prot · GQ0976 · 2003-03-21 00:00:00 — Det här är den fråga som jag skulle viljaha svar på.Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! säger att frå-gan är mycket komplicerad, att är ensvårgenomtränglig materia. Där vill jag verkligenhålla med. Jag har ägnat mig åt de här frågorna ochupphör inte att förvånas över hur svårt man kan ut-trycka också ganska enkla ting. Här är fantasin ochkreativiteten oändlig hos de förhandlare som ser ut attmonopolisera de här texterna. Det är en ohyggligtsvårgenomtränglig materia.Jag kan också förstå den oro som det här ger närdet är så svårt att läsa, när det är så konstig prosa ochnär det är så underliga uttrycksformer. Då är det lättatt dra slutsatsen att det här syftar till att skyla någon-ting, att hemlighålla någonting, att meningen inte äratt det ska begripas. Men i sak är det faktiskt inte minuppfattning. Vi har i ingenting att dölja på dethär området. Vi lägger ut alla våra positioner, redovi-sar allt vad vi tycker, allt vad EU tycker i alla defrågor där vi inte av rent förhandlingstaktiska skälmåste vara försiktiga. Jag måste för min del säga attden här oron är, om än förståelig, så i de allra flestafall obefogad.Den viktigaste invändning som tar upp gäller proportionerna mellan privatoch offentlig. Det som vi har tarsikte bara på att öka konkurrensen på den privatatjänstemarknaden. Hur stor offentlig sektor ett landhar lägger sig avtalet inte i. När avtalet nu ska för-handlas om och utvecklas har EU tydligt markerat ide krav som EU ställer på andra länder att syftet inteär att ändra detta. EU försöker inte få någon att pri-vatisera någon offentlig tjänst. De tjänster som be-drivs i privat regi däremot är en helt annan sak. ISverige gör vi inte skillnad på svenskar och utlän-ningar när vi bestämmer vem som ska få lov att säljaen tjänst. På samma sätt vill vi att svenska företag skafå lov att vara med på andra länders tjänstemarknader.Jag vägrar att tro att fattiga människor i u-ländergynnas av att privata företag som säljer tjänster fårmonopol och slipper konkurrensen.Sverige är ett av de länder i hela världen somgjorde mest ambitiösa åtaganden i GATS-avtaletförra gången det förhandlades. har vi offentlig sektor och omfattande reglering av våratjänstemarknader. Det om något visar att GATS inteär ett instrument för vare sig privatisering eller av-reglering i världen. I alla fall kan det inte vara någotkraftfullt instrument om , som det land somhar åtagit sig mest, har kanske den störstaoch den mest reglerade verksamheten. Poängen, LottaNilsson , med GATS är absolut inte attöppna för privatiseringar.Frågan om man i senare avtal kan riva upp åta-ganden om det till exempel blir regeringsskiften är enmycket intressant, viktig och central fråga. Den skajag återkomma till i den fortsatta debatten.Anf. 55 ():Fru talman! Det man skulle önska är att regering-en, eftersom ministern till viss del förstår oron, tar påsig en mer pedagogisk roll och verkligen för ut detpositiva som avtalet skulle kunna innebära och talarom vilka riskerna är med avtalet. I det sammanhangetär en klar konsekvensanalys ett krav som upprepadegånger har riktats från både organisationer som finns ireferensgruppen och internationella organisationersom företräder utvecklingsintressen. Vad kan innebära som bäst och som sämst? Det skullejag vilja att ministern talade om när avtalet sluts.Dessutom skulle jag önska att regeringen till riks-dagen kommer med en skrivelse för att förankra po-sitionerna inför det ministermöte i i septem-ber där de här frågorna kommer att ytterligare befäs-tas i den nya avtalsskrivningen, så att de svenskapositionerna får en folklig förankring här i vår folkre-presentation i riksdagen.Som avslutning hade jag också en fråga som rik-tade sig till ministern om hur regeringen har arbetat iprocessen, till exempel med att ta fram bindningslis-tan. Den är ju väldigt svårtolkad. Är det tänkbart attregeringen på hemsidan lägger ut en pedagogisk ochmer förklarande text om hur man ska läsa de åtagan-den som har accepterat att EU gör och vilkakrav, requests, som man har ställt på andra länder?Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra om att jag kommer att se till att förhandlingar-na kommer att bedrivas med största möjliga öppenhetgentemot och gentemot den svenska all-mänheten. När förhandlingarna ärfärdiga kommer vi också att vara väldigt öppna medvad de innebär och vad det finns för möjligheter attutveckla dem vidare.Vad gäller frågan om vi ska förankra våra positio-ner i en skrivelse inför höstens WTO-ministermöte iCancun vill jag berätta att sista datum att göra det vari går, . Men vi har faktiskt lämnat enskrivelse till som har lett till ett beslut ochen debatt om vad som ska gälla för hela den rundan,där mötet i är en mittpunkt. Skrivelsen utar-betade regeringen tillsammans med bland annat Mil-jöpartiet, och vi var eniga om varje bokstav i hela detbeslutsunderlag som då antogs inför den nuvaranderundan.Lotta uttrycker oro för att Sve-rige ska tvingas privatisera offentliga tjänster och attden avgränsning mellan offentligt och privat som vihar valt i skulle hotas av GATS. Det är en orosom jag vet finns runtom i det svenska samhället.I förra veckan var det en demonstration i Göte-borg där människor gick runt och klistrade till-salu-lappar på , ochpå andra av medborgarna starkt uppskattade offentli-ga institutioner.Jag skulle vilja påpeka, lugnt och stillsamt, atthotet att privatisera , stadsbib-lioteket och kommer inte från GATSoch WTO, utan det kommer från risken att Miljöpar-tiet sätter sig i en borgerlig regering eller att Miljö-partiet gör upp med marknadsfundamentalisterna iFolkpartiet om en privatiseringspolitik. Vi vet ju attMiljöpartiet och står varandra nära i dessafrågor. Detta var en av de första och lättaste frågornaatt lägga bakom er när ni förhandlade om att bilda enborgerlig regering tillsammans efter valet . Niförhandlade runtom i utskotten om detta, och detpågår förhandlingar kontinuerligt på olika områdenav den offentliga verksamheten.Min enkla returfråga till : Kan du försäkra mig att du kan hålla det hot omprivatisering av offentliga verksamheter som jag nuhåller borta från WTO och GATS borta från , det vill säga en uppgörelse om en borgerligregering som ingår i eller stöder? Är detett hot som finns, eller är det ett hot som jag från ochmed denna debatt kan utgå från är borta? KommerLotta själv att någonsin rösta för ensådan regering, då är det detta hot vi ska diskutera omoron gäller den offentliga verksamheten i ,inte diffusa spöken från Genève.Anf. 57 ():Fru talman! Då bytte vi därmed lite fokus i de-batten. Kort svar på den frågan: Vi är för mångfald.Vi önskar en mångfald av aktörer på både tjänste- ochvarumarknaderna och i servicesektorn över huvudtaget både i och utomlands. Vi kommer fort-sättningsvis att verka för lösningar i där of-fentlig verksamhet finns som en stabil skattefinansie-rad kärna och konkurrensutsätts i den mån det garan-terar kvalitet och mångfald. Det är mitt svar vad gäll-er Sverige.Men den stora oron och det riktigt, riktigt intres-santa med GATS och de risker som kan förutses medGATS är hur detta landar i de fattiga länderna. Dethandlar då om processen, arbetssättet under förhand-lingsarbetet, styrkeförhållandena i utgångspositionenoch att kunna hävda sin rätt både till tillträde tillmarknader och till att kunna skydda inhemska funk-tioner i fattiga länder. Här har WTO-processen varitoerhört kritiserad ända sedan start, och det vet när-ingsministern. Eftersom styrkeförhållandena mellanländer och regeringar inom GATS inte är jämna frånbörjan, kommer heller inte förhandlingsresultatet,som det ser ut , att kunna garantera ett gott utfallför de fattiga länderna. Det som behövs är ett morato-rium, att man förändrar arbetsprocessen inom WTOinnan man lägger in nya stora områden, och tjänste-handeln är ett enormt stort område.Det är mitt svar att vi behöver sätta fokus vadgäller GATS utanför . När det gäller offentligsektor i drar vi åt samma håll. Vi verkar förmångfald och för kvalitet, och det kommer vi attfortsätta göra.