prot · GQ0956 · 2003-02-12 00:00:00 — 1998 skickadeNordkorea en missil över , vilket naturligtvisskapade stor oro i regionen och i världen i övrigt.Landet har tidigare även varit inblandat i internatio-nell terrorism, till exempel vid sprängning av civilatrafikflygplan.Det är mycket svårt att se att landets utveckling ärhållbar. har försörjts av omvärlden ,enligt uppgift närmare bestämt . Vi kan ocksåse att det måste göras förberedelser för oerhörda hu-manitära insatser den dag då förändringen kommer.Jag tror inte att en diktatur av denna kaliber kan upp-rätthållas i längden som landets hela eko-nomiska bas är förödd.Den tredje region som jag vill fästa uppmärksam-heten på är . harhundratals robotar utplacerade vid ,riktade mot . har , vilket sällan upp-märksammas i västvärlden och i , tillsammansmed och full nukleär förmåga och kanavlossa robotar från marken, luften och havet, dess-utom från ubåtar.Kina arbetar vidare som ett av få länder i världenofficiellt för att skaffa sig ny kapacitet vad gällerbåde multipla stridsspetsar och kärnvapenbärare. Medny långdistansförmåga som är under utveckling ut-sträcks kärnvapen till att bli ett globalt hot.Man uppger redan nu att man kan nå mål i USA.Kina uppträder regelbundet mycket hotfullt motTaiwan. Ytterst finns hotet om invasion, om Taiwanskulle förklara sig självständigt. återkommande försökt påverka utgången av friaval i . ser vi att det interna förtryck-et av all opposition är mycket hårt i ,särskilt nu i samband med maktöverlämnandet.I och är människor rädda förNordkoreas oberäknelighet. har anledning attfrukta rustningar. exempel visar ju att västerländsk demo-krati och kinesisk kultur inte bara är fullt förenligautan också en mycket lyckad kombination. Taiwansoch demokratisering är goda exempel förhela regionen, inte minst för 23 miljoner kineser kan åtnjuta det vi har -demokrati, marknadsekonomi och mänskliga rättig-heter - och varför skulle inte alla kineser kunna göradet? Om människor i kan leva fria och ivälstånd, varför ska inte alla koreaner kunna göradet? Det är inte främst militärt som och Syd-korea ses som hotfulla av sina grannar. VarkenTaiwan eller kan anklagas för offensivaambitioner. Det är i stället det goda exemplets maktsom regimerna fruktar. Därför har försökt cen-surera Internet, och därför är kanske värl-dens slutnaste land, med en informationsstyrning somliknar hjärntvätt, och därför är agitationen mot gran-narna så hård.Det är i ljuset av de här konflikterna som man skase behovet av ett missilförsvar. Jag talar då inte baraom de amerikanska planer som i beskrivssom utan om försvar mot alla olika typerav robotar som utgör det stora hotet i det här pers-pektivet.När hotat har tidigare kunnatplacera styrkor i som en sköld för de-mokratin, men dimensionerar sin försvarsmaktför att klara två krig , och det är tyvärr möj-ligt att se scenarier där knyts upp av flera kon-flikter och därmed tvingas ägna de asiatiskademokratierna mindre intresse. Det är nog därföringen slump att agerar som det gör just nunär måste vända blickarna åt annat håll.Fru talman! Jag är övertygad om att frågan omkärnvapenrustningar i kommer att domineraden säkerhetspolitiska agendan framöver, och jagskulle vilja se en mycket aktivare politik från densvenska regeringen, både med och utan EU, för att itid stoppa de kärnvapenrustningar som annars riskeraratt bli ohanterliga i framtiden.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tänker börja i den andra änden avden tråd som senast tog upp, nämligenKoreafrågan och . är kanske inte allting totaltnattsvart. är världens folkrikaste nation, och detråder inget tvivel om att vi i likhet med som en diktatur, men det är också ettland som är under utveckling. Vi kan nu se ett emb-ryo till att det åtminstone på den lägsta av sex be-slutsnivåer i det kinesiska samhället inte minst medsvenskt stöd växer fram någonting som kan vara enbörjan till gräsrotsdemokrati.Om jag minns rätt genomfördes fram till år 2000två val på bynivå, den lägsta av de sex