prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — -Menar att vi också ska ta bort andralagar om sådant som faktiskt fungerar ?Vi är ju överens om att fungerarganska bra , till och med bättre än vad lagstift-ningen innebär. Ska man dra slutsatsen att riks-bankslagen ska avskaffas därför att fun-gerar bra?Om vi tycker att öppenhet är viktigt ska man nogockså våga se till att det finns med i lagstiftningen såatt det inte bara fungerar utan att vi slår fast attdet ska fungera också i morgon.Anf. 21 () replik:Herr talman! Om hade läst ru-torna i betänkandet hade han sett att det klart framgåratt om det sker någon förändring kommer vi att över-väga lagstiftning.Det handlar inte om att ta bort lagstiftning. Dethandlar inte om att ta bort riksbankslagen eller någotannat. Här handlar det om att det finns ett arbetssättsom fungerar alldeles utmärkt och där vi intehar något att klaga på, varken du eller jag.Det är därför vi säger: Varför ska vi i det lägetstifta en lag om just det som fungerar alldeles ut-märkt?Anf. 22 () re-plik:Herr talman! stiftar en hel del lagar omsådant som fungerar . För oss liberaler ochde andra borgerliga partierna är öppenhet en ganskaviktig fråga. Om det finns minsta tveksamhet om attöppenheten ska bestå också tycker vi attdet är viktigt att det slås fast i riksbankslagen.Jag vill återkomma till frågan: Ska man tolkaåtergången till den gamla principen att vi inte harnågra extra inleveranser till statskassan från Riksban-ken som att Socialdemokraterna ser till att de härprinciperna följs också framöver, eller är ni bereddaatt frångå principerna när det behövs för att räddastatsbudgeten?Anf. 23 () replik:Herr talman! När det gäller inleveranserna får viförst och främst se vad vi får för resultat av EMU-omröstningen. Vi kan inte besluta om hur detser ut framöver.Vi ser att vi har en av världens bäst konsulteradevärldsbanker med en soliditet på . Det visar sigframöver vad det blir för resultat i folkomröstningenoch vilken ståndpunkt vi kommer att komma tillkommande år när det gäller inleveran-ser.Den öppenhet som ni vill lagstifta om finns i dag.Den öppenheten finns och därför har vi sagt att vi intebehöver lagstifta om den. Vi har en majoritet i ut-skottet för det. Därför behöver vi inte lagstifta om detnu. Men om det förändras återkommer vi i frågan. Dåkommer vi kanske att vara överens.Anf. 24 ():Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! I janu-ari 1993, efter att den fasta växelkursenövergavs och kronan började flyta, beslutade dåva-rande riksbanksfullmäktige att prisstabilitetsmålet ioperativa termer - det var alltså verkställigheten avprisstabilitetsmålet - skulle ske genom att man satteett inflationsmål mätt som konsumentprisindex, be-gränsat till i årlig förändringstakt och med etttoleransintervall på plus minus 1 %.Det skulle vara symmetriskt, det vill säga detskulle vara lika allvarligt om det låg över som om detlåg under. Vi har sedan i utskottet sagt att vi tycker attdet är fullt acceptabelt om man rensar i korridorenfrån extrema händelser som galna ko-sjukan ellerannat som ger en tillfällig förändring i inflationstak-ten.Hur har inflationsmålet nåtts? Det är en del av detsom betänkandet handlar om. Man kan jämföra medinflationstakten som låg på isnitt . Efter det att målet formulerades hardet mätts med i genomsnitt kon-sumentprisindex plus . Sedan den for-mella tillämpningen kom har det varit ändå lägre,nämligen ökning per år.Enligt alla internationella jämförelser och ocksåenligt utskottets bedömning är det här ett oerhörtlyckat resultat. Det har också gett en god tillväxt ochen god stabilitet.Vi har inte diskuterat inflationsmålet. Det beror påatt det i har fungerat väldigt bra. Vi är i allapartier i stort sett nöjda med den här utformningen.Jag tycker att det finns anledning att, med den stun-dande folkomröstningen om ett eventuellt inträde iden monetära unionen, jämföra med det inflationsmålsom tillämpas av den därman inte har en variationsmöjlighet. Man ligger striktpå utan möjlighet att låta ekonomin sakta föränd-ras i anslutning till förändringar inom korridoren.Den hårdhet som finns i det europeiska infla-tionsmålet gör att man har en större arbetslöshetsnivåi de deltagande länderna. Det tycker jag är ett allvar-ligt momento så här några månader före den folkom-röstning som vi ska ha i Sverige.Vi har också resonerat kring om vi ska användakonsumentprisindex