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Jag noterar att inte svarar på min fråga. Hon uttrycker oro föratt GATS och WTO ska tvingas ändra gränsen mellanoffentligt och privat. Det hotet kommer inte frånGenève. Det är inte det som är hotet. Hotet kommerfrån , som har i sin hand att utse LarsLeijonborg eller till statsminister i Sve-rige och som kan använda detta till att se till att och på Götaplatsenblir till salu. Där är hotet mot den offentliga verksam-heten. Där är hotet om att flytta gränsen mellan of-fentligt och privat.När jag påtalar detta säger i stället för att svara på min fråga att det inte ärdet som saken gäller, utan nu gäller det u-länderna.Vad gäller kommer GATS inte att innebä-ra något sådant. kommer inte att stödja det.Vi kommer i så fall att motsätta oss det. Men vi serinte att något land på något område ännu har begärtden typen av saker.Nu är det som diskussionen gäller i Sve-riges riksdag. har inte kunnatlova mig att det hot som hon skrämmer med frånGenève inte behöver tas på allvar i . Jag ärorolig för att gränsen mellan offentligt och privat kanflyttas. Du har i din hand att påverka detta. Kom inteoch skräm med Supachai och med konstiga bokstavs-förkortningar från den internationella handelsför-handlarjargongen! Ta ansvar för det egna ställnings-tagandet! Ska Sahlgrenska och bli tillsalu så är det i dina händer, inte i några diffusa inter-nationella organisationers.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:221 om reu-matologi som specialitetAnf. 59 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att följa rekommenda-tion att avskaffa reumatologi som specialitet och omjag fortsättningsvis tänker arbeta för att stärka forsk-ning och behandling av reumatism, inte minst omspecialiteten reumatologi avskaffas.Socialstyrelsen överlämnade i början av februarisin rapport specialistutbildning och struktu-ren för medicinska specialiteter till Socialdeparte-mentet, i vilken föreslår att någraspecialiteter ska avföras helt från specialitetsförteck-ningen. Hit hör inte reumatologi, som i stället föreslåsutgöra en grenspecialitet till internmedicin.Socialstyrelsens förslag är ute på remiss till ochmed . Därigenom ges alla som berörs avförslaget goda möjligheter att lämna synpunkter.Jag vill inte förekomma pågående remissbehand-ling genom att här och ta ställning till Socialstyrel-sens förslag.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret, ävenom jag måste säga att jag blev ganska besviken pådet. Jag kan ha en viss förståelse för att ministern intevill föregripa en remissrunda, och jag accepterardärför att ministern inte vill svara på min första fråga,även om jag i denna debatt kommer att utveckla minaegna ståndpunkter när det gäller den.Däremot tycker jag faktiskt att det är svagt av mi-nistern att inte på något sätt i sitt svar beröra minandra fråga, den som ju är betydligt bredare ochhandlar om hur vi generellt ska stärka behandling ochforskning kring reumatologi.Ministern säger i sitt svar på frågan att man går utmed en bred remissomgång. Jag undrar varför man idenna remissrunda inte specifikt har vänt sig till ex-empelvis de organisationer där reumatikerna själva ärmed och den organisation som kanske starkast hardrivit denna debatt, nämligen Reumatikerförbundet.Jag tycker också att det är konstigt att man inteväljer att vända sig till exempelvis Spenshult som ärreumatikernas eget sjukhus och som har en oerhörthög kompetens när det gäller både vårdfrågan ochforskning inom detta område.Jag har tre frågor som jag vill ställa till ministernoch som jag hoppas att han kommer att besvara i sittnästa inlägg.Den första frågan är: Tänker ministern se till breddar denna remissrunda och faktiskt skickarremissen direkt till representanter både för reumati-kerna och för forskningen och professionen på ettannat