prot · GQ0980 · 2003-03-27 00:00:00 — Utskottsmajoriteten - som jag tillhörpå denna punkt - förutsätter att regeringen tar tag i dehär frågorna.Herr talman! Den lagstiftning för lokalradio somursprungligen fanns ledde till att nätverk bildades,nätverk som i sin helhet inte är rikstäckande menmycket omfattande. Många andra länder tolererar frianationella radiostationer som är kommersiellt finansi-erade. I finns inte den möjligheten, men vianser att man bör pröva en sådan möjlighet.Den årliga avgiften för att sända lokalradio varie-rar kraftigt för de gamla sändningstillstånden för denprivata lokalradion. I det nya systemet är konces-sionsavgiften en enhetstaxa för alla. Den är väl på40 . Den genomsnittliga avgiften för deursprungliga tillstånden är per år.Flertalet av programföretagen har uppvisat förluster.Mycket talar alltså nu för att man avvecklar de ge-nomgående höga koncessionsavgifterna för de gamla,befintliga tillstånden ned till en rimlig nivå i paritetmed det nya systemet. Vi anser att regeringen böråterkomma till med förslag till ett sådantavvecklingssystem. Vi kristdemokrater har drivit denhär linjen i och vår ståndpunkt har fåttökad anslutning.Herr talman! Sedan vill jag ta upp koncessionsav-giften för . Det finns inte något som helst sakligtskäl att ta ut koncessionsavgift på intäkter av sänd-ningar med digital teknik eftersom någon ensamrättinte föreligger på det området, vilket alltså är självagrunden för koncessionsavgiftslagen. Genom attlagstiftningen i den delen endast kommer att gälla enenda TV-kanal men inte något av de övriga likställda,blir det också uppenbart att lagen i denna del stridermot generalitetsprincipen.Även på denna punkt borde det vara uppenbartvilken orimlig politik som bedrivs av regeringen.Logik, systematik och sammanhang torde inte vararegeringens starka sida, åtminstone inte i de härsammanhangen.Herr talman! Vi har ett par andra intressanta re-servationer utöver de områden jag har tagit upp. Detgäller reklamtiden i den kommersiella lokalradionoch tröskeleffekter för fådagarstidningar. Vi stårsjälvfallet bakom alla reservationer, men för att vinnatid yrkar jag bifall endast till reservation 8.Anf. 170 ():Herr talman! Det här betänkandet berör en radolika frågor som har aktualiserats i olika motionergällande massmedieområdet. Vi kommer ju så små-ningom att diskutera ytterligare frågor på detta områ-de till följd av bland annat den digital-TV-propositionsom lagts fram. Från vår sida, och från utskottets sida,är det en självklar och gemensam utgångspunkt atthävda både yttrandefrihet och pressfrihet. Det är bra.Men det är klart att ny teknik, nya medier, ger nyaförutsättningar. Självklart måste det påverka politikenvilka medel vi använder oss av för att nå de mediepo-litiska målen och för att nå de yttrandefrihets- ochpressfrihetsmål som finns.Här gäller det att ta vara på möjligheterna, till ex-empel för att förbättra för etableringsfriheten ellerfrämja mångfalden. Från sida har vi idet här betänkandet särskilt fokuserat på några frågor.Jag vill bara göra det helt kort också här och nu.En fråga gäller handikapplanen, som lade fast attde krav som gäller för public service-bolagen ocksåska vara vägledande för kommersiella TV-bolag. Härtar vi fasta på det förslaget och anger att det i detkommande sändningsavtalet med ska framgå attalla program ska vara textade. Såledesfru talman, yrkar jag bifall till reservation 10 i den härdelen.Jag vill också med några ord beröra frågan ompresstödet, som ju har varit uppe till debatt även närvi talade om yttrandefrihetsfrågor. Det är viktigt atthävda mångfald, att stå upp för mångfald och att stårupp för frihet. Men det är också viktigt att skapa godaförutsättningar för detta för enskilda och för de olikaföretagen.När vi vill värna mångfald och främja allsidig ny-hetsförmedling och opinionsbildning gör vi bedöm-ningen att det även kommer att behövasett presstöd. Formerna för detta ser vi fram emot enutredning om. Det har utskottet uttalat sig om i