beslutsnivåer-na i det kinesiska samhället. Det talas ganska lite omdetta. Jag läste själv på sommaruniversitet i förungefär . gick det inte attkritisera regimen på gatan eller ens öppet människoremellan. är situationen en helt annan. kanman kritisera regimen, och man kan prata öppet omde här sakerna.Väl har jag sagt det så måste jag också säga att detsjälvklart fortfarande finns en oerhört stark repressioni det kinesiska samhället. är det omöjligtatt organisera sig i fria fackföreningar eller andraformer av sammanslutningar i det kinesiska samhäl-let. All form av regimkritik i organiserad form slåsned hårt och brutalt. Vi vet också att andra former avfrihetsyttringar och frihetsrörelser - vi kan titta påTibet och Taiwan-frågan - slås ned med kraft. Ävenfalungong-rörelsen känner vi väl till som en rörelsesom oerhört brutalt över hela med kraft fåttkänna av repressionen.Anledningen till att jag tar upp det här är att det ärlätt att man målar i svart eller vitt. Det finnsstrimmor av hopp i det kinesiska samhället. Det finnsockså, som jag känner det - jag har rest mycket ochtillbringat mycket tid där - också pro-gressiva krafter som ändå kommer till uttryck i olikasammanhang.Men återigen: är fortsatt en diktatur - det äringen demokrati - men det finns saker som rör sig idet kinesiska samhället, och det tycker jag är viktigtatt vi har med oss.Dödsstraffet är en annan sak som vår utrikesmi-nister tog upp i deklarationen . Det ärgrymt och någonting som vi fortsätter kritisera frånsvensk sida.Vad gäller situationen på Koreahalvön är ju USAinblandat i inte bara en kris på den koreanska halvön,utan faktiskt två. Det är ju inte så att den sydkoreans-ka regeringen är en tillskyndare av att man eskalerartrycket på . Tvärtom är både den lämnandeKim och den nytillträdda rege-ringen för att man fortsätter på solskenspolitikenslinje, nämligen att med kraft visa att man har kapaci-tet att slå tillbaks varje form av angrepp från nordko-reansk sida, men att man vill engagera sigpå olika håll: kulturellt, utbyten vad gäller handel ochsport och på alla andra områden.Jag själv är en stark tillskyndare av solskenspolitik. Jag tror att det är den nödvän-diga vägen fram. Jag tror att det har varit en olyckligtid av eskalering i trycket på som har gjortatt det har nått olyckliga nivåer. Hot har möttsmed mothot och har lett till nästan absurda uttalandenfrån den Nordkoreanska regimen som har sagt att detär möjligt att den anfaller i preventivt syfte.Eskaleringen av konflikten är, skulle jag vilja sä-ga, fullständigt meningslös. Snarare borde vi varatillskyndare av den sydkoreanska linjen i relationentill . Jag vet att min regering för en dialogmed också den Sydkoreanska regeringen, och jaghoppas på att man med diplomati och fortsatt dialogska kunna nå fram. Då kanske det vore önskvärt attdet också kunde ske en direkt dialog mellan ochNordkorea.Fru talman! Vi lever i en osäker tid. Människor iallmänhet känner med rätta oro inför det som skakomma. Ingen tycks känna sig riktigt trygg och säker.Efterskalven av händelserna fort-sätter att sätta sina avtryck på världsarean. Få av osskan riktigt förstå på vilket oerhört genomgripande sättdetta fruktansvärda terrordåd har satt sina avtryck iden amerikanska politikens medvetande.Vi känner intensivt hur världen är sammanflätadsom aldrig . Ett krig mot kommer att synasoch påtagligt märkas för oss alla, både i stort och ismått. Flyktingströmmarna kommer att öka, sannoliktockså till vårt land, resandet kommer att minska,bensinpriset kommer att rusa i höjden, och för en tidkommer världen med oro för ökade terrordåd attförsätta sig i beredskap.Det är inte märkligt att det finns å ena sidan desom betonar vikten av att vi fortsätter att med alla tillbuds stående medel med kraft kämpa för att utrotaden internationella terrorismen och å andra sidan desom lägger betoningen på att det i huvudsak kommeratt vara oskyldiga civila som kommer att komma tillskada eller dö vid händelse av ett krigsutbrott. Mångaär de som känner olust och