prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Men försök inte gå viastatsapparaten för att begränsa fackliga eller andraorganisationers frihet.Anf. 210 ()replik:Fru talman! Reservationen handlar om vad reser-vationen handlar om. Jag tycker inte att vi ska målaupp en massa andra saker. Reservationen handlar omatt vi ser en lucka i direktivet, och den luckan börtäppas till.Motionen i sin tur handlar om två sorters organi-sationer som är ganska klart definierade i det svenskasamhället och som uppenbarligen har andra roller ände flesta andra organisationer i samhället. Det ärpolitiska partier som ställer upp i val och som till sighar knutet en liten sfär av andra organisationer, ung-domsförbund, kvinnoförbund och så vidare. Det ärockså fackliga organisationer - organisationer som vihar tillskrivit vissa rättigheter och som vi ska tillskri-va vissa rättigheter, ibland till och med mer rättighe-ter, på arbetsmarknaden.Men då handlar det också om att vi måste tillskri-va dem som faktiskt går med i de här fackliga organi-sationerna vissa rättigheter. Rätten att inte utan attsjälv personligen bli tillfrågad skänka pengar till ettpolitisk parti är en sådan rätt. Det handlar om att närvi har skyddat facken så ska vi också skydda de fack-liga medlemmarna mot den fackliga centralmakten.Givetvis måste vi som är fackligt ansluta, Einars-son och jag, jobba inom de fackliga organisationernaför de allra flesta frågor som bör påverkas där. Menvi måste också se att när vi har gett facken en vissmakt och en viss status så har vi också en skyldighetatt skydda dem som vill gå in där därför att det gervissa rättigheter på arbetsmarknaden och en visschans som de inte hade haft om de inte hade varitmed.Anf. 211 () replik:Fru talman! Vi måste framför allt tillerkänna defackliga medlemmarna deras rätt och deras skyldighetatt ta ansvar för sin egen organisations beslut. Om vigår in på en väg där staten, , genom lagstift-ning ska bestämma vilken typ av organisationersmedlemmar som är så svaga att de måste ha särskiltlagligt skydd i sitt fackliga medlemskap, och motvissa beslut som dessa fackliga organisationer kanförväntas fatta angående pengar eller annat, ska statendär plötsligt se att det finns några skyddsvärda med-lemmar som inte själva klarar av detta utan måste halagstiftning till sitt försvar.Om sätter in detta i dess politiskaoch ideologiska sammanhang tror jag att även han servartåt detta egentligen bär hän. Jag tror inte att det bärhän i den riktning som egentligen villkomma.Anf. 212 ()replik:Fru talman! insinuerar att detfinns en dold agenda här. I replikerna till Fridolintalar han om ett politiskt spel. Jag kanske skulle sättaupp en spegel till och fråga varförhan är så engagerad mot reservationen, om det inteockså är ett politiskt spel.Den här reservationen är inte en symbolisk hand-ling. Jag har träffat på bristen på organisationslag-stiftning i . Det finns väldigt fria ytor för or-ganisationerna, och väldigt mycket är oreglerat. Där-för är det allvarligt att man vill gå in och styra upp detalltför mycket. Då ska man göra det i ett helt sam-manhang.Redan på ett tidigt stadium när jag fick frågan omden här motionen avvisade jag motionen när det gäll-er den här delen om att vi skulle gå in och granska tillexempel fackets sätt att ge bidrag.Är det inte lite märkligt att det i de di-rektiv som påstår täcker dessa fråge-ställningar inte nämns explicit om det här? Det störstaindirekta stödet till ett politiskt parti nämns inte ut-tryckligen i direktiven. Är inte det en brist? Bordeinte det ha tydliggjorts i direktiven?Anf. 213 () replik:Fru talman! Jag tror att jag avstår från att diskute-ra de enskilda formuleringarna i det här direktivet.Det har skrivits av andra än mig. Det har skrivits aven regering som bärs upp av ett annat parti än mitt.Jag har inte haft någon möjlighet att påverka formule-ringarna. Man kan säkert spekulera i huruvida deskulle ha sett annorlunda ut om jag hade haft möjlig-het att påverka.Det viktiga för mig i det