eller andra mått. Utskottet ärenigt om att även om man mäter enligt andra mått harresultatet, rensat från tillfälliga effekter och andrafaktorer, legat oerhört bra.Jag hoppas verkligen att vi kan få fortsätta medden här goda utvecklingen.En annan arbetsuppgift är reporäntan. Det är ock-så en diskussion som vi för i betänkandet. I debattenhar det funnits uppgifter om att den svenska reporän-tan följer den europeiska närmast slaviskt. Så är intefallet. Det har redovisats av riksbankschefen. Detfinns också med i det tillägg i betänkandet som utgörbil. Där kan man läsa i diagram 11 på s. 57 precishur reporäntan för utvalda länder har utvecklats underåren 1995-2003.Under de år som EMU inte fanns ser man att densvenska räntan har levt ett oberoende liv jämfört medandra nationers - som jämförelseobjekt har man USAoch . Det är självklart. Det har varitolika utveckling i konjunkturen under den här perio-den.Man ser också väldigt stora skillnader, sedanEMU kom till stånd, där den svenska räntan iblandhar legat över ibland under. För tillfället ligger denöver. Jag ser tre faser i ränteutvecklingen sedan 1999.Jag vill påpeka att skillnaden i räntenivå har gag-nat svensk ekonomi och svensk stabilitet på ett allde-les utomordentligt sätt. Det är alltså inte sant attsvensk ränta följer SCB:s reporänta. Det sätt som densvenska har satt reporäntan har gagnat densvenska ekonomiska utvecklingen, vilket också ut-skottet i enighet konstaterar.Sedan blev meroberoende gentemot har man skött uppgif-ten att upprätthålla ett fast penningvärde och främjaett säkert och effektivt betalningsväsende på ett, en-ligt alla utskottsbetänkanden , utmärkt sätt.Riksbanken är ju en myndighet under riksdagenoch är ansvarig inför för sina handlingar.Det är också därför vi har den här debatten och dethär betänkandet som en del av öppenheten och utvär-deringen. Det är ett nytillskott i utskottets arbetssättsom jag tycker fungerar bra. Möjligen kan det ut-vecklas på några punkter som vi kan diskutera senare.Vi har också tillgång till de offentliga utfrågning-arna minst . Vi har tillgång tillinflationsrapporter och protokoll. Vi harhaft en diskussion i och inom utskottetom det här räcker när det gäller öppenhet och genom-skinlighet. Vid en sammanvägd bedömning av deformuleringar som finns i utskottet om att manföljer utvecklingen mycket noga, tycker att den efter-släpande tiden på i snitt är bra och är bereddatt ta till lagstiftning om det behövs kan jag och vifrån stödja majoritetens betänkande påde här punkterna.Det återstår dock en fråga som också upp i sitt anförande. Det handlar om eventuelllagreglering av inleveranser. Jag har också noteratformuleringen i betänkandet, att majoriteten är bereddatt diskutera en lagreglering av hur Riksbankensvinster ska disponeras efter folkomröstningen. Därförvill jag redan nu deklarera att vi kommer att kommamed ett motionsyrkande om den frågan i höstensbudgetmotion. Jag tror att det är en nödvändig ut-veckling av hänsyn till marknadens förtroende förden penningpolitiska regimen.Att det inte har blivit fråga om någon inleveransnu kan bero på två saker. Det kan bero på att det harvarit en väldigt tydlig offentlig debatt runt den härfrågan och en oerhört stark kritik, inte bara från ban-ker, finansanalytiker och partier i den svenska riksda-gen utan också från internationellt håll och EU-systemet i olika funktioner. Den andra anledningentill att man inte begär någon inleverans nu må möjli-gen vara det att faktiskt inte går plus i årutan minus med 71 miljoner kronor.Vi kan se, om vi studerar balansräk-ning, att det har skett väldigt stora skiftningar i rän-teinkomster till exempel. Det är inte självklart attRiksbanken alltid går med stora vinster. Det är inte såstabilt som man ibland kan tro. En hög soliditet nu ärinte med nödvändighet en hög soliditet elleråret efter. Därför tycker jag, avslutningsvis, att det ärnödvändigt att vi diskuterar den här frågan. Jag avseratt återkomma med ett yrkande om det. I övrigt stårjag bakom utskottets majoritet.