänt så mycket motiverar att enny utredning tillsätts där man bland annat behöveranalysera ekonomiska och sociala konsekvenser avalternativa metoder och även se över lagstiftningen påområdet. I det här sammanhanget behöver också enöversyn göras beträffande regelverket kring den härtypen av behandling av just barn.Frågor kring behovet av utbildning samt behörig-hetsfrågor behöver också belysas. Att samarbeta medSBU vore väldigt värdefullt. På det här området harvi ett flertal reservationer som jag inte ska yrka bifalltill. Däremot tänker jag yrka bifall till reservation 55,och jag står givetvis bakom våra övriga reservationer.Sverige gör till skillnad från andra länder med li-berala abortlagar skillnad på abort och annan vård förutländska medborgare. I all annan sjukvård i Sverigefinns möjlighet att ta emot människor från andraländer under förutsättning att de betalar för sin vård. kan man få tillstånd av av särskil-da skäl, till exempel om fostret avlats i svensk säng,att kvinnan har anknytning till riket eller att hon ärasylsökande. Mitt i det bedrövliga skulle man kunnagöra sig lite lustig och säga att som följd av Ikeasframfart över världen skulle vi inte behöva diskuteraden här frågan över huvud taget.Det här handlar om en principiellt viktig fråga,som pratade om förut. måste mangå före även regeringen. Därför vill jag att vi skabifalla reservation 55 i solidaritet med dessa kvinnor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )4 § Överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso-och sjukvården för år 2003Föredrogssocialutskottets betänkande 2002/03:SoU11Överenskommelse mellan staten och Landstingsför-bundet om vissa ersättningar till hälso- och sjuk-vården för (skr. 2002/03:51).Anf. 41 (m):Herr talman! Detta betänkande, SoU11, gäller enöverenskommelse som träffats mellan företrädare förLandstingsförbundet och staten om vissa ersättningartill hälso- och sjukvården för . Summan upp-går till totalt 195 miljoner kronor.Vi moderater ställer oss självklart bakom de re-servationer som finns i detta betänkande, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1.Herr talman! Av regeringens skrivelse framgår attdenna överenskommelse ska redovisas den 28 februa-ri 2004. Hur medlen disponerats tidigare och vilkaeffekter som har uppnåtts framgår inte av skrivelsen.Regeringen upprepar visserligen att patientens ställ-ning ska stärkas, men vi kan konstatera att tidigaremedelstilldelning tydligen inte fått önskad effekt,eftersom köerna till vården bara ökar och ökar. NärConny nämnde i förra betänkande att detfinns kvarvarande problem när det gäller vård i tidvar det att underskatta problemet.Vi anser det därför bekymmersamt att ta ställningtill regeringens överenskommelse med utan att någon utvärdering av tidigare me-del har gjorts. Vi anser att borde få ta delav vad som varit effekten. Att endast i svepande or-dalag i samband med någon budgetproposition nämnavad man kommit fram till tycker vi inte är tillräckligt.Att skattemedel ska användas på ett bra och riktigtsätt och att insatser som gjorts ska utvärderas anser viär rimligt och hör till god ordning, i synnerhet somman rör sig med andras pengar.Flera med mig har säkert i färskt minne den starkakritik som framfördes av revisorer ochSBU när det gällde insatta medel till äldreomsorgen.Regeringen och huvudmännen vet inte vad pengarnaanvänts till. Man har ingen insyn i vad man har fåttför pengarna. Jag är rädd för att det är likadant här.Herr talman! Vi anser att en verklig nationellvårdgaranti bör införas. i Landstingsför-bundet har också markerat detta i överenskommelsenmed staten. Man har påpekat att Socialdemokraternanu gång på gång talar om en vårdgaranti men, skriverModeraterna i en protokollsanteckning, man ser ingapengar till denna reform. Vi kan inte annat än in-stämma i denna historiebeskrivning av Socialdemo-kraternas löfteskarusell. i den här kamma-ren röstade Socialdemokraterna, om jag inte miss-minner mig, nej till en vårdgaranti ett antal gångermen