motstånd inför ett krigsom tycks närma sig alltmer. Insikten om att det ihuvudsak kommer att skörda civila liv, många avdem barn, är bekymmersam, för att uttrycka sig milt.Samtidigt tycks många glömma det faktum att detfinns en person som har möjligheten att undvika attdessa krigsplaner sätts i verket, och det är SaddamHussein. Få av oss har väl några stora förhoppningarom att han kommer att fatta kloka beslut. Hans histo-ria är blodbesudlad och maktfullkomlig. Han har intetidigare visat att han nämnvärt bryr sig om att hanspolitik skördar människooffer, tvärtom: Det har fråntid till annan varit ett uttryck för den.Men i detta sammanhang har han ett val. Aldrigtidigare tycks väl ett vägskäl ha varit så tydligt ut-märkt. Antingen väljer han att på alla sätt proaktivtoch inte passivt välja samarbetsvägen och FN-linjen,detta med stöd av länder som . I annat fallkommer en ny FN-resolution och/eller ett unilateraltanfall från med flera vara att vänta. Men låt osshålla detta i minnet: Det är somväljer.Om på alla sätt samarbetar med vapenin-spektörerna och FN så minskar krigsrisken, ochvärldssamfundet får nödvändiga argument för atttillbakavisa dem som företräder en linje som talar förkrig.Det finns de som tror att ett krig är oundvikligt.Jag tillhör inte dem. Men när som fortsätter att trixa och undvika att redovisa kor-rekta underlag så blir paradoxalt nog bästa allierade.Fru talman! En väpnad konflikt kommer självklartatt få återverkningar på regionen i stort. Det finnsmånga olika maktintressen som är intresserade av vadsom kommer att ske i , och många har sina egnaagendor.För många av oss fortsätter Israel-Palestina-frågan att vara ett smärtsamt, öppet blödande sår. NärUSA vänder sig för att få stöd i försina väntade aktioner mot möts man med fråganom när tänker ta itu med ockupation avPalestina. trovärdighet i regionen är samman-flätad med att man också med kraft agerar i dennafråga. torde det inte finnas någon annan vägän att se till att den israeliska ockupationen får ettslut. Om man med samma beslutsamhet som manuppvisar i Irakfrågan tog itu med denna fråga voresnart ockupationen ett tråkigt minne blott.Anf. 32 () replik:Fru talman! En sak konfunderar mig i KentHärstedts resonemang, och det gäller synen på säker-hetsrådet och FN:s roll i konflikten på Koreanskahalvön.USA behövs ju i . Man har 37 000 man därsom ytterst garanterar demokratin. avvisarökat tryck och tycker inte att det hör hemma i säker-hetsrådet. Därmed för han ju samma resonemang somNordkorea självt gör: Man vill inte ha upp frågan iFN. har säkerhetsrådet utpekat huvud-ansvar för internationell fred och säkerhet.Vi vet att brutit icke-spridningsfördraget och att man kastat ut de inspektö-rer som var där för att se till att man inteutvecklade laddningar. Vi vet att man har missileroch har ambitionen att utveckla kärnladdningar ochkanske till och med har gjort det. Vi vet att detta är etthot mot omvärlden som dessutom har uttryckts orda-grant och uttryckligt.Jag vill fråga : När, om icke i dettafall, är en fråga ett hot mot internationell fred ochsäkerhet som därmed bör bli en fråga för FN?Anf. 33 () replik:Fru talman! Situationen på Koreahalvön är en frå-ga för FN alltjämt. FN har haft ett engagemang påKoreahalvön , och det vet har inte 37 000 utan 40 000 man i trupper iSydkorea just nu - det tror jag också att Tolgfors vet- eftersom man nu har höjt beredskapen i riktningmot . Man har också flyttat dit B52-plan.Koreafrågan diskuteras kontinuerligt i FN ochäven i , och har också uttalat, genomutrikesministerns deklaration , att vi är en starktillskyndare av att skyndar tillbaka in iIAEA.