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Jag vill säga något kort när det gällerreporäntebesluten. sänkte ECB repo-räntan för , , sänkte densvenska reporäntan med0,med samma motivering, densvaga internationella konjunkturen.Jag tror inte jag sade i mitt anförande att Sverigesriksbank följer ECB slaviskt. Vad man däremot kanse är att den räntepolitik som bedrivs av ECB väldigtväl stämmer med den svenska . Om vitittar på tabellen på s. 57 ser vi inte att inflation ochränta exakt följer varandra men att räntebesluten går isamma riktning. Jag tror det finns något undantagunder , men i övrigt är det ganska sam-stämmigt.Den danska riksbankschefen fick en fråga om vil-ken självständighet han hade gentemot ECB. Hansvarade, om jag minns rätt: väldigt stor självständig-het, åtminstone de första . Så är det inteför den svenska , som tur är, men det äruppenbart när man läser betänkandet att ECB:s ränte-politik och riksbanks räntepolitik väldigt välstämmer överens med varandra.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag har en juristutbildning i botten.Jag är ganska försiktig med att använda ord somuppenbart och stämmer väldigt väl. I diagrammet,som var och en kan leta upp på nätet eller i protokol-let, kan man se att det finns tre faser sedan EMUbildades. Det finns en fas när den svenska räntanligger över, det finns en mittfas när den ligger underoch finns en fas där den svenska räntan liggeröver. Det är ibland ganska stora skillnader, iblandmindre. Det beror naturligtvis på vilken konjunktur-fas man befinner sig i och hur inflationen utvecklas ide olika valutaområdena. Det är alldeles självklart attdet ska vara så. Det är en god sak, tycker jag. Men detär omöjligt att påstå att den svenska sättersin räntenivå efter var Europeiska centralbankensätter sin. Om det vore på det viset skulle hela direk-tionen avsättas. Då följer de inte sin lagstadgadeuppgift. De har som uppgift att värdera läget i Sverigeutifrån de fastsatta målen och de mål riksbanksfull-mäktige beslutat om. De ska förverkliga dessa mål.Det innebär att de fattar självständiga beslut. Detfinns faser där konjunktur och inflation liknar varand-ra. Det är självklart så. Men jag tycker, herr talman,att föregående talare ska vara lite försiktig med hurhan skåpar ut arbete och omdöme.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Möjligen ska föregående talare varalite försiktig med hur hon tolkar vad jag säger.Jag säger inte att riksbank slaviskt följerECB. Däremot tycker jag att man i tabellen på s. 57kan se att räntebesluten, precis som jag tidigare be-skrev, väldigt nära stämmer överens med varandra.Visst är det skillnader i nivå, men själva besluten ochriktningarna stämmer väldigt väl överens. Det visarinte alls att skulle följa ECB slaviskt elleratt skulle titta på vad ECB fattar för be-slut och sedan göra exakt samma sak bara av denanledningen. Det visar att och euroområdetligger väldigt nära varandra när det gäller konjunk-turutveckling. Det ser man väldigt tydligt från perio-den och framåt. Det är inte så konstigt, eftersomSverige har så stort beroende ekonomiskt när detgäller handel med euroområdet. Det omfattar ungefär50 % av utrikeshandeln. Så det är inte så konstigt attvi ligger väldigt nära dem i konjunkturförloppet.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag är väldigt glad att föregåendetalare nyanserade sina uttalanden och faktiskt ändradesig på någon punkt. Att vi konjunkturellt ligger väldigt nära de andra europeiska län-derna kan jag också hålla med om. Men man ska varaförsiktig när man uttalar man sig om hur den svenskaräntan sätts och hur den följer den europeiska ränte-nivån. Man ser tydliga skillnader. Det är så det skavara. Det är uppgift, eftersom det hand-lar om olika ekonomier som har olika behov.Det är också anledningen till att jag kommer attrösta nej i folkomröstningen , och en annan saksom ingen annan talare har tagit upp i den här debat-ten, nämligen hur inflationsmålet är satt och effektenav hur inflationsmålen definieras. Det ger väldigtstort utslag bland annat när det gäller arbetslösheten.Anf. 29 ():Herr talman! Som efteranmäld talare har jag . Det kanske inte räcker för att bli popu-lär som i visan, men jag ska i alla fall använda dem. Idet betänkande vi ställer oss bakom i utskottsmajori-teten och från har vi två särskilda ytt-randen som klargör vår position. Jag vill dessutomgöra några kommentarer efter att ha lyssnat.En gäller om det är fel av att ta utvinstmedel. Nej, det är inte fel av . Jag är socialist. Själva poängenmed att äga är att man har rätt att disponeravinstmedlen. Där är jag och kapitalisterna överens.Om man inte har den rätten äger man heller inte ban-ken. Det är så enkelt. Om man äger bestämmer manöver