också nej till mer pengar för detta. Om det intevar 13 gånger var det kanske 12. Det vore därförtrevligt, herr talman, att få höra företrädaren för re-geringen klarlägga: När kommer vårdgarantin? Närkommer man i lag att garantera att folk får vård ?När kommer pengarna? Jag vill inte tro att detta ärännu ett av Socialdemokraternas brutna vallöften.Snabb vård och snabb rehabilitering gagnar intebara den enskilde utan också den alltmer sinandestatskassan.Herr talman! Vi anser också att också patientersom vill utnyttja sin valfrihet måste ha rätt att ta delav vårdens resultat och kvalitet. Kravet på valfrihet ärett led i arbetet att stärka patientens ställning, vilketframgår av majoritetens skrivning i betänkandet.Patienter som önskar mer makt och inflytande överden egna vården vill också ställa krav på sjukvården.De vill titta på kvalitetsregistren, de uppföljningaroch resultat som har gjorts i landet för att man skakunna avgöra var vården är bra och var vården ärmindre bra. Det är en kvalitetsaspekt så god somnågon. Därför bör vi införa kvalitetsregister. Sådanabör upprättas med tydligt syfte att vara patienten tillhjälp vid val av vårdgivare.Herr talman! Regeringen konstaterar i skrivelsenatt den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- ochsjukvården, tillsammans med ett ökat vårdbehov ochknappa ekonomiska resurser, ställer ytterligare kravpå vetenskapliga metoder i vården. För att möta dettahar ,, en nyckelroll. Vi instämmer i regeringens synpå betydelsen av SBU, och därför har vi moderater ivårt budgetförslag avsatt utöverregeringens anslag för att ytterligare stärka SBU ochdess viktiga verksamhet.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att småpatientgrupper med speciella funktionshinder riskeraratt få en allt sämre vård då det finns få specialister ilandet. De är oftast dessutom utspridda. Staten bordedärför ta ett större ansvar och säkerställa att ocksådessa personer får den vård och den omsorg somkrävs.Anf. 42 vice talman ():Herr talman! Dagens betänkande handlar omöverenskommelsen mellan staten och Landstingsför-bundet om ersättningar för hälso- och sjukvården förår 2003.Folkpartiet och har en gemensammotion som i mycket grundar sig på de förslag som vivar överens med den socialdemokratiska regeringenom . Regeringen har dock gjort ossganska besvikna när det gäller att fullfölja överens-kommelsen. De har inte levt upp till den, och det ären av anledningarna till att vi har skrivit den gemen-samma motionen. Sedan finns i motionen också så-dant som överensstämmer med de övriga borgerligapartiernas ställningstaganden. Det gäller till exempelvårdgarantin där vi lägger fram samma förslag somde andra partierna. Detta har vi gjort under en längretid.Herr talman! En av de viktigaste frågor som vi tarupp gäller den om finansiell samordning. Överens-kommelsen med har gjorts utanstöd av finansiell samordning för att fortare kunna gebehandling, förkorta sjukskrivningstider och under-lätta för människor att komma tillbaka till arbetslivet.Socialutskottet lade fram ett förslag till riks-dagen och begärde förslag från regeringen om finan-siell samordning.Det har dock inte hänt speciellt mycket. De för-slag som regeringen, tydligen efter stora våndor, lagtfram är helt otillräckliga. Att en finansiell samordningfortfarande, med få lokala undantag, är otillåten har ihög grad försämrat arbetsförutsättningarna för lands-tingens hälso- och sjukvård. Det har även haft ennegativ inverkan på möjligheteratt konstruktivt bidra till den nu föreliggande uppgö-relsen.Den stora ohälsan med många och långa sjuk-skrivningar får, som vi väl alla vet, stora och svåraåterverkningar både på sjukvården och andra delar avvälfärden. Det är för oss oförklarligt att regeringeninte kan lägga fram förslag till finansiell samordning iolika former när man på många håll i landet både frånsjukvård, försäkringskassor, arbetsförmedlingar ochsociala förvaltningar, och inte minst från många soci-aldemokratiska landsting och