rela-tivt stor enighet, trots allt. Det är rimligt, tycker ocksåvi i , att göra en översyn.Här pekar vi också på några av de uppgifter som ensådan utredning i vardande bör titta på. Det är viktigt,men det är som sagt lika viktigt att säkerställa att viäven kan ha en mångfald och en allsidignyhetsförmedling och opinionsbildning på medieom-rådet.Det finns naturligtvis också frågor om nationellradio, som bland andra tog upp. Detfinns anledning att fundera över detta. Digitalradiout-redningen kommer att förändra förutsättningarnaäven för den här typen av diskussioner, åtminstonekan man anta det. Vi får väl alla anledning att åter-komma till dessa frågor, både här i kammaren ochannorstädes.Fru talman! Jag nöjer mig i det här läget med attyrka bifall till reservation 10.Anf. 171 ():Fru talman! betänkande 25handlar om massmediefrågor i en ganska vid mening- mest till följd av höstens motionsflod, där åtminsto-ne 34 yrkanden ställer krav på mindre eller störreförändringar av den nu gällande mediepolitiken.Denna politik stadgas för övrigt av våra två utomor-dentligt viktiga grundlagar yttrandefrihetsgrundlagen,, och tryckfrihetsförordningen, med sinarötter i sent 1700-tal.Utskottsmajoriteten, som jag i den här debattenföreträder, yrkar avslag på samtliga dessa 34 yrkan-den och på samtliga av talare före mig biträdda reser-vationer. yrkar vi bifall till förslagen i be-tänkandetexten. Man skulle då kunna göra det enkeltför sig och säga att allt därmed är sagt och hänvisa tilldet skrivna, men då gör man det alltför enkelt för sig.Då döljer man också viktiga argument, viktiga motivoch upplysande skrivningar som i flera fall går en-skilda motionärer och enskilda motionskrav långt tillmötes. Jag ska kommentera ett par av dessa.Sju motioner ställer krav på förändringar avpresstödet och pekar på behov av en ny presstödsut-redning av olika skäl. Tre motioner vill avvecklapresstödet, antingen helt via ett alexanderhugg ellerdelvis, som har föreslagit.Låt mig säga att presstödet har tillkommit för attså långt möjligt säkerställa mångfald i hela landet,särskilt där två tidningar möts på en gemensam mark-nad. Presstödet har uppenbarligen bidragit till atthålla liv i konkurrensen på väldigt många orter. Detkanske inte är den enda orsaken, men presstödet är ivarje fall en av orsakerna till att fortfarandehar ett tidningsläsande i den absoluta världstoppen.Det är bara och som har fler dagstid-ningar som läses av fler människor än Sverige.Därmed har jag också besvarat lite av det som sa-des i inledning. Där sade han -mycket förtjänstfullt, ska jag medge - att en fri press,en mångfaldig press och fria medier är en av grund-bultarna för en rättsstat, för demokrati och för välfärd.Det har vi i , inte minst genom tryckfrihets-förordningen och genom offentlighetsprincipen, somär säkerställd sedan många årtionden. Vi har ocksåfått slåss hårt för att värna den under krigstid.Det är uppenbart att vi har fler tidningar som läsesav fler människor än de allra flesta länder har. Men,skriver motionärerna, det finns ett antal oroande teck-en i tiden som man måste börja ta hänsyn till.I storstadsområdena utbreder sig en medieskuggaav oanade mått. Man synliggör inte förorterna iStockholm och . Man synliggör inte pånågot sätt via något medium den invandrarkultur somhar kommit hit till . Denna medieskugga göratt det är ett orättvist förhållande mellan lokala politi-ker i till exempel eller , där manhar egna tidningar som bevakar dagliga göranden ochlåtanden och skapar debatt, och , ,och andra kommuner, som inte belyses påsamma sätt. Det är ett oroande tecken i tiden.Ett annat oroande tecken i tiden är naturligtvis attglesbygden, landsbygden, tappar i konkurrens- ellerattraktionskraft för tidningsutgivarna. Det kostar meratt få eller distri-buerad till sig om man bor utanförStockholm. Det är ingen bra distributionsmetod.Dessutom överväger flera tidningar abonne-mangshöjningar för dem som bor längst ut i den gle-saste av bygder. I överväger man det justnu. Jag tittar på