prot · GR0946 · 2003-12-10 00:00:00 — När vi nu ska avveckla svensk kärnkraft ska vi också se till att vi får in svensk förnybar elenergi. Det är om detta diskussionen förs. Vad är det vi ska ha i stället? Vi pekar på att det är biobränsle och gas som ska användas i vårt energisystem. Det är viktiga signaler där vi talar om att det är viktigt att vi använder detta hos oss. Det är det budskap som jag alltid ger när jag är ute och diskuterar med mina partikamrater och övriga om hur energisystemet ska se ut . Vi är ingen liten sekt, men tycker kanske att hon tillhör en liten sekt. Det är möjligt. 20 () replik: Jag har aldrig hört talas om en liten sekt som har haft av hela svenska folket bakom sig, men om det är definitionen från regeringens sida förstår jag att det är därför man har problem. I vår rörelse är man överens, säger . Ja, inte så himla mycket. Vi har hört tunga fackliga företrädare och hela förbund gå ut och säga att vi inte kan avveckla kärnkraften. Ni vet väl egentligen också att det är så. Vi ska använda svenska förnybara energiråvaror, säger . Ja, herr talman, torv ska tydligen ingå i de här förkättrade elcertifikaten. är inte förnybart enligt FN:s definitioner, utan det är att betrakta som ett fossilt bränsle. Även där lutar ni er mot mer fossila bränslen. Ska man tolka Socialdemokraterna positivt kommer vi inte att avveckla kärnkraften över huvud taget. Då fick han bannor av och sade att det kanske inte var . Vi kanske ska välja att tolka Socialdemokraterna positivt. Jag har en sista fråga. Är det tänkt att importerad olje- och kolkraft ska driva den nya 3 G-tekniken, ? Som det är nu räcker inte den svenska produktionen till det. Vår egen miljövänliga elproduktion med vattenkraft och kärnkraft till exempel räcker inte till detta. Ska man i så fall också märka mobilerna med en liten dekal där det står: Drivs av fossilkraft. Det kanske kunde vara en idé. 21 () replik: Jag ska inte gå in på om de ska märkas eller inte. Vi i vårt land ska se till att vi har förnybara energikällor. Vi ska se till att de utvecklas i den takt som behövs och att vi bygger fler kraftvärmeverk som drivs av biobränslen och gaskombi. Detta ska vi använda tills vi hittar fler förnybara energikällor. Solkraft och vätgas är någonting som kommer. Det finns mycket forskning, men det tar tid innan dessa metoder är möjliga att omvandla till produktion. Därför är detta det steg vi använder. Sedan har vi detta med import av brunkolsbaserad energi. Även om kör med alla sina kärnkraftverk och all sin elproduktion måste vi importera i alla fall. De här länderna har ju samma krav som att man måste minska sina CO2-utsläpp. Vi har en överenskommelse i EU om att vi ska minska våra CO2-utsläpp. Det innebär att de här länderna också måste ställa om sina energisystem. De kan inte stå kvar på ruta ett. De måste vidta samma åtgärder som vi vidtar i det här landet. 22 (): Det kanske är lite övermaga att säga detta, men jag tycker ändå att man kan påstå att vi har en mycket framgångsrik energipolitik i det här landet. Det har vi möjligen olika uppfattningar om, men jag tycker ändå att det blir mer och mer klart att det är på det sättet. Användningen av olja minskar och andelen förnybar el ökar. Vi ser nu också en tendens till utplaning av elanvändningen i , och . De gröna certifikaten driver på intresset att investera i förnybar elproduktion. Massaindustrin rustar sina anläggningar dels för att ta vara på möjligheten till certifikat, dels för export av el till nätet. Den balans som vi nu har fått mellan tillgång och efterfrågan på el i det här landet har också gjort att vi har fått ett ökat intresse för kraftvärmeproduktion. Den balansen fanns inte tidigare utan har uppnåtts . Vi håller på att upprätta avtal med industrin om att få ännu mer fart på energieffektiviseringen. Här gäller det att hitta lösningar och avtal som gör att det finns ett intresse från båda hållen. Utsläppshandeln har nämnts här förut, och den är väldigt viktig för att få ned koldioxidutsläppen i hela . Den försöksperiod som kommer ska användas för att se hur det här egentligen kan fungera på det bästa sättet. Det gäller att se till att vi får kostnadseffektiva investeringar. Varje krona som satsas måste verkligen vara effektiv för att få bort koldioxiden. Vi vet ju att den svenska tunga industrin är ganska effektiv i det här avseendet, men en stor del av den europeiska industrin har inte kommit så långt. Den diskussion som pågår med kraftindustrin är ju viktig. Skulle vi komma ifrån de gamla låsningarna och se till att politik och industri drar åt samma håll skulle vi vinna väldigt mycket. Då skulle man kunna gå in för att diskutera effektivare elanvändning. Man kunde diskutera utfasning av olja och kol och naturligtvis också kärnkraft på ett annat sätt än vad vi kanske har gjort fram till . Att få den sortens överenskommelse vore kanske det största framsteget av alla. Det är jobbigt och dyrt att styra en utveckling enbart med politiska beslut. Det finns, som sagt var, fläckar även på solen. Jag vill ta upp ett problem, nämligen att som vi är duktiga på att ta bort olja ur systemet i skapar vi faktiskt problem, åtminstone för en liten del av industribranschen. Jag tänker naturligtvis på träskiveindustrin. Träskiveindustrin använder skogsråvaran sågspån för sin produktion, och värmeverken är mycket intresserade av att använda sågspån. Det är ett näpet och behändigt material att använda när man ska producera värme och el. För varje krona som vi höjer elpriset går också sågspånspriset upp. Det är självklart att värmeverken har en större betalningsförmåga än vad industrin har i det här avseendet. Den här frågan är som bekant uppe i utskottet, och vi får väl behandla den ytterligare . När vi blir klara över de här konsekvenserna, som kanske inte är så svåra att se från början, måste man naturligtvis kompensera en industri som är viktig för landet så att den klarar de nya påfrestningar som vår i och för sig mycket goda och ambitiösa energipolitik har fört med sig. Det är också mycket intressant att läsa motionerna från de borgerliga partierna. Man kan nämligen notera en viss anpassning till den långsiktiga energipolitik som förs. Framför allt tycker jag att det gäller för . Man har både i motioner och i anförande här kunnat notera att väldigt mycket är på väg att närma sig majoriteten i energiomställningsfrågorna. vill bland annat ha ett ekologiskt hållbart energisystem, avveckla kärnkraften och bygga bort direktverkande el i boendet. Med den här utvecklingen från sida är de nog snart välkomna i majoritetens breda famn, och det vore kanske inte så dumt. Något som kanske inte är lika bra men som är spännande att höra är diskussionen från både och om elmarknaden. Det pekas i skrivningarna på att det varit högre elpriser och risk för effektbrist. Man kan mellan raderna läsa att man är osäker på om avregleringen av elmarknaden verkligen är så bra. Det talas om ett importnetto och om att det inte görs investeringar i ny elproduktion på grund av att det finns en osäkerhet. Det är ju så att elpriset är så lågt att det är svårt att få till stånd investeringar, och det är så det blir på en marknad som når balans. Man kunde nu hoppas på att på något sätt få till stånd investeringar, men det är bara under en liten del av året en månad eller kanske inte ens det som vi har för liten elproduktion i vårt land. Det är klart att det är svårt att få till stånd investeringar i en anläggning som används bara under en månad. Det är naturligtvis detta som gör att man i stället tillgriper import för att lösa problemen. Det är också mycket intressant att läsa om att både och vill ha en höjd ambitionsnivå vad gäller andelen förnyelsebar el eller energi över huvud taget. Båda partierna säger att de vill höja andelen förnyelsebar energi med . Detta är ju jättebra! Vi får kritik för att vi kanske har tagit till för mycket när vi talar om . Jag vill bara fråga ledamöterna från de här partierna hur de egentligen kommit fram till sin siffra. Också EU har kommit fram till denna nivå, men i EU:s beräkningar ingår även utbyggnad av ett par av de orörda älvarna. Är verkligen och beredda att vidta så drastiska åtgärder? Vi har i energifrågor som vanligt får man väl säga förslag från och om att sälja ut statliga . De här partierna brukar normalt oja sig över att svenska företag köps upp av utländska, men på energisidan är man beredd att sälja . Jag undrar lite grann vem som ska köpa . Vi anser att konkurrensen på elmarknaden är för dålig. Vi är lite skeptiska till att den skulle bli bättre om säljs ut. Nej, jag tror att detta är en väldigt felaktig linje, oavsett vad man tycker om statligt ägande. Vi behöver nog en stor spelare på elmarknaden som både i och i norra i övrigt kan matcha andra stora elbolag. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till alla förslag i betänkandet. 23 (): blåste det i , i stora delar av landet tydligen mer än vanligt. Träd föll omkull i sådan utsträckning att det ute i skogen återigen ser ut som ett plockepinnspel. Detta fick till följd att tusentals människor återigen blev utan ström. Återigen är också det begrepp som många uppgivet använder. Just nu sitter ett antal eldistributörer runtomkring i landet och funderar över om det var en osedvanligt ovanlig nordanvind som svepte över en vinternatt . , herr talman, startar kärnkraftsreaktorn efter att ha tvingats vara avstängd på grund av ett läckage som det varit svårt att finna orsaken till. Det låter som om ingredienserna i den svenska energipolitiken är sig lika. Det är samma frågeställningar som har varit uppe till debatt inte så förvånande, bara tråkigt, beklämmande och lite tröttsamt. Också dagens energibetänkande innehåller naturligtvis alla tidigare ingredienser: kärnkraftskramarna och vindkraftsmotståndarna som vill bygga ut kärnkraften och förhindra storskalig vindkraftsutbyggnad, de som blundar för de långsiktigt hållbara miljöåtaganden som vi har och som inte ser några problem med ålderdomliga kärnkraftverk som är stillastående utan att problemet kan identifieras och vilkas kärnavfallsförvaring ingen lösning har. Men, herr talman, en mycket central fråga i den långsiktiga energipolitiken är just avvecklingen av kärnkraft, och därför tänker jag träget stå här och redovisa de steg som undan för undan tas just för att utveckla svensk energipolitik till ett hållbart system och för att möta det som svenska folket har beställt, och trots att det finns många som väljer att fortsätta att gräva verbala skyttegravar à la 70-talets kärnkraftsdebatter. Den andra stommen i den långsiktiga politiken är tillförsel av elproduktion från förnybar energi, och den tredje är en effektivisering av elanvändningen. Därför är svaren till viss del desamma som tidigare redovisats. Men trots att jag riskerar att betecknas som naiv ser jag med optimism eftersom vi nu lägger pusselbit på pusselbit för att det långsiktigt hållbara systemet ska ta ytterligare steg framåt . som är tvångsavstängd och har varit det i bortåt ska liksom prioriteras för en stängning en gång för alla. B 2:an ingår nu i den förhandling som pågår mellan staten och kraftindustrin, den förhandling som har till syfte att genomföra kärnkraftens avveckling med kraftindustrin involverad i ett långsiktigt och framåtsyftande energisystem. Detta ser jag som mycket spännande och nydanande, på ett sätt som, om viljan finns och kommer att finnas, innebär stora möjligheter till en långsiktighet i energipolitiken med gemensamt mål att nå ett miljömässigt hållbart samhälle vad avser energipolitiken. Jag tycker att detta är en mycket spännande utmaning, trots att jag får ta risken att betraktas som naiv. Jag har förhoppningar på kraftindustrins intresse av att vara aktiv i den framtida energipolitikens stora utmaningar och utveckling, allt i syfte att både nationellt och internationellt vara pådrivande för en god miljö byggd på förnybar energi. För, herr talman, jag kan aldrig tro att det kan vara 2000-talets kraftindustris mening att backa in med kärnkraften som en miljömässigt tickande bomb om halsen, den kärnkraft som man ständigt ska försvara men vars avfall man inte kan förvara. Nej, herr talman, jag har stora förväntningar om att kraftindustrin ska bli en aktiv part i det stora uppdrag som bland annat driver på och om att ska bli ett föregångsland vad gäller omställningen till hållbar utveckling. Det är därför också sätter miljöfrågorna högst upp på dagordningen för EU:s framtida politik. Miljö- och energifrågorna stannar inte vid nationsgränsen, och kraftbolagens intressen stannar inte heller vid nationsgränsen. Vindkraften har naturligtvis en stor roll i den här energiomställningen. Vindkraften omfattas också av det system med gröna elcertifikat som infördes . Med ett certifikatsystem fasar vi undan för undan in förnybar energi i . Det finns också ett miljöbonussystem riktat speciellt till vindkraften. Det nationella planeringsmålet i är en årlig produktion på . Det här målet ska ses som ett förtydligande av vindkraftens roll i svensk energipolitik, och därmed också synliggöra vindkraften i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövningen. Det är därför det är beklämmande och oacceptabelt att se med vilken tröghet som just tillståndsgivningen drivs ute i kommunerna och hos länsstyrelserna. Icke desto mindre är det just denna verklighet som vindkraftsintressenterna står inför, och det får inte bli en blockering som leder till onödiga fördröjningar av nya etableringar som i sig också är av riksintresse. Det bästa och mest miljömässiga alternativet avseende energi är dock den energi som aldrig används. Därför är arbetet med att stimulera en effektivare energianvändning och att stimulera användning av befintlig energieffektiv teknik viktig. Forskning och utveckling har ett givet uppdrag i den långsiktiga energipolitiken. Därför har också resurser avsatts till forskningen inom ramen för den långsiktiga energipolitikens program. Här kommer forskning och praktisk tillämpning av energi och drivmedelsframställning ur till exempel skogsråvara att få betydelse framöver. Det här är också en spännande utveckling där inhemska råvaror, såväl spannmål som skogsråvara, kommer att på ett aktivt sätt inkluderas och spela en utvecklande roll i svensk energi och drivmedelspolitik framöver. Betänkandet berör, som jag även inledningsvis nämnde, behovet av att säkra elförsörjningen trots att nordanvinden kan komma loss en höstdag i . Avbrott som beror på dåligt underhåll eller händelser som kan förutses är oacceptabla. Det är naturligtvis viktigt att förstå att det inte alltid går att få en helt störningsfri elförsörjning, trots min raljanta ton om att det brukar blåsa om höstarna. Då är det viktigt att veta om de störningar som vi drabbades av hade kunnat förhindras. Branschen har och kommer fortsatt att ha ett stort ansvar när det gäller att lösa problem med leveransavbrott. Samhällets karaktär präglas av ett starkt elberoende, och det kommer att fortsättningsvis öka. Därför är det viktigt att det ständigt vidtas åtgärder för att minimera sårbarheten och att fungerande reservkraftslösningar finns. Jag ställer mig bakom betänkandet NU3 i dess helhet. 24 (): Jag vill först säga att jag instämmer i utskottets förslag. Det är så att det finns en reservation på det här området som man kunde tänka sig att jag skulle ha kunnat instämma i, men den handlar om något helt annat än det jag har skrivit i min motion. Skälet till att jag har skrivit den här motionen är att jag bor i , närmare bestämt i , och var med om ett ganska stort elavbrott. I handlingarna och i betänkandet står det felaktigt att det var 50 000 som blev drabbade. Det var 100 000 som blev drabbade. Det är lika många som jobbar där som det är människor som bor där. Det här var naturligtvis en chock för oss som bodde där, och jag ska återkomma lite grann till det. Jag blev dock väldigt stärkt i min uppfattning: Här måste man vidta åtgärder. Det är väldigt mycket hoppas på och förutsätter att i betänkandet. Och man kan väl tänka sig att man skulle kunna hantera en fråga så här, om inte samma sak hände gång på gång. Därvid blir jag lite frågande. har vi varit med om så stora avbrott så . Ändå är det så att man för samtal, man hoppas och förutsätter men de skarpa förslagen kommer inte på bordet. Jag tycker att man måste se till vad det här är. Jag kan tycka att det är lika allvarligt om det är tio människor och 28 kor som råkar illa ut som om det är 100 000 människor, eller i allra värsta fall som i 1 ½ miljon människor som drabbas. Det är lika allvarligt att våra viktiga infrastruktursystem inte fungerar. Låt mig berätta lite ur det verkliga livet om vad som händer i sådana här situationer. I just , där jag bor, finns det väldigt många höghus, och praktiskt taget alla hus har hiss. Det har inneburit att många människor har valt att bosätta sig där just för att det finns hiss. Man kan leva ett ganska bra liv som handikappad eller gammal. Man klarar sig själv, och man behöver inte ha hjälp av samhället. Sedan kommer elavbrottet, och ingenting fungerar. Helt plötsligt blir man totalt handikappad. Man kan inte få hjälp med någonting. Man har inte haft kontakt med för att få hjälp med att handla och att klara sina dagliga behov, och man kanske inte ens har anhöriga på så nära håll att man klarar det här. I det här fallet ringde en kvinna som är gravt handikappad till mig. Hon sitter i rullstol, men hon klarar sig faktiskt själv. Jag förstår inte hur, men hon klarar sig alltså själv. Hon sade att hon hade ringt till nätbolaget och sagt att hon inte visste hur hon skulle klara sig. Hon visste inte varifrån hon skulle få hjälp. Då säger de: Skaffa ett reservaggregat! Det var naturligtvis dumt av energibolaget att uppmana henne att skaffa ett reservaggregat, för då måste hon ju först få upp reservaggregatet, och jag tror hon bor på åttonde våningen, och sedan dessutom förvara diesel på balkongen det kanske inte är vad man rekommenderar precis. Det här visar att vi är väldigt sårbara. Framför allt tycker jag att vi ska påpeka detta: Nätet kan man inte välja. Det hjälper inte hur mycket reservkraft vi har. Det är ändå så att om inte nätet fungerar så kan vi inte välja någon annan leverantör. Nätet finns det bara ett av. Därför, herr talman, hoppas jag att framtida utlåtanden på det här området har fler skarpa och tydliga krav mot nätbolagen, så att vi kan ha en bättre ordning och så att min goda vän i inte behöver installera ett reservaggregat på balkongen. Jag tycker att det skulle vara upprörande om hon skulle behöva göra det. 25 (): Under euro-folkomröstningen försäkrade regeringspartiet och andra ja-partier väljarna om att vid ett nej skulle det ta väldigt innan vi kunde ompröva vårt beslut. På en direkt fråga vad betydde sade man: . anses vara i det sammanhanget. Det är man fattade beslutet om kärnkraften. En dam ska inte avslöja sin ålder, men jag måste säga att jag var gammal. , som ung kvinna, mamma och beslutsfattare tvingas jag leva med ett beslut som fattades under en helt annan tid och under andra omständigheter än de vi lever i. Som ung kvinna, mamma, beslutsfattare och väljare vill jag ha möjligheten att ompröva gamla beslut. På en direkt fråga till statsministern om vad som skulle kunna föranleda en ny folkomröstning om euron sade han: När vi har nya fakta på hand. Men det är ju det vi har haft nu när det gäller kärnkraften. Den tekniska utvecklingen har gjort att kärnkraften är säkrare och miljövänlig. Den håller för alla de regler vi har satt upp här i . Därmed inte sagt att kärnkraften är bara säker, att den inte medför risker. Men det finns inget energislag som inte för med sig risker. Frågan är hur vi på bästa sätt kombinerar nyttan med riskerna. Där är kärnkraften ett av de energislag som är överlägsna. Vi lever i en globaliserad värld. Vi är med i en union. Vi vet och erkänner att de beslut vi fattar i , den politik vi bedriver när det gäller energi påverkar inte bara oss här i . Den påverkar också vår omvärld. Beslut om avvecklingen har efterträtts av en utveckling som gjort oss än mer beroende av kärnkraften. vill tre fjärdedelar av alla röstberättigade behålla kärnkraften eller till och med utveckla den. Vår motion N261 har avslagits, också av de andra borgerliga partierna. Andemeningen i motionen är att en förnyad och moderniserad energipolitik måste ta sin utgångspunkt i dagens verklighet, inte gårdagens. Den nya generationen delar inte den äldre generationens perspektiv, men den yngre generationen kommer att vara de som i högre utsträckning får leva med effekterna av dagens politik. Vårt mål med motionen är att lagen om avveckling av kärnkraften ska upphöra, precis det som står i reservation 4. Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 4. 26 () replik: tar upp den gamla slitna frågan om att det är vi hade kärnkraftsomröstning. Vi har hört det förut. vill jag säga att vi inte hänvisar så mycket till folkomröstningen utan vi hänvisar faktiskt till 1997. Det är inte . Vi har dessutom ett beslut som är ännu senare, . Vad det handlar om är att vi försöker få ett robust energisystem. Vi är just nu inne på att försöka komma till ett avtal med svensk kraftindustri på samma sätt som politiken gör och har gjort i . Jag tycker därför att man i det här fallet ska glömma bort folkomröstningen och i stället försöka diskutera de direkta frågorna. Eftersom jag inte fick några svar på mina frågor förut kan jag fråga : Tycker även att det skulle vara en aggressiv och offensiv politik för att få ett robust energisystem i att sälja ut ? 27 () replik: Jag anser att det viktigaste i energipolitiken är att vi kan täcka de energibehov vi har i . Då är det inte viktigt vem som producerar energin. Det behöver inte vara staten. Det kan vara privata aktörer. Finns det en privat aktör som vill köpa är det helt okej för mig att de gör det. Du får berätta för mig hur ni har omprövat frågan om folkomröstningen med nya fakta 1997, . Dessa fakta känner jag inte till för tillfället. 28 () replik: säger att det inte är viktigt vem som äger energiproduktionen. Det är väl trots allt rätt viktigt att vi har en fungerande konkurrens på elmarknaden. Vi har problem redan nu med att ett antal stora bolag helt och hållet styr elproduktionen i . Vi har lite fler, ifall man räknar hela . Om vi skulle sälja ut statliga är risken väldigt stor att det blir någon av de stora aktörerna i som är intresserad. Det är knappast någon annan som har chans att vara intresserad. Då minskar konkurrensen. Det är just det jag vill fråga om: Är ni med på att minska konkurrensen så drastiskt som att låta ett tyskt storbolag köpa ? Det är inte fråga om att ompröva folkomröstningen utan mer om att ni i måste lära er att inte alltid gå . Vi har beslut som är mycket modernare, . De har naturligtvis koppling tillbaka i tiden men innehåller många nya delar för att få ett robust elsystem. 29 () replik: måste acceptera att både jag och kommer att hänvisa till folkomröstningen så länge inte en ny folkomröstning hålls för att ompröva beslutet. Som jag sade vill tre fjärdedelar av svenskarna folkomrösta igen, framför allt den nya generationen som förstår att vi lever i en ny värld, en globaliserad värld där vi är beroende av varandra och där energifrågan inte bara är en nationell angelägenhet. De vill behålla kärnkraften, och majoriteten av dem vill utveckla den. Det måste du acceptera, . 30 (): Jag hörde tala om problemen i , en vindpust över staden. Jag kommer så väl ihåg den. Vi ska inte ha någon duell här mellan landsbygd och . Men jag råkade komma hem till min del av ganska . Det var lite blåsigt på vägen mellan och norska gränsen. Jag vaknade och hade sovit gott, men det var mörkt och kallt i våra bygder. Flera områden runtomkring i fick ingen ström förrän . Jag kommer ihåg en 1968 eller 1969, när vi hade samma problem. Det var strömavbrott i många dagar, på vissa ställen i . Jag kommer ihåg 1983, när vi uppvaktade Billerud som då hade strömmen till västra . Då sades: ska det bli ordning och reda.