kommunpolitiker, längebett om att få genomföra detta.Det är alltså inte bara och somefterfråga detta. Vi har ett stort stöd runtom i landet,och det är också därför vi med gott samvete kan fort-sätta att arbeta med frågan. Det finns egentligen ingetbra argument för att säga nej. Jag har inte hört någotsådant, och jag tror inte att jag heller får höradet från majoritetens företrädare. Jag vill ändå ställafrågan till : Varför vill ni inte genom-föra en rejäl finansiell samordning?Herr talman! Tillgängligheten i främst primärvår-den är ännu en återkommande fråga i socialutskottetsdebatter. uttalade i ett betänkanderedan år 2000 att med tanke på det resurstillskott somhar tillförts landstingen så bör det ställas skärpta kravpå tillgängligheten. Regeringen har dock valt att iförhandlingar med agera annor-lunda än vad har beslutat. Det skadar ar-betsförhållandena såväl inom som mellanstat och landsting när regeringen går emot riksdagensbeslut, bland annat i fråga om tillgängligheten inomprimärvården och när det gäller finansiell samord-ning. Vi anser att det borde ha getts regeringen tillkänna att vi inte tycker om att bli behandlade på dettasätt i riksdagen.Herr talman! I överenskommelsen saknar vi ocksåinitiativ från regeringen när det gäller vissa smågrupper med speciella sjukdomar och funktionshin-der. Det är bra att Rett Center har fått pengar i densenaste budgetpropositionen, men det behövs centrumäven för andra sjukdomar som enskilda landsting intehar kompetens att behandla. Det betyder att dessamänniskor blir utan vård. Vi anser därför att statenmåste ta ett ansvar som säkerställer att de centrumsom behövs också får erforderliga resurser.Herr talman! Jag står bakom samtliga våra reser-vationer men yrkar här bifall enbart till reservationnr 11 under punkt 11. Jag vill också säga att Folkpar-tiet och i denna fråga, och just i denna reser-vation, har fått stöd av , vilket vinaturligtvis välkomnar.Anf. 43 ():Herr talman! Jag är ofta förvånad över att intevare sig landstings- eller kommunpolitiker, eller en-skilda människor, i det här landet kan anses varamyndiga och kunna ta ansvar och också få förtroendeför detta ansvar. Socialdemokraterna poängterar oftaatt staten och , för att inte tala om regering-en, vet vad som är bäst för enskilda människor. Detgäller allt från familjepolitik till beslut om man vill hafinansiell samordning inom sjukvården.Jag är helt förundrad över detta. I vårt landsting iKalmar län är det total samstämmighet mellan allapartier om att utöka den finansiella samordningen.Man tycker att det är självklart. Det har fungerat väl.Alla utvärderingar från tidigare samordningar harvarit positiva. Jag undrar också: Vad i all sin dar ärman så rädd för?Vi har val på fyra nivåer. Vi har val till EU-parlament, riksdag, landsting och kommuner, och detär medborgarna själva som väljer personer till dessa.Om de valda fattar dåliga beslut blir de avsatta - ochska också bli det. Men om de företräder medborgarna,och gör det på ett klokt och bra sätt, då måste manlåta dem ta det ansvar som de har. Därför är det braatt det till betänkandet finns en reservation som jagmed kraft yrkar bifall till.Jag vill också ta upp frågan om vårdgarantin. Jagär lite glad och stolt över att de borgerliga partiernasförslag till vårdgaranti blev som att blåsa eld i Social-demokraterna. För många av Socialdemokraterna, föratt inte tala om , har ju fördömt detta.Nästan det farligaste som skulle kunna hända ett landvore att enskilda människor fick en garanti om vårdnär de behöver det.Det är en märklig inställning eftersom jag tyckeratt det självklaraste som finns när kroppen går sönderär att få den lagad. När vi har ont någonstans så ska vifå lindring. Det är självklart. Det är ju hela hälso- ochsjukvårdslagens intention och handlar om människo-värde. Det handlar om djupt mänskliga värden.Nu pratar man åtminstone i texter även från soci-aldemokratiskt håll om att införa en vårdgaranti,vilket jag är mycket glad över. Men så länge man inteanvisar pengar