här sammanhanget är attjag inte ser att dessa direktiv på något sätt utesluterden breda granskning som jag också tycker att det ärviktigt att man gör i detta sammanhang. Därför serinte jag något skäl till ett särskilt tillkännagivandefrån i det här fallet.Det är ändå lite märkligt att vi här har en fempar-tireservation, inte till förmån för en motion, utan medanledning av en motion som ingen av reservanternastöder. Det är lite märkligt. Men okej - riksdagensregler är ganska liberala, så man tillåter detta. Mendetta måste ändå noteras.Jag noterar det inte sarkastiskt, utan jag noterardet med tillfredsställelse att ingen - möjligtvismed viss tvekan - har talat till förmån förförslaget i motionen. Det kanske kommer senare frånnågon annan på talarlistan.Jag tycker att det är bra att gördet tydligt, och att i alla fall inte talarför motionen, samt att man i reservationen inte gersitt stöd till denna motion. Jag tycker att detta är all-deles utmärkt. Det är på inget sätt sarkastiskt sagt.Anf. 214 ():Fru talman! har i sitt anförandetagit upp merparten av reservationerna i detta betän-kande, så jag ska inskränka mig till att kommenteratre av de reservationer som finns. Jag ska försöka,med tanke på tidpunkten , att göra det såkortfattat som möjligt.Moderaterna, ochCentern vill förstärka den negativa föreningsfriheten.I det sammanhanget kan man konstatera att regerings-formen ger varje medborgare ett skydd mot tvång attdelta i aktiviteter i politiskt, religiöst, kulturellt ellerannat likvärdigt hänseende.Frågan om negativ föreningsfrihet har behandlatsflera gånger tidigare och alltid avslagits.Jag är ny i , så inför den här debatten togjag mig före att gå tillbaka lite grann i tidigare riks-dagsprotokoll. Jag kunde då konstatera att den härfrågan uppenbarligen kommer tillbaka i princip vidvarje - därmed inte sagt att det skulle varafel. Däremot utgår jag från att ni som har varit medett tag känner till argumenten för och emot.I genomgången av de diskussioner som har varittidigare kunde jag konstatera att när man har tittat påden här frågan har man gjort den bedömningen att detinte är praktiskt möjligt, och heller inte lämpligt, attta upp frågan om rättighetsskydd för en enskild moten annan enskild eller annat enskilt rättssubjekt i engrundlagsreglering. Jag ska återkomma till vilkaargument man har haft därvidlag. Utgångspunktenhar i stället varit att det här bör lösas genom vanliglagstiftning.Att grundlagsfästa den negativa föreningsrätten pådet sätt som reservanterna vill kan bli problematiskt,därför att det är komplicerat att införa detaljregler igrundlagen, vilket i så fall skulle vara nödvändigt.Utgångspunkten har därvidlag varit att det måstevara tydligt vad som är tillåtet och vad som inte ärtillåtet, och då hamnar man på en detaljeringsgradsom inte är önskvärd. Dessutom måste man reglerapåföljder, vilket heller inte är önskvärt i en grundlag.En tredje och åtminstone utifrån mina utgångs-punkter viktig punkt är att det också är ett problemhur man ska kunna undvika att inskränka avtalsfrihe-ten genom en grundlagsreglering av den negativaföreningsfriheten.Fru talman! Vi anser inte från Socialdemokraternaatt det har kommit fram sådana omständigheter somtalar för att det finns skäl att förstärka regeringsfor-mens skydd för den negativa föreningsrätten.De fyra borgerliga partierna har också reserveratsig i frågan om äganderätten. Där ger regeringsfor-men varje medborgare en trygghet genom att ingenkan tvingas avstå sin egendom eller tvingas inskränkasitt användande av egendom eller mark, utom i ensituation där det finns en kollision mot att kunnatillgodose angelägna allmänna intressen.När jag studerade den här frågan kunde jag se attäven den har varit föremål för behandling ett otalgånger bakåt i tiden. Argumenten torde därför varaväl kända. Senast behandlade frågan var förett år sedan, våren 2002.Fru talman! Vi har inte kunnat se att det har häntnågonting speciellt under det knappa år som gåttsedan senast tog ställning som innebär attdet finns anledning att göra någon annan bedömning ifrågan. Vi avstyrker därför reservationen.Det känns lite märkligt att ta upp nästa reserva-tion, efter den diskussion som var alldeles mel-lan och några av de övriga ledamö-terna, nämligen den reservation som de borgerligapartierna har tillsammans med . Jag skaändå kort nämna någonting.Gustav hade uppfattat att vi socialdemo-krater enbart reagerade ilsket i den här frågan. Detkänns därför angeläget för mig att redovisa min sin-nesstämning, så att det inte blir något missförstånd.Jag är inte alls arg eller upprörd.Däremot blev jag förbryllad av reservationen. Detblev jag just därför att detta i samband med utskotts-behandlingen blev klargjort. Frågan ställdes ju omutredaren uppfattat att det också ingår att granska defackliga organisationernas bidrag. Svaret från kansli-ets sida var jakande. Rimligen borde således alla somdeltog i utskottsbehandlingen känna till att utredning-en kommer att belysa bland annat hur det är med defackliga bidragen. Därför blev jag förbryllad. Jagkunde ju inte förstå varför man skulle skriva om nå-got som faktiskt redan var tillgodosett.Jag tycker - det vill jag understryka - att utred-ningen är angelägen och viktig. Jag tycker att det ärviktigt att allmänheten har insyn i hur politisk verk-samhet finansieras, inte minst mot bakgrund av detökade inslaget av personval.Som någon påpekade - , eller vemdet nu var - finns det ingen författningsreglering vadgäller den här frågan. Däremot har det funnits enöverenskommelse mellan de demokratiska partiernaom att ha en redovisning av hur man finansierar sinverksamhet. är situationen beträffande partiväsen-det inte statisk, utan det händer saker där. Därför vetman inte riktigt vad som skulle hända om nya, lokala,partier kom till som inte respekterade detta med att haen öppenhet i frågan.Jag vill att ni noterar vad jag nu kommer att säga:För min del känner jag att det kanske finns skäl somtalar för att man ska ha en författningsreglering som iframtiden ger möjlighet till insyn i hur politisk verk-samhet finansieras. Eftersom jag har uppfattningen attdet uppdraget redan ingår känns det som att reserva-tionen lite grann handlar om att slå in öppna dörrar.Detta är ett ärligt försök att redovisa ett antal upp-fattningar vad gäller tre av reservationerna i betän-kandet.Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag idess helhet och avslag på reservationerna.Anf. 215 ()replik:Fru talman! Först får jag väl säga att jag tycker attdet är positivt att inte är arg. Ilskamå vara en bra ingrediens för att uppnå politiskt en-gagemang men sällan för att uppnå övervägda poli-tiska beslut.Också jag är positiv till att öppna för en framtidaförfattningsreglering rörande vilka bidrag som gesoch rörande öppenheten kring vilka bidrag som gestill de politiska organisationerna.Anledningen till reservationen är de direktiv somligger på våra bord och som handlar om den utred-ning som ska komma till stånd för att öka öppenhetenför allmänheten när det gäller varifrån partierna fårsina pengar. Detta har kommit efter en mycket långdebatt där i varje fall tre saker har berörts.Det handlar alltså om näringslivets stöd, framförallt till . I viss mån har man trott att detfinns stöd till från den del av näringsli-vet som sysslar med lantbruk. Dessutom gäller detindirekt stöd i form av stödannonsering, framför allttill . Dessa två saker täcks upp i direktiven.Men den tredje och den stora saken i debatten -stödet från fackliga organisationer framför allt tillSocialdemokraterna och, i någon mån, till Vänster-partiet - täcks inte upp i direktiven. Det är den luckansom vi vill täppa igen just därför att vi önskar öppen-het.När vi nu sitter här ganska och skavisa öppenhet kan väl jag vara helt öppen kring debidrag som får. fick vi bidragav den här sorten från 119 privatpersoner som täckteupp ungefär 71 000 kr.Jag bollar frågan vidare till : Kan du medsamma öppenhet redovisa för riksdagsprotokollet hurmycket bidrag Socialdemokraterna fick ?Anf. 216 () replik:Fru talman! och jag har olika in-syn i respektive partis finansieringskällor. Därför kanjag till riksdagsprotokollet inte ange hur det är. Jaghar ingen aning om hur partiets finansiering och in-täkter ser ut men det må vara hur det vill med det.Okej, om jag nu accepterar resonemanget om enhelig övertygelse och en ambition att vara öppenhe-tens apostlar kan jag säga följande. Eftersom den härdiskussionen förs utifrån ingången att det finns såmycket dolda bidrag finns det kanske anledning attfundera över varför ni inte skrev att även andra ide-ella organisationers eventuella bidrag till politiskapartier skulle tas med. Tänk - hemska tanke! - omdet finns andra som i smyg ger bidrag! Det är juframför allt oss socialdemokrater som ni anklagar föratt vara de som suger till sig en massa pengar på ettorättmätigt sätt. Men om det finns en massa andrasom ger bidrag, borde väl också det ha funnits medhär.Slutligen: Eftersom det står i direktiven att manska kartlägga och belysa hur de politiska partiernafinansierar sin verksamhet och ni säger att den störstadelen av vår verksamhet finansieras via fackliga bi-drag menar jag att ni uttrycker en misstro mot utreda-rens kompetens och uppsåt om han inte redovisar debidragen. Ni har också fått besked om att det är av-sikten.Anf. 217 ()replik:Fru talman! Nej, kan inte svara på frågan omhur mycket bidrag Socialdemokraterna får. Det kundeinte heller , som borde kunna ha insyn ipartiets budget, svara på i en interpellationsdebatttidigare här i . Det är just däri problemetligger. Öppenhet föreligger alltså inte. Därför behöv-des det en utredning.I direktiven till utredningen tar man upp två av detre stora saker som varit uppe i debatten. Man harredan tagit upp de andra sakerna som är inne på,nämligen näringslivets bidrag och stöd i form avannonsering. Men man tar inte upp den fråga somvarit störst - jag lägger ingen personlig prioriteringhäremellan - nämligen den om bidrag från fackligaorganisationer.Eftersom det är min ambition att det nu är mittsista replikskifte i denna debatt vill jag helt kort göraett klarläggande vad gäller den motion som liggerbakom reservationen.En fackförening är inte vilken frimärkssamlar-klubb som helst. En fackförening tillskrivs vissa rät-tigheter, och det ska så vara. Att vara med i en fack-förening - detta är min ideologiska övertygelse somjag säkert delar med - är ett väldigt plus närman är arbetstagare; det är någonting positivt. Därförär det synd att så många väljer att stå utanförfackföreningssfären.Mot bakgrund av detta vill vi inte att någon - kan-ske i min ålder och som kommit ut på arbetsmarkna-den och funderar på om han eller hon ska gå in ifacket eller inte - ska välja att stå utanför, ska väljaatt jobba naken, som det stod i en av , därför att han eller hon inte vill att hanseller hennes pengar ska gå till ett politiskt parti. Detär det som regleringen, som skrämmer så många ochsom finns med i motionen, handlar om. Reservatio-nen handlar om en annan sak och om den har vi ettreplikskifte.Anf. 218 () replik:Fru talman! Det känns tryggt att jag tydligen är väldigt överens om att en fri fack-förening är något som är oerhört vitalt och viktigt.Framför allt har vi nog också samma uppfattning närdet gäller att detta är en förutsättning för ett demo-kratiskt samhälle. I sin förlängning ligger för min deli detta att för att fackföreningsrörelsen ska kunna levaupp till just detta förutsätter det att fackföreningarnasjälva har rätten att besluta om sina egna angelägen-heter - att de själva har rätten att fatta beslut om sinaegna tillgångar.Låt mig här en gång för alla slå fast följande: Jagdiskuterar inte om det är bra eller dåliga beslut somde har tagit. Däremot slåss jag för deras rätt att självafå fatta besluten.Apropå fackligt engagemang kan jag tillägga attjag sannolikt har lite mer facklig erfarenhet. Jag harnämligen aktivt jobbat fackligt i ettLO-förbund. Och hör och häpna: Det var ett av deförbund som aldrig gav några pengar till Socialdemo-kraterna, och det var något som vi själva tog ställningtill. Ingen annan bestämde det åt oss.Anf. 219 (m) replik:Fru talman! När det gäller den negativa förenings-friheten konstaterar vi moderater att det inte är sär-skilt kongruent i regeringsformen att man har ettkapitel, andra kapitlet, som stadgar föreningsfrihetoch rätten att ansluta sig. Men det finns inte någonmotsvarande bestämmelse som ger den enskilde rät-ten att utan sanktion utträda ur en förening. Vi tyckeratt det vore en ganska logisk konsekvens av det inle-dande resonemanget i regeringsformens andra kapitel.Vi konstaterar också att Arbetsdomstolen harklargjort att en medlem i en facklig organisation harrätt att lämna organisationen på egen begäran. Trotsdet förekommer det att fackliga organisationer nekareller ställer upp hinder då en medlem önskar utträdaeller skapar svårigheter för arbetsgivare som villanställa någon som inte är fackligt ansluten. Dettaförekommer på den svenska arbetsmarknaden, ochdet är olyckligt.Äganderätten skyddas ju i regeringsformen ochäven i . Men vi konstaterar attdet är angeläget att regeringsformen också innehålleren regel som står i full samklang med Europakonven-tionen, som slår fast att den enskilda äganderätten iprincip är att anse som okränkbar och att inskränk-ningar i densamma endast får ske i klart angivna falloch då med full ersättning till den enskilde.Slutligen frågan om de fackliga bidragen, som skastuderas i den utredning som vi vill ge tilläggsdirektivtill. Jag måste förmoda att Socialdemokraternas före-trädare här inte med liv och lust kan tro att han kaninbilla oss att formuleringen i direktiven som en till-fällighet utesluter angivandet av fackliga organisatio-ner. Jag tror inte det är en tillfällighet, utan det är entillfällighet som ser ut som en tanke. Det är högstmedvetet.Anf. 220 () replik:Fru talman! Jag börjar med det sista. Jag har intehaft något inflytande på direktiven. Jag var inte här ihuset när de skrevs. Jag kan därmed inte gå in i någonpolemik om vad som låg bakom när man skrev dem.Låt mig bara konstatera att som jag uppfattar direkti-ven är uppdraget till utredningen att belysa hur finan-sieringen ser ut för de politiska partiernas verksam-het. Om fackens bidrag är den största delen i finansie-ringen vore det ett tjänstefel av utredningen om deninte belyste det. Det var det jag försökte att säga.Jag vill inte ge mig in i någon diskussion om vadman gjorde för taktiska överväganden. Det är detHenrik S Järrel försöker säga.När det gäller negativ föreningsfrihet tas det oftaupp att man förhindrar eller sätter upp hinder förmänniskor att gå ur facket. Det är möjligt att är betydligt bättre insatt i det, men jag har intekunskap om samtliga fackförbunds stadgar. I de för-bund som jag ändå har haft insyn i harjag inte sett att det finns någon stadgereglering somförhindrar människor att gå ur facket. Däremot finnsdet, om det anses som ett hinder, hos en del fackför-bund en karenstid innan man kan avsluta sitt medlem-skap. Där kan man ha olika uppfattningar om det ärbra eller dåligt.Äganderätten är naturligtvis en viktig fråga. Därgör man, tror jag, en avvägning av hur mycket avolika rättigheter som regleras. Där tycker vi att detfinns ett rimligt skydd för äganderätten . Det ärmotivet till ställningstagandet. Jag kan inte utveckladet mer just nu.Anf. 221 (m) replik:Fru talman! Nej, det är det gamla vanliga ställ-ningskriget. Vi är inte riktigt nöjda, medan Socialde-mokraterna är nöjda med sakernas tillstånd när detgäller äganderätten. Här står vi.När det gäller den negativa föreningsfriheten erin-rar jag mig det aktuella Gotlands-fallet. Det handlade om en restaurangägare som be-drev sommarrestaurangverksamhet men som inte fickanställa någon som inte var fackligt ansluten. Det ären form av diskriminering. Sedan blev det bojkott avföretaget till följd av detta. Det var ett litet exempelpå rätten att stå utanför facklig organisation.Slutligen bidragen till de fackliga organisationer-na. Jag tycker att det är helt i sin ordning att det stu-deras. Det är ingen tillfällighet att det inte nämnsexplicit i direktiven. Det är nog trots allt så att man igörligaste mån gärna vill undanhålla detta om mankan. Men det är viktigt att vi får öppenhet vad gällerstöden till de politiska partierna och enskilda kandi-dater och får en klarhet i den här frågan.Jag vågar inte tänka på vad som skulle hända omvi hade betydligt mera bidrag från näringslivet. Mo-deraterna har sagt nej till bidrag frånnäringslivet. Jag minns att det var väldiga debatter,och vi blev påhoppade, men vi stod fria och oberoen-de. Vi skulle tycka att det vore bra om även Social-demokraterna kunde föra ett liknande resonemangmed fackliga företrädare.Anf. 222 () replik:Fru talman! Det finns möjligen en väldigt avgö-rande skillnad mellan näringslivet och åena sidan och LO och socialdemokratin å den andra.LO och socialdemokratin är en gemensam rörelsesom har vuxit fram tillsammans och som har delatupp uppgiften inom arbetarrörelsen i den fackligadelen och i den politiska delen. Något motsvarandefinns inte för och näringslivet.Nog sagt om det. Jag tror inte vi kan övertygavarandra på något sätt, men jag har försökt tydliggöradetta så gott jag kunnat.Låt oss ta detta med påtryckningar mot en arbets-givare som du tar upp, . Det där hand-lade om en företagare som hade några anställda, ochså fick man en konflikt om möjligheterna att träffakollektivavtal. Man kan alltid diskutera om det var enlämplig åtgärd som man vidtog från facket, om detstod i rimlig proportion till vad frågan handlade omvid det tillfället. Det ankommer egentligen inte påmig att ha någon uppfattning i den delen, men låt migsäga följande, för jag tycker att det finns en djupideologisk dimension i det här. Låt mig kort ge någonform av bakgrundsbeskrivning.1906 slöts någonting som kallas för december-kompromissen. Då kom LO och arbetsgivarna över-ens om att arbetsgivarna skulle erkänna LO:s rätt attförhandla och träffa avtal för sina medlemmar. LOskulle erkänna arbetsgivarens rätt att frittanställa och avskeda, fritt leda och fördela arbete. Omdet blev kollektivavtal därefter och dess innehållberodde på parternas styrkeförhållanden skulle manvia den negativa föreningsfriheten gå in och regleraatt facket inte kan vidta påtryckningar för innehålloch få träffa kollektivavtal som innebär att kollektiv-avtalen försvinner.Anf. 223 ()replik:Fru talman! Först måste jag uttrycka min upp-skattning av lugna och seriösadebatton.Det var egentligen inte med anledning av fråganom partibidragen som jag begärde ordet, men jag villsäga så här: Vill man vara tydligare behövde mankanske inte ha gått med filttofflorna i sitt eget yttran-de när det gäller ställningstagandet. Man kunde havarit lite skarpare. Det är ett bra tips inför framtiden.Om man vill slå botten ur reservationer ska man haskarpa skrivningar i sitt eget ställningstagande. Mendet är inte särskilt starka skrivningar i yttrandet.Jag begärde ordet av en annan orsak. Det gällerenskildas rättigheter i förhållande till regeringsformensom argumenterade mot, och detkan man göra. Han säger att det skulle leda till skulle reglera påföljderna i regeringsformen. Dettror jag nog är en missuppfattning. Vi har en parallelli tryckfrihetsförordningen med tryckfrihetsbrotten.Men vi reglerar inte påföljderna i tryckfrihetsförord-ningen utan i brottsbalken.Anf. 224 () replik:Fru talman! Jag ska ta med mig det som du gavtips om hur vi via skrivningar i utskottets ställnings-tagande kan undvika att få en, som jag kan tycka, i endel stycken pseudodebatt, som det tydligen blev.Jag sade att man skulle vara tvungen att reglerapåföljderna i grundlagen. ska jag förmodligengöra något som är unikt i riksdag. Jag skaerkänna att det här i första hand inte är en egen insikt,utan det har jag läst mig till i den utredning som titta-de på de här frågorna och som jag fick tag i när jagförberedde mig inför debatten. Har jag missförstått iden delen låter vi det vara osagt. Men därifrån kom-mer detta påstående, .