sätt än man har gjort?Min andra fråga är: Kommer ministern att kommatillbaka till med denna fråga så att denavgörs här och inte hos regeringen?Till sist skulle jag vilja att ministern besvarar minandra fråga i interpellationen: Hur ser ministern på attvi kan stärka arbetet för forskning och behandling avreumatism?Under de minuter som jag har kvar tänkte jag re-dogöra lite grann för mina egna synpunkter på att tabort reumatologi som en basspecialitet.Reumatiska sjukdomar - det är inte en sjukdomutan det är ett stort antal sjukdomar - drabbar ungefären miljon svenskar. Det är alltså en specialitet somberör en stor grupp människor. Och någon har be-skrivit dem som boende i vården och inte turister. Detär människor som ständigt är i kontakt med sin vård-givare och med sina specialister. De behöver dentrygghet som en god tillgång till specialister innebär.I dag har vi redan brist på reumatikerspecialister.Man säger att vi skulle behö-va komma upp till åtminstone 200-300 specialister.Reumatikerläkarna känner en oerhört stor oro föratt detta förslag kommer att förlänga utbildningenmot specialiteten med ett och ett halvt till två år.Unga läkare kanske då tycker att det är en för långväg att gå, och man får därför en ytterligare brist påspecialister.Dessutom sänker det naturligtvis statusen på om-rådet om det inte är en basspecialitet, och detta i ettläge då forskningen går så remarkabelt framåt.Jag hoppas att ministern tar tillfället i akt att svarapå mina frågor i sitt nästa inlägg.Anf. 61 ():Herr talman! Bland de sjukdomar som berör del av befolkning finns de reumatiska.Vi kanske själva är drabbade eller har någon vän,arbetskamrat, granne eller släkting som har drabbats.Även barn drabbas. insjuknar ca 200 barn inågon reumatisk sjukdom.För några veckor sedan träffade fö-reträdare för handikapporganisationerna, och genomriksdagens handikappforum har jag träffat unga han-dikappade. Jag delar deras oro över framtiden förreumatikerna. Det har varit namninsamlingar. Mångahar protesterat mot förslag.Nu säger ministern att förslaget är ute på remiss.Reumatismen är en folksjukdom. Därför vill jag frågaministern om han är beredd att låta svenska folketsrepresentanter, alltså valda ledamöter,fatta beslut om reumatologins framtid.Riksdagen har tagit prioriteringsbeslut genom häl-so- och sjukvårdslagstiftning. Inom prioriterings-grupp 1 finns svårt kroniskt sjuka och de som harsjukdomar som utan behandling leder till invaliditeteller för tidig död. Anser ministern att reumatikernaryms inom denna grupp och därför ska prioriteras?Medicinsk forskning inom olika discipliner äroerhört viktig. Orsakerna till reumatisk sjukdom ärofta okända. Vi behöver alltså få fram nya behand-lingsmetoder och nya mediciner. Om specialitetenreumatologi skulle avskaffas finns det en uppenbarrisk för att forskningsanslagen kan krympa. Hur serministern på en sådan farhåga?Vi behöver fler reumatologer i . Antaletaktiva specialister i reumatologi är långt mindre ändet verkliga behovet. är det stora pro-blem med att rekrytera, och stora pensionsavgångar äratt vänta . Frågan blir där-för: Hur ska man kunna tillgodose dessa akuta utbild-ningsbehov?De reumatiska sjukdomarna är allvarliga. Leder,rygg, senor, bindväv, muskler och fett drabbas. Mensymtomen kan behandlas. Dödligheten kan minskas.Människor kan återgå till arbete och studier och blimer aktiva i familjelivet och i fritidsaktiviteter. Män-niskor kan känna sig behövda och uppskattade i sam-hället. Men då behövs en offensiv satsning och inteen nedrustning.Anf. 62 Socialminister ():Fru talman! Jag vill redan nu meddela att dettablir mitt sista inlägg i denna diskussion. Jag tycker attvi i ska visa respekt för den ordning som vihar när det gäller utredningar, remissbehandling ochregeringsförslag.Det är en otroligt svår utredning som Socialstyrel-sen har redovisat. Vi vet att den kommer att väckamycket diskussion, vilket kräver en omfattande ochöppen diskussion hos alla berörda.Jag