och i detalj talar om vad den ska inne-hålla är det inte tillräckligt. Därför, herr talman, villjag redan nu yrka bifall till reservation 2.I reservation 3 föreslår vi en ändring i hälso- ochsjukvårdslagen. Det är inte vi föreslår det iden här kammaren. Jag känner mig också lite generadatt behöva föreslå det. När hälso- och sjukvårdslagenskrevs så skrevs den för att man skulle få vård ,men man skrev inte ut det. Man ansåg att det varsjälvklart. föreslår vi ett tillägg om att vården skages . Det måste kännas lite genant för majoritetenatt inte ställa sig bakom det kravet, eftersom de allraflesta människor har förhoppningar om att det skavara så.Jag har här tagit upp exempel somvisat att det nästan är ingenting i vårt samhälle som vimåste vänta så länge på som när våra kroppar ska fåvård eller bli reparerade. Det är en märklig föreställ-ning om vad som är viktigast. Jag vågar påstå att närvi enskilda människor själva drabbas eller någon avvåra närstående får frågan en helt annan dimension.Min och ambition är att vårdenska fungera. Om vården fungerar behöver man intenågon vårdgaranti. Man behöver inte få den rättighe-ten, eftersom man får den naturligt. Men när vi serhur köerna ökar alltmer är det nödvändigt.Till sist till reservation 6 som gäller donations-verksamheten. Också detta är en oerhört viktig fråga.Jag var själv med 1994-1995 när vi antog den nyadonationslagen. Jag vet under vilken vånda vi pre-senterade ett i princip enigt förslag. Jag beklagar attvi inte trots de goda ambitionerna har nått så långtsom vi trodde, nämligen att många skulle ge sin egenåsikt till känna.Nu vet vi att enskilda människor dör i väntan påatt få ett organ. visar undersökningar att deallra flesta svenskar är positivt inställda. Vi tror ireservationen att vi behöver se över rutinerna ochorganisationen. Vi tror att det är en flaskhals för att viska kunna nå ett mål, nämligen att det ska finnas flermänniskor som vill ge. Det ska inte vara så att någontar, utan det ska finnas människor som vill ge. Därförbehöver vi både det donationsprojekt som har initierat och en över-syn av organisationen.Anf. 44 ():Herr talman! beslutade omen nationell handlingsplan för hälso- och sjukvården.Det mest substantiella i planen byggde på Centerpar-tiets och regeringens uppgörelse om att tillföra nyamiljarder till vården och omsorgen. Det handlar omatt satsa på primärvård, psykiatri, äldresjukvård ochatt stimulera mångfald. Riksdagsmajoriteten, där ävenFolkpartiet och ingick, enades om ensådan satsning, och det var bra.Vid socialutskottets behandling kom vi majori-tetspartier överens om att regeringen i kommandeförhandlingar med ska påtagligtskärpa kraven på tillgänglighet i primärvården. Detskedde med hänvisning till två motioner, en frånCenterpartiet och en från . Riksdagenställde sig bakom detta. Sedan struntade Socialde-partementet i utskottets och ställningsta-ganden.Hösten 2000 gjorde vi, samma partier och vidsamma tillfälle, en ännu viktigare överenskommelsesom resulterade i ett tillkännagivande, utifrån encentermotion, om en finansiell samordning utifrånlokala önskemål och behov. Det uttalades att ikraft-trädandet skulle ske . Därefterhoppade av vår uppgörelse. Jag tycker atthistoriebeskrivningen är mycket viktig för att göraklart var ansvaret ligger för att enskilda människorinte fullt ut får den vård och den rehabilitering de såväl behöver.Nu säger ryktet att det är en proposition på gång.Det vi har tagit del av är en departementspro-memoria som än en gång bryter vår uppgörelse. Sominsats i arbetet mot de höga sjukskrivningstalen"bidde" det inte ens en tumme. Om departementsför-slaget skulle vinna gehör slår man undanbenen för framgångsrika projekt som bedrivs i blandannat och Laholm.Centerpartiet och ordnade när det se-naste förslaget kom ett gemensamt seminarium ochgick igenom det. Vi konstaterade att förslaget är för-ödande. Det aktuella förslaget kräver bland annat attalla fyra av kommun, landsting, länsarbetsnämnd ochförsäkringskassa måste delta.