förre chefredaktören för , . Han nickar instämmande.Detta är allvarliga tecken i tiden. Det är dessutomallvarligt att distributionen inte sker på samma effek-tiva sätt i hela landet. Samarbete skulle behövas mel-lan Posten och pressens distributionsorganisationer.Vi finner alltså klara argument och viktiga motivför att be regeringen att se över situationen påpresstödsområdet, men vi låter frågan avgöras avregeringen. Vi tar inte initiativet. Det är viktigt attframhålla detta, så att inte motionärer och andra kantro att vi har avfärdat dem. Vi har tagit detta väldigtseriöst.Det var ett exempel på de slutsatser utskottet harkommit till. Därutöver ska jag kommentera någrafunderingar som har framförts av talarna ,och andra.Jag ska börja med . Merparten avhans inlägg här handlade om sådant som inte be-handlas i ärendetexten. Det finns ingenting om digi-tal-TV här. Vi avvaktar tills digital-TV-propositionenska behandlas. Det finns heller ingenting om publicservice-företagens finansiering. Det ska en ny publicservice-beredning ta sig an. Det finns heller ingentingom någon motion som ställer krav på nya ägarstiftel-ser eller ägarformer för public service-verksamhet. Såjag förstår inte riktigt vad menade här.Å andra sidan kan kanske återkomma meddessa frågor när det är aktuellt.Däremot förstod jag mycket väl vad GunnarHökmark talade om. Jag ska ställa en motfråga. Hanmenar att vi socialdemokrater är mycket restriktivaeller rentav motståndare när det gäller att skapa ennationell kommersiell radio.Jag är inte säker på att historieskrivningen är rätthär. Det var den regering som vi hade under åren1991-1993 - där du själv medverkade, och då minis-tern hette - som lade fram ett förslagom att skapa kommersiell lokal radio i första handoch därmed utnyttja alla de tillgängliga analoga fre-kvensutrymmen som det nuvarande FM-bandet med-ger.Det finns inte utrymme inom detanaloga frekvensutrymmet att skapa ytterligare ennationell frekvens. Det går inte. Däremot kan detmycket väl vara så att , somjag själv sitter med i, under ledning av den nye ord-föranden , när den har jobbat klartframåt hösten har kommit på att det går att få tillstånd en samverkan eller en annan tillståndsgivningför att inom det digitala nätets utformning, med denya muxarna, skapa en nationell kommersiell riksra-dio. Jag har ingenting emot det, absolut inte. Jag haraldrig varit emot det. Tvärtom tycker jag att det skullevara mycket bättre än att ha dessa nästan, vågar jagpåstå, likformade ensartade lokala grammonfonspela-re som står runt.Det finns undantag även här. Jag ska särskiltnämna Radio i som jag finner varaen utomordentligt bra lokal aktör på den lokala kom-mersiella radiomarknaden. Men tyvärr finns det intemånga andra exempel.Jag tror att svaret på frågakommer att kunna redovisas framåt hösten. Det skainte behöva vara något som hindrar oss från att tainitiativ i en sådan riktning. Det finns ingenting idirektiven som hindrar oss att tycka till på den punk-ten.Min fundering är: Varför valde ni i den regeringsom då företrädde att gå den andravägen, att med auktioner och dyra tillstånd fylla ut detlokala programnätet före den kommersiella riksradi-on? Jag är lite nyfiken på det. Jag tror nämligen attdet finns ett svar som är betydligt mer besvärande förGunnar än vad det sagda låter sig utläsas.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Det är nästan lite lustigt att när Soci-aldemokraterna av flera decenniermotarbetade en fri radio och TV sade de att det be-rodde på att det inte fanns frekvenser. Så visade detsig att det fanns frekvenser och att det gick alldelesutmärkt att öppna upp för både privata lokalradiosta-tioner och fler TV-kanaler vid sidan om. Och nusäger att det inte finns fler frekven-ser. Först och främst finns det möjligheter att ha ennationell radio genom det frekvensutrymmesom finns. Men det går också att använda det utrym-me som fortfarande håller på att fördelas i formav privata lokalradiostationer. Det finns inga tekniskaproblem om man vill ha konkurrerande nationellaradiokanaler i Sverige.Jag skulle därför vilja ställa en fråga tillbaka tillKenth . Ni var emot närradion. Ni var emotatt man skulle öppna upp för reklam i radio och TV.Ni var emot att man skulle ta bort TV-monopolet.Och ni var emot de privata lokalradiostationerna. Ochi dag är ni emot en nationell fri radio vid sidan om debefintliga radiokanalerna. Ni är emot att vi tar bortdet sista monopolet i denna del. Därför frågar jag:Vad tycker om den ständigamotståndsrörelse som ni bedrev mot frihet i eternunder dessa år? Var det rätt, eller var det rätt att nigav efter och har gett upp den kampen? Och : Ärdet rätt att till exempel som här säga nej tillfristående nationella radiokanaler? På vilket sätt skil-jer sig det motstånd som ni redovisar, som ledertill att ni avstyrker dessa motioner, från det motståndsom ni har bedrivit ?Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag förväntade mig ett svar från Gun-nar . Jag fick inget svar, men jag ska repete-ra frågan för protokollets skull. Varför valde dendåvarande borgerliga regeringen att inte öppna uppför en nationell rikstäckande kommersiell radio1992-1993? Varför valde man den andra metoden, attgå ut på den lokala marknaden? Kan förklara det för mig som då inte befann mig iden här kammaren. Däremot kan jag säga till GunnarHökmark att jag befann mig på 1995 och var med och var med i budgiv-ningen på en av dessa koncessioner som ett antalbulvaner med ditsända spadar ropade in.En av de lokalradiostationer som jag har uppfattatsom en av de absolut bästa som har existerat, nämli-gen den i Åre, Radio Fjällvinden, som är ett samar-bete mellan Åres turistnäring, ochandra intressen, var med i budgivningen på en avdessa koncessioner. Men man räckte inte till, därföratt två av dessa bulvaner ansåg sig ha 2 miljonerkronor vardera för att ropa in och förstöra för RadioFjällvinden. Man fick ingen lokal station. Däremottog några av dessa riksnätverk hand om dessa tvåstationer, och en av dem är återlämnad.Det var alltså ett sådant fult tricksande med pen-ningmakt. Jag menar därför att det sätt som ni ladeupp detta på har för evigt kraschat. Och branschensäger nu själv att man inte vill ha detta system.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Det var väl inte riktigt svar på denfråga som jag ställde med anledning av anförande.Det finns två mycket enkla skäl till att det blevprivata lokalradiostationer, bland annat därför attradio spelar en mycket viktig lokal roll. Men det finnsett annat skäl, och det är det som man kan avläsa avreservation 2, som vi har att ta ställning till här i dag.Bland annat parti är emot. Så dethar en mycket enkel grund i hur demokratin ser ut.Det är just därför som bollen rullar tillbaka tillKenth . Varför bekämpar ni mångfaldnär det gäller nationell radio, när ni på område efterområde har fått ge upp därför att ni hade fel? Vadskiljer ert motstånd mot nationell konkurrens inomradion mot det motstånd som ni ständigt och jämt harhaft mot varje avreglering? Varje gång som någon harvelat öppna friheten har ni varit där och varit emot.Det är som jag sade, att ert program för mediepolitikär som en enda motbok. Ni har varit emot, emot ochemot. Varför skulle ni inte nu för en gångs skull varaför? Varför ska ni se till att bli omkörda av verklig-heten? På vilket sätt är detta motstånd bättre än detsom ni har haft när ni har försvarat mono-polet? Den frågan kan väl svara på?Jag har ju svarat , inte bara med anledning av minreplik till , utan jag har också svaratpå hans fråga. kan han svara på det som jag be-gärde replik om.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag ska svara på den fråga som Gun-nar har repeterat . Men jag vill förstkommentera det svar som han försökte ge. Han sadeatt radio i hög grad är en lokal företeelse som skabevaka det lokala skeendet. Nästan ingen av de nuva-rande 84 stationerna sysslar över huvud taget mednågon lokal radioförmedling. Endast fem, med RadioStella i spetsen, och några ur Fria Media-koncernengör det. Alla andra går över till riksnätverksbandspe-lare, lika i hela landet. Det finns inte ett enda häl-singeinslag i de frekvenser som jag kan lyssna på iRix och NRJ. Jag får ta in Radio Guld i omjag ska få någon liten lokal prägel. Förstår GunnarHökmark vilket kolossalt misslyckande detta är förden fria eterpolitik som hans parti satte i gång ochlurade med?Jag ska svara på den andra frågan. Nej, det finnsinget sådant motstånd nedtecknat här, utan det hänvi-sas till både frekvensutrymmesbristen och betänkande. Jag ska gärna återkommatill denna debatt . Det kan nämligen vara så attdet digitala radiotänkandet möjliggör ett annat sätt attorganisera radioverksamheten på.Därmed är det inte så att vi skulle försvaga publicservice. En radio och TV i allmänhetens tjänst är detviktigaste presspolitiska instrument som ett fritt landkan ha. Det är sakligt, oberoende och opartiskt ochger en någorlunda trovärdig bild, speciellt i områdendär man är beroende av bara en tidning till exempel.Under tidigt 80-tal befann jag mig i Frankrike.Det var efter tillträde. Därsläppte man radion fri i protest mot de ochhögerregeringarna.Anf. 176 () replik:Fru talman! Det är frestande att ge sig in i en striktformalistisk debatt om arbets-former. Den typen av diskussion skulle väl föras justav . Men viktigast nu när vi haren debatt om mediefrågan är väl att vi för den debat-ten i sak. Det som i mediedebatten i hög gradligger på bordet är det som jag i stor utsträckningägnade mig åt i mitt anförande. Det handlar alltså ompublic service och om digital-TV-frågorna. Det ärrimligt att dessa frågor i storamediedebatt också får beröras i den typ av diskussionsom vi för här.Dessutom hänger de här frågorna samman med defrågor som diskuteras i dagens betänkande. Den typav resonemang som för ochsom Socialdemokraterna för i betänkandet samt dentyp av resonemang som man för när det gäller digital-TV och public service går det en röd tråd genom: Detär andra än vanliga människor som vet bäst hur deska styra sina liv, vilken typ av TV de ska titta på,vilken typ av radio de ska lyssna till och vilken typ avtidningar de ska läsa. Detta går som en röd tråd ge-nom den socialdemokratiska mediepolitiken, oavsettom vi diskuterar konkreta recensioner och punkter idet här betänkandet eller om vi diskuterar andra in-slag i mediepolitiken.Min fråga till blir därför: Varförvet du bättre än vanliga människor vilken typ av TVde ska titta på, vilka radiokanaler de ska lyssna påoch vilken typ av tidningar de ska läsa?Anf. 177 () replik:Fru talman! När det gäller sakinnehållet i debattenär det inte så att det här betänkandet handlar om di-gital-TV. Det är inte heller så att det här betänkandethandlar om public service-villkoren. Men det är fak-tiskt så att ägnade merparten av sittinlägg åt de två frågorna.Tobias satt vid samma bord som jag menpå andra sidan när vi fattade beslut om att skjuta påde delar som handlar om digital-TV. Vi var eniga påden punkten. Därför förstår jag inte riktigt varförTobias använder sin talartid till allt annat ändet som står i det här betänkandet - men låt så vara.Det kan ju ändå stimulera en debatt att man klargörpositioner och kanske också vilka värden och vilkavärderingar som styr vårt tänkande.Tobias frågar mig om jag vet bättre än tit-tarna, läsarna och lyssnarna. Svaret är mycket enkelt:Nej. Det är läsarna, tittarna och lyssnarna som självaavgör, utifrån de förutsättningar som gäller på denlokala marknaden. Där det finns två tidningar är detlätt att välja. Där det finns bara en tidning får maninte välja, utan då måste man, om man vill vara ori-enterad, läsa den tidningen.Tycker du, , att det är en rättmätigmångfald att man i merparten av våra tidningsutgiv-ningsområden - i huvuddelen av alla - bara har entidning att välja? Det är bara tolv orter, TS-områden,som fortfarande har en mångfald värd namnet, ochdär två tidningar möts.Tycker du att den kommersiella lokalradion hartillfört något av värde för lyssnaren när det gäller attspegla ett nyhetsskede på den lokala arenan?Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag tycker att replikvar mycket belysande. Trots att att det är de enskilda människorna som skabestämma och att radio, TV och tidningar ska utgåfrån vad som är bäst för medborgarna är det i KenthHögströms konkreta exempel återigen någon annansom ska tala om vilka tidningar enskilda människorska läsa och vad för radio enskilda människor skalyssna på.Kenth sade i sin replik tydligt och klartatt den kommersiella lokalradion inte tillfört något avvärde för lyssnarna.Vem avgör det? Det måste väl lyssnarna själva fåavgöra. Det är väl inte i riksdagensom ska tala om ifall en kommersiell lokalradio ellerkommersiell radio tillför mig som lyssnare något. Detmåste jag väl få bestämma själv, för det är väl mittansvar som lyssnare. Jag måste utgå från mina värde-ringar och mina synpunkter. Det är inte som ska avgöra detta.Kenth tog också upp frågan om press-stödet. Men det är ett enormt föråldrat sätt att ägnasig åt att stödja mångfalden på marknaden. Vi har ju en helt ny mediesituation där en mängd åsikter,ståndpunkter och synpunkter förs fram. Vi har ocksåInternet. Är det en teknisk revolution som helt hargått förbi ? Där finns det en massamöjligheter för människor att föra fram synpunkteroch idéer.Varför ska vi i en sådan mediesituation ha reglersom säger att till ett visst sätt att föra fram budskap -till en viss typ av företag på marknaden men inte tillandra - ska man få stöd? Det bästa måste ju vara attse till att goda och gynnsamma villkor skapas församtliga personer, företag och aktörer som vill agerapå marknaden - inte att vissa aktörer ensidigt gynnas.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag vill bara korrigera på en punkt: Jag sade inte det du sadeatt jag sade. Men jag ska berätta vad jag sade.Har den kommersiella lokalradion tillfört något avvärde vad gäller nyhetsförmedlingen, pluralismen ochdetta med att bevaka ett skeende på den lokala mark-naden - på orten, i regionen? Jag vet att du, TobiasKrantz, inte har rätt till ytterligare replik men frågardig ändå och kan också ge ett svar: Endast på sexorter bedriver den kommersiella lokalradion någonsom helst nyhetsbevakning. Resten är musik, och såfår det gärna vara men då har man också missat po-ängen med de villkor som det gjordes upp om år1993. Man lever ju inte upp till dem - punkt slut.Däremot finns det en poäng i det av sagda, nämligen att nätet med alla dess möj-ligheter inte riktigt finns med som grund förpresstödsreglerna. Det är ett av de starka skäl som jagser för att göra en ny presstödsutredning, för atteventuellt ta in dessa nätdistribuerade tidningar.Jag satt med i , somlade fram förslag om tidigt utgivningsbevis för demsom vill ha skydd av tryckfrihetsförordningen. Det ärett utomordentligt förslag som regeringen har lagtfram utifrån vår utredning.Om det nu är viktigt att ta hänsyn till nya mediersäger att presstödet kraftigtska reduceras. Vad är det för mening med det? Skullevi då säkerställa en mångfald? Det begriper inte jag.Det är väl snarare tvärtom - att det kanske ställer kravpå ännu mer resurser och smartare regler inom detnuvarande presstödets ram om alla nya medier skakunna komma in i systemet.Anf. 180 () re-plik:Fru talman! När regeringen fö-reslog nya regler om lokalradion kom man med ettväldigt generöst erbjudande till de gamla tillståndsin-nehavarna, nämligen att de skulle kunna få sänktakoncessionsavgifter genom att lämna tillbaka sinatillstånd och ställa sig i kö för nya tillstånd.Jag läste i en kvällstidning att det skulle havarit ett suicidalt beteende, ett beteende utan överlev-nadsinstinkt, att avsäga sig sin frekvens och sitt va-rumärke.Tycker verkligen att det är rim-ligt att ha så enorma skillnader i koncessionsavgift -till exempel i genomsnitt förgamla tillstånd och för nya? Är det rimligtatt ha det på det sättet?I sin replik till sade att inte ska ta upp frågan om detdigitala marknätet. Merparten av den debatten ska viju ta .