vinsten och hur den disponeras. Det är väl ingetatt bråka om. Ni brukar ju slå vakt om äganderätten,ni borgare. Så gäller väl även äganderätt.En annan sak jag vill kommentera är detta medom det har gått bra. Ja, det har gått ganska bra. Jagvill erinra om att det i tidigare sådana här betänkan-den har funnits en viss återhållen men dock kritik. Nukan vi vara ganska överens om att vi är lite nöjdare äntidigare, och det är bra. Trots att är for-mellt oberoende - vi gick emot det oberoendet - servi att lyssnar, och det är bra. Det gåralltså att påverka med ordets makt också.Sedan är vi emot den här ändringen, men man skainte överdriva dess betydelse. Jag erinrar kammarenom en anekdot som lär vara sann. Jag var inte med,men det lär ha hänt i riksbanksfullmäktige att någonsade: Vakna, du ska reservera dig. Det gällde en rän-tefråga. Jag vet inte om det är sant.Vi drev faktiskt inte ens i den gamla regimen enstenhård kontroll från sida över räntorna.Riksdagen visade gott omdöme, lyssnade, förde dia-log och utsåg folk till riksbanksfullmäktige.Nu har vi inte det systemet, men jag hörde förutnågon säga att det är så viktigt att äroberoende. Ställ er då frågan: oberoende av vad då?Är det viktigt att är oberoende av devalda representanterna för folk? Det kan niväl ändå inte mena. Tvärtom för ni ju denna debattför att visa att ni inte vill ha en helt oberoende riks-bank. Alla deltar med liv och lust och visar hur an-gelägen man är att kunna diskutera . I sak vill ni inte att den ska vara heltoberoende eftersom ni är demokrater, och det är bra.Men tänk på, , att om vi går med i EMUkommer vi snart inte att få föra denna debatt. Vikommer inte att kunna föra den här debatten om viansluter oss till det tredje steget, för då har vi inte ensen oberoende riksbank att diskutera och påverka. Denrätten är väldigt viktig för oss att slå vakt om.Jag ska avrunda med ett citat som visar hur viktigtdet här är. På s. 83 i betänkandet säger - det är bra att citera sig själv: "Det är egentli-gen inte en följdfråga, bara ett sista tema som utgårfrån svaret till . Det betyder alltså att omvi hade varit med i hade vi haft en ränta somhade varit lägre, och då hade vi riskerat att få problemmed den inhemska prissättningen. Det är innebördenav vad riksbankschefen sade i svaret till . "svarar: Ja, om allting hade varitlikadant utom just detta blir svaret ja. lägre räntahade givit högre inflation då.Just det, det är väldigt bra att ha en svensk riks-bank som sätter räntan så att den passar svenska för-hållanden och så att vi kan föra dessa diskussionersom vi för.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget från ut-skottets majoritet. Jag uppmanar också väljarna attrösta nej till att gå med i det tredje steget så att vi kanföra den här debatten också fortsättningsvis.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag blev alldeles tagen av det härgreppet att citera sig själv. Jag tycker att det var geni-alt, självupptaget och roligt.När jag begärde replik på handla-de det dock om dispositionen av resultatunder de år när har ett överskott. Ingenav oss har väl sagt att det ska vara helt omöjligt attföra över medel från . Första gången detgjordes var det ingen som protesterade. Skillnadenmellan första och låg i den genomgångRiksbanken hade gjort av vad man kunde behöva föratt klara sina uppgifter. År 1 sade man: Här är 20miljarder som vi inte behöver. Då är det fullt rimligtatt föra över det till ägarna. År 2 gjorde man en heltannan bedömning. Då tyckte man inte alls att det varrimligt, och det tyckte inte vi heller. Det finns upp-och nedgångar också i resultatet för en riksbank, ochdet visar ju årets resultat som faktiskt är ett minusre-sultat.Vi kan se att ränteintäkterna har gått ned från9 197 000 000 till 7 . I grova slängarär det nästan 2 miljarder lägre.Det är också klart att man behöver ha en buffert.Riksbanken har uppgifter som kostar pengar, tillexempel om banksystemet kommer i svajning. Då ärdet en rimlig åtgärd att gå igenom vilka buffertarRiksbanken behöver, diskutera det och sätta normerför det, och det som blir över ska föras över till stats-kassan.Jag tycker att man kan sätta in detta i ett lite störreperspektiv. Staten har ju visat att maninte alltid är en entusiastisk och engagerad ägare somsköter sina uppgifter och ger sina ägardirektiv på ettsådant sätt att verksamheterna sköts bra. Jag tyckeratt det är viktigt med klara besked och raka rör, ochdet tycker jag ska gälla också.