tycker att det är att bryta mot den ordning somvi har att kräva att vi här och ska ta ställning till deförslag som har lämnat. Låt remissin-stanserna diskutera detta. De organisationer som inteär med på remissförteckningen är, som ni vet, väl-komna med sina synpunkter, och vi kommer själv-klart att ta noga del av deras synpunkter och väga indem vid behandlingen. Men det är med den ordning-en inte rimligt att ett utredningsförslag som är ute påremiss ska avfärdas i en interpellationsdebatt i Sveri-ges riksdag. Jag kommer inte att kommentera frågor-na mer i denna debatt.Anf. 63 ():Fru talman! Som ministern mycket tydligt måsteha hört avkrävde jag honom faktiskt inte just detsvaret, utan jag avkrävde honom svar på min andrafråga som faktiskt inte behandlas i den här utredning-en utan som har ett mycket bredare perspektiv, näm-ligen hur vi ska se till att reumatikervården i det härlandet blir bättre. Jag får ge ministern några förslageftersom han själv inte tycks vara intresserad av om-rådet över huvud taget.Vi hade behövt ha vägar för att förbättra samar-betet ytterligare mellan primärvård och specialistvårdeftersom vi ser att alltför många reumatikerkommer till vård och diagnos alldeles . Närman talar om en annan sjukdom som ligger inomdetta område, fibromyalgi, talar man ibland om att detkan ta upp till innan rätt diagnos ställs.Det fanns en nationell utredning för en strategikring reumatikervården som pågick se-dan och som bara avstannade. Den borde naturligtviskomma upp på bordet igen.Dessutom behöver vi ytterligare ökningar när detgäller forskningssatsningarna. Det är uppenbart attreumatikerforskningen befinner sig i ett läge därman håller på att göra nästa ett paradigmskifte.Jag har talat med specialister, läkare och rehabili-teringspersonal, och de talar om den gamla onda tidendå de fick se sina patienter gradvis, och ibland väldigtsnabbt, försämras. blev patienterna rullstols-bundna och nästan totalt orörliga.I dag talas det om den goda tiden. Man säger attde unga reumatikerna inte längre går den gradvisaförsämringen till mötes, utan det finns bra stoppmedi-ciner. Man ser också nästan mirakel när människorsom varit bundna till rullstolen nu genom dennya medicineringen reser sig upp och börjar gå igen.Här ligger man i delvis i forskningsfron-ten, och man skulle kunna behöva ytterligare sats-ningar. Jag vet att det i huvudsak kanske inte liggerpå ministerns bord utan snarare hos få en ökad satsning på till exempel klinisk forsk-ning. Det är viktigt att just klinisk forskning får enhög status i . Det hade nog påverkat ocksåreumatikerforskningen.Det är även viktigt att få en förståelse i debattenför detta. sjukdomar är nämligenen av de främsta anledningarna till de sjukskriv-ningstal vi har. Reumatiska sjukdomar är kostnadsle-dande när det gäller sjukbidrag, långtidssjuksskriv-ningar och förtidspensioneringar. I ett läge där Sveri-ges riksdag är djupt oroad över de ökade kostnadernapå de här områdena är det konstigt att ministern intevill diskutera frågan.Anf. 64 ():Fru talman! Ja, det hade varit värdefullt att få endiskussion om de här frågorna, inte minst eftersomdet är det europeiska handikappåret.Eftersom är ett välfärdsland är det väldigtviktigt, tycker jag, att också satsa resurser på de allravärst drabbade. Över en miljon människor i Sverigeplågas och hindras av reumatiska sjukdo-mar. Det är viktigt att vi diskuterar de frågorna så attvi inte behöver få sådana vykort som jag har med mighär - "helt värdelöst", "helt hopplöst" och "heltotänkbart" står det på dem.Som jag sagt behövs det en offensiv sats-ning på reumatikervården, inte en nedrustning.Anf. 65 ():Fru talman! Eftersom ministern valde att inte gåin mer i debatten trodde jag att jag inte skulle få tvåminuters talartid till. Men eftersom jag nu får detpassar jag på att utnyttja dem för att önska reumati-kerna lycka till. Jag hoppas att reumatikerna via denremissbehandling som pågår kommer att ha möj-lighet att påverka ministern så att förslaget i fråga integår igenom. Jag hoppas också att de kommer att haförmåga att belysa just det som för dem känns viktigt,nämligen den goda kontakten mellan sjukvården ochdess patienter.I fråga om alla sjukdomar är det oerhört viktigt attlyssna på patienten. Men när det gäller reumatiskasjukdomar - som är kroniska, livslånga och väldigtmångfasetterade - är just relationen läkare-patientviktigare än någon annan. De reumatiker som jagträffat beskriver sig själva som läkarnas lärare. Jagtror att reumatikerna har en oerhört viktig funktion iatt träna våra blivande specialister att förstå just derassjukdom. Då är det viktigt att reumatikerna får sinaspecialister liksom att det är hög status att vara reu-matikerläkare. Så har det ju inte varit; det ska vi er-känna.Det handlar om en sjukdom som ofta drabbar äld-re kvinnor. har det inte funnits specielltmycket hopp om att kunna åstadkomma en förbätt-ring. Men finns hoppet där, och är detta enoerhört viktig och väsentlig forskning. Det är statusatt arbeta med den här forskningen. Mot den bak-grunden är det sorgligt att vi inte kan ha en öppendebatt och en positiv attityd till att behålla det härsom en basspecialitet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:223 om Me-tallbiologiskt centrumAnf. 66 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig varförjag trots remissutfallet föreslagit att Metallbiologisktcentrum får samt hur jag tänkerfördela de återstående för attöka kunskaperna om hälsoproblem relaterade tilltandfyllningsmaterial.I propositionen Bättre tandvårdsstöd för äldrem.m. 2001/02:51) aviserade regeringen atttotalt skulle avsättas under perio-den för åtgärder i syfte att öka kunskaper-na om hälsoproblem relaterade till amalgam ochandra dentala material samt för att förbättra omhän-dertagandet av patienter som relaterar sina symtomtill sådana material. Avsikten var inte att dessa medelenbart skulle gå till forskning om dentala material,utan även andra användningsområden var tänkbara. Ipropositionen angavs vidare att Metallbiologisktcentrum i och Kunskapscenter för dentalamaterial, KDM, vid skulle få ett kraf-tigt ökat stöd.Våren 2002 tillsattes en utredning med uppdragatt se över dessa frågor. Utredningen, som antognamnet - vård och bemö-tande, överlämnade ett delbetän-kande, i vilket man lade fram förslag om användning-en av de som var reserverade fördetta ändamål budget. I delbetänkandetbehandlade utredningen främst de centrum somnämndes i propositionen om bättre tandvårdsstöd föräldre. Utredningen föreslog att det tillgängliga belop-pet skulle tilldelas Metallbiologiskt centrum förforskning och kunskapsutveckling enligt den verk-samhetsplan som hade presenterats av företrädare förcentrumet.Efter det att ett remissmöte hade hållits och dess-utom ett antal skriftliga remissvar mottagits beslutaderegeringen att sammanlagt 15miljoner kronor skulle utbetalas till den bil-dade stiftelsen centrum. En förut-sättning var att ett avtal om bidragets användningskulle ingås mellan staten och stiftelsen. Kort därefterundertecknades ett avtal som innebär att stiftelsen för forskning och fortsatt utvärde-ring av patientmaterial samt utveckling av diagnos-metoder och behandlingsplaner. I avtalet har reger-ingen på olika sätt försäkrat sig om möjligheter tillinsyn och uppföljning. som bidragetavser ska stiftelsen både lämna en ekonomisk redo-visning och i sak rapportera den verksamhet som harbedrivits med stöd av bidraget. En rådgivande refe-rensgrupp ska utses av stiftelsen, och gällande rikt-linjer om forskningsetisk prövning ska följas.Remissinstansernas synpunkter ingick i regering-ens underlag inför beslutet. När det gäller Socialsty-relsens yttrande är det riktigt att utredningens förslagavstyrktes. tillstyrkte dock att 7,5miljoner kronor skulle tilldelas Metallbiologiskt cent-rum men ansåg att resterande 7,5 miljoner kronorskulle ställas till förfogande för attfördelas efter sedvanligt ansökningsförfarande.