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det var vackra ord men inget svar. Isitt huvudanförande avvisade att dethär skulle vara en fråga för säkerhetsrådet. Det vardet min fråga gällde. Det är alldeles rätt att USAtillför till exempel flygkapacitet as we speak eftersomsituationen är så allvarlig.Jag upprepar alltså min fråga: Om inte detta ansesvara en fråga som bedöms hota internationell fred ochsäkerhet, vad kan då vara det, och när? Varför avvi-sade att just säkerhetsrådet skulle få handom frågan?Uppenbart resonerar regeringen i påsamma sätt. Man gör på det viset för att man vill haen direktdialog med . Det är därför viktigt föross att säga är att det inte är acceptabelt att agera pådet sättet, och att sådant beteende inte kan premieras.Jag vill också passa på att fråga omhan har agerat för att ska ändra sin visumpo-litik gentemot demokratiska ledare. tarSverige emot företrädare för samti-digt som man på grund av en inofficiell EU-praxisvägrar att låta högsta demokratiska ledarebesöka bland annat . Det tycker jag är djuptorättfärdigt. Har agerat i den frågan,och i så fall hur?Anf. 35 () replik:Fru talman! hoppar vi snabbt mellan ämnena,från säkerhetsrådet till visumfrågor för ledare iTaiwan. Vad gäller om frågan ska upp i säkerhetsrå-det delar jag den sydkoreanska regeringens bedöm-ning att man borde lugna ned situationen snarare änatt eskalera den. De närmast berörda parterna tordevara ledarna för , även om detta naturligtvisär en fråga som kan riskera att bli en global konflikt.När det gäller de taiwanesiska ledarnas visum frågan varit uppe och besvarats av min utrikes-minister då den var aktuell. Det var för ellerett år sedan. Vad jag förstod då tillbakavisadeTaiwans egen regering att dess president skulle varapå väg. Som jag uppfattade det hela var det en kon-flikt som eskalerade med utgångspunkt från en miss-uppfattning av . 36 ():Fru talman! Med all rätt, vilket många har sagt ti-digare, har den här debatten framför allt handlat omkrisen i , och jag ställer mig bakom det som LarsOhly tidigare i debatten uttryckte när det gäller Irak-konflikten.Jag hade önskat att också situationen i Palestinahade fått lite större utrymme så att vi också i den härdebatten hade kunnat tillbakavisa den israeliska ock-upationen och de brott mot folkrätten som be-går i Palestina.Utrikesdebatten har emellertid vissa fördelar.Även konflikter som just nu inte står främst på dag-ordningen, och de delar av världen som inte dagligenförekommer i tidningarna, lyfts här fram. Jag tänkteberöra en fråga som jag har berört ett antal gångertidigare i utrikesdebatterna, nämligen frågan om Tur-kiets hållning i människorättsfrågor. Det handlar omde brott som begått, och begår, mot mänskli-ga rättigheter och mot folkrätten.Det har tidigare rört sig om en begränsning av ytt-randefriheten, tortyr och misshandel av politiskafångar, begränsad organisationsfrihet, undantagstill-stånd i sydöstra och förtrycket av minoriteteroch kvinnor i landet.Fru talman! har fått en ny regering. Ece-vits regim har fallit samman och tagit med sig i fallet. De föll på eget grepp skulleman kunna säga. Vilka mål de krafter har som tagitöver är fortfarande lite svårt att sia om. Det har sagtsatt det handlar om islamitiska krafter, dock inte avsamma slag som de vi har vant ossvid i en del andra länder. Det handlar alltså inte omfundamentalister utan om en modern variant. Självavill de gärna likna sig vid ett europeiskt kristdemo-kratiskt parti.Det har hänt en del positivt efter regimskiftet. Enav de mer positiva sakerna är att i den turkiska delenav demonstrerar turkar för ett enande avCypern. Man vågar göra det utan risk för repressalier.Vi kan bara hoppas att också den turkiska staten be-slutar sig för att låta bli den stat som den harrätt att vara - och därmed en del av EU.En annan positiv sak som hänt är att det undan-tagstillstånd som rått i sydöstra har hävts. Därmed har kurdernas möjlighetatt verka politiskt och kulturellt i detta område ökat.Det är därför med viss fasa man noterar Natos ellerUSA:s tankar på att låta gå in inorra för att lägga beslag på stora delar av detkurdiska området där.De turkiska militärerna har inget gott rykte i detområdet. Det är bara att se hur det kurdiska folket harförtryckts av denna militär i det egna landet. Att geTurkiet möjlighet att få makt över oljetillgångar ochannat i norra är ingen bra lösning. Låt oss hoppasatt inte får den möjligheten.Fru talman! När det gäller de nationella minorite-ternas ställning har inte mycket hänt. Redan på Ece-vits tid genomfördes smärre lagförändringar - ingen-ting i ord - och den nya regimen måste bedömas inteefter de lagar den stiftar utan efter de faktiska hand-lingar som kommer att ske. Kurder och andra natio-nella religiösa minoriteter, som assyrier/syrianer ochkaldéer, har fortfarande mycket svårt att utveckla sinidentitet, sitt språk och sin kultur. Ytterst bestämmerden turkiska militären över dessa frågor.Ännu har vi inte sett några genomgripande för-ändringar när det gäller att praktisera de mänskligarättigheterna på polisstationer och i fängelser. Fortfa-rande pågår tortyr och misshandel utan att förövrarnariskerar att dömas för några brott. Det turkiska rätts-väsendet är med andra ord oförändrat korrupt.På pass och identitetskort anges fortfarande reli-giös tillhörighet. Där anges om man är ellerkristen, och så har gjorts under en ganska lång tid.Men har det skett en förändring. Den nya rege-ringen har tillfört ytterligare en dimension i legitima-tionshandlingarna. står det inte endast "kristna"utan det står "övriga kristna" också - vad man nu kanmena med det. Med "övriga kristna" avses medstörsta sannolikhet assyrier/syrianer och kaldéer, ochmed "kristna" avses uppenbarligen andra kristnatrossamfund.Det är otillständigt att över huvud taget sätta utreligiös tillhörighet i pass- och legitimationshandling-ar, särskilt i ett land som betraktar sig som moderntoch sekulariserat. Man måste rimligen ha något syftemed den markeringen i officiella handlingar. För migär detta ytterst suspekt, i synnerhet som vissa kristnagrupper tydligen utpekas som så kallade reservkrist-na.Det största problemet för , bland annat idess vilja att inträda i EU, är dock militärens överhet iförhållande till parlamentet. Som jag ser det kan EUunder inga omständigheter släppa in så längede har en grundlag som ställer det nationella säker-hetsrådet, som domineras av militären, över parla-ment och över alla andra organ i samhället. Det ärinte parlamentet som, när det kommer till kritan,fattar besluten och är landets högsta nivå utan detnationella säkerhetsrådet.Så kan parlamentet till exempel besluta om lagarsom ger kurderna nationella och kulturella rättigheter,men dessa lagar och rättigheter kan sedan upphävasav det nationella säkerhetsrådet. Man kan tillåta parti-er i parlamentet, och det nationella säkerhetsrådet kanförbjuda dem. Det är en alldeles omöjlig ordning i ettland som ska betraktas som en demokrati.En annan fråga som måste lösas om skabeviljas medlemskap i är och Azer-bajdzjans blockad mot . För ett tiotal årsedan inledde azerbajdzjanerna en häftig etnisk rens-ning av armenier i enklaven , menslogs tillbaka. Armenierna var då, och är fortfarande,i majoritet i området. Resultatet av angreppet på ar-menierna blev i stället att azerbajdzjanerna i Nagor-no-Karabach fick fly till . Efter att dennaetniska rensning slagits tillbaka har armenierna utsattsför en blockad av och . Det är enekonomisk blockad mot hela , och den harblivit mycket kännbar för det armeniska folket.Armenien hade bland annat storasvårigheter med energiförsörjningen. Så fick man igång ett gammalt kärnkraftverk. Detta kärnkraftverkligger i , som är ett jordbävningsdrabbatområde. Det är alltså livsfarligt beläget om olyckanskulle vara framme. Det gäller inte bara ,utan också alla andra länder i området.Följaktligen måste frågan om Nagorno Karabachlösas. har presenterat olika förslag, men Turki-et och har lagt hinder i vägen. Blockadensom sådan bryter mot folkrätten och har på intet sättvunnit FN:s godkännande.För måste därför gälla att så länge landetbryter mot folkrätten i fråga om och blocka-den mot , så länge man diskriminerar natio-nella och religiösa minoriteter, så länge man interespekterar mänskliga rättigheter och så länge manbegår dagliga övergrepp mot politiska och andrafångar kan det inte vara tänkbart att beviljasmedlemskap i . Jag kan bara beklaga att utrikes-minister så snabbt är beredd att tro attden nya regimen, utifrån vad den säger, är beredd attgöra så stora förändringar.Ta det lugnt! Se vad som händer! Se till att detsker rejäla förändringar i innan bjudsin till samtal om att delta i demokratiska institutionersom EU!Anf. 37 () replik:Fru talman! Inledningsvis sade han instämde i vad tidigare sade i de-batten . huvudspår i denna debatthar varit att våld aldrig kan vara en lösning på deninternationella scenen. hänger på partileda-rens tjänsterum en bild av proffsrevolutionären CheGuevara. har man kunnat mötaFidel på på Kungs-holmen. planerar Vänsterns biståndsorgani-sation denna sommar en resa till för att träffadiktaturens hantlangare men inte en enda ur demo-kratirörelsen på Kuba.Min fråga till dig, , och Vänster-partiet är: Hur kan man å ena sidan säga att man ald-rig accepterar våld och å andra sidan hylla personersom och ? Hur man kan åkatill utan att planera ett möte med oppositionen?Hur kan man mycket vältaligt tala om mänskligarättigheter i ? Det är mycket viktigt. Men närtar ni upp mänskliga rättigheter på ?Anf. 38 () replik:Fru talman! Låt oss börja med den sista frågan.Jag har valt att i mitt inlägg tala om och demänskliga rättigheterna i . Jag skulle natur-ligtvis kunna ha valt att prata om ett annat samhälleoch ett annat land. Men jag gjorde det valet.Vad har på sin vägg får du prata medLasse eller någon annan om som hade CheGuevara på väggen. Det är inte min fråga.Om jag skulle ha åkt med till skulle jag na-turligtvis, precis som när jag åker till , sett tillatt träffa både regeringsföreträdare, , fackligaorganisationer och andra för att inleda en diskussion.Men i kommer vi aldrig att ge uppstödet till organisationer som verkar för demokratise-ring och förbättringar i samhället. Det ingår i deninternationella solidariteten. Stödet för befrielserörel-ser runtom i världen som vill kasta av sig bland annatdet amerikanska förtrycket kommer vi aldrig att geupp. Stödet till den chilenska oppositionen mot Pi-nochet har varit ett viktigt stöd för mig. Stödet förvietnamesernas rätt till nationellt oberoende har varitviktigt för mig. Stödet för det kubanska folkets upp-ror emot en diktaturstat har varit ett viktigt stöd förmig.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag läser högt ur den annons sompubliceras angående den resa som Vänstern ska göra isommar: På utvecklas intressanta former förfolkligt engagemang och delaktighet i lokalsamhället.Lite längre ned står det: En annan värld är möjlig.Kuba hade parlamentsval . Man hade 609kandidater att välja på till 609 platser. Jag var där ijanuari. Jag träffade människor som hade fått sinabarn fängslade för sina politiska åsikters skull.Hur kan man då i en annons och inför en resapublicera ett program utan att över huvud taget plane-ra in möten med oppositionen? Hur kan man skrivaatt ett spännande arbete pågår när det är ett land därman med våld har behållit makten ? Hur kanman stå i talarstol i andra sam-manhang och fördöma våldet?Det bekymrar mig att säger attdet inte är så allvarligt om partiledaren har på väggen. en proffsrevolutionär som hade ansvar för avrätt-ningarna på borgen i . Det sänder rätt starkasignaler att ha honom på väggen.Vad ska jag säga till mina vänner i demokratirö-relsen som suttit fängslade? Att det var en intressantdel i ett folkligt engagemang?Er Kubapolitik lämnar mycket i övrigt att önska.Tyvärr visar den att ni fortfarande inte har gjort uppmed er historia.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det vore klädsamt om haft samma patos när det gäller att prata omUSA:s brott mot de mänskliga rättigheterna, mot det nationella oberoendet och block-ad av som tvingade attvända sig till och andra för att få stödför sin utveckling. Det vore intressant om hade orkat titta lite längre och granskat sitt egetpartis oerhörda stöd för USA-imperialismens rätt atthärja i världen.När jag åker till och andra ställen talar jagalltid med folk. Jag vill vara en del i en demokratise-ringsprocess.