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag har inget emot det. Det raka rö-ret här är att jag säger att vi ska slå vakt om riksda-gens rätt att disponera vinstmedlen. Den rätten harifrågasatts i den allmänna debatten. På något sättanses detta inkräkta på möjligheter attagera. Det är klart att det i någon mening också gördet. Varje företagsledning är angelägen om att behållamycket pengar inom sin egen domvärjo - det är rim-ligt utifrån deras utgångspunkt - och försöka hållaägarna på armbågs lucka. Visst, så är det. Men vi skautöva vår ägarmakt, och med tanke på att det iblandockså går nedåt tar vi inte alltid ut extra i uttaxering-en. Vi är förståndiga från majoritetens sida och tarinte mer än vad begär - självklart inte!Men för att prata ett oerhört enkelt naturspråk:Det är ingen idé att ha kor om man inte har rätt attmjölka dem. Vi har rätt att ta ut vinsterna från Riks-banken.Sedan tycker jag att det är oerhört viktigt, jag villåterigen understryka det, att vi har den här debattenoch kan föra den. Det ska vi kunna vara överens om.Låt oss inte bara ta fasta på vad som skiljer oss, LenaEk, utan låt oss också tillsammans konstatera att bådeLena Ek och jag är oerhört angelägna om att kunnaföra den här debatten. Vi värjer oss mot idéer frånden eller från europeiskapolitiker om att de ska bestämma, till och med pådetta stadium, vad vi har rätt att göra med vår egenriksbank. Är vi inte överens om det, ? Låt ossbilda front!Anf. 32 () replik:Herr talman! Ja, vi bildar en liten front här när detgäller den frågan. Det har vi ju redan gjort, som juLars vet. Båda våra partier står för ett nej ifolkomröstningen, och den handlar mycket om dessafrågor och de uppgifter som har.Det jag blev intresserad av i svaret, herr talman,var att säger att det inte är så dumt attsätta upp regler för hur sådant här ska hanteras. Dettycker jag öppnar en väldigt intressant plattform fördiskussion. Vi skulle då faktiskt kunna diskutera vadRiksbanken behöver för att klara sin uppgift fram-över. Det är ju möjligt att uppskatta det åtminstonenågorlunda rimligt. Man kunde också bestämma hurmycket medel som ska ligga i de fonder som Riks-banken har föreslagit och som ska vara destineradeför att klara de här olika arbetsuppgifterna. Därutöverska dessa medel överföras. Det tycker jag är ett gans-ka rimligt innehåll i en sådan lagstiftning. Jag tyckeratt det vore jättebra om vi kunde diskutera den frågan.Den tredje saken jag skulle vilja ta upp här i minavslutande replik är någonting som har berört, nämligen utformningen av inflations-målet och jämförelsen mellan det inflationsmål vi hari och det som den europeiska centralbankenhar. Det tycker jag också är intressant just i diskus-sionen om det här betänkandet. Vi har ju tidigare haften diskussion runt inflationsmålet, men det har vi interiktigt . Vi har gemensamt slagit oss till ro med attvi tycker att detta fungerar bra. Men jämförelsen medvad vi skulle ha om det blev ett ja i folkomröstningentycker jag är rätt intressant.Anf. 33 () replik:Herr talman! Om jag förstod rätt menarhon att den svenska har utformat målet atthålla nere prisökningar på ett förståndigare sätt änden . Om det var det LenaEk menade är vi fullständigt överens. Man måste levasom man lär och försöka ta fasta på det man är över-ens om. Det är alldeles rätt.Men den andra idén, att man skulle lagfästa utdel-ningen, visar - ursäkta, herr talman, jag ska varavarsam med orden - en mycket udda inställning tilläganderätten. Det luktar faktiskt Sovjetekonomi:Duman lagfäster utdelningen från ministerierna ochderas industrier. Så kan man inte ha det. Tänk omnågon vänsterpartist föreslog att vi skulle lagfästa vadman har rätt att ha i utdelning från de privata bolageni eller från ! Det ska vara lagpå vad ska ha rätt att dela ut - ingenskulle driva en sådan åsikt. Varför ska vi vara sämreägare än ägarna till ?Vi kan inte ha lagar om vad man har rätt att delaut från en affärsbank, och vi kan inte heller ha lagarsom reglerar detta. Då är man inte en god ägare. Då ärman en passiv, steril och stereotyp ägare.Anf. 34 () replik:Herr talman! påstår att vi har för-vägrat rätten att ta ut vinstmedel från Riks-banken. Det är ingen som har förvägrat attgöra det.Lars vet nog att det är fullt okej attmjölka kon, men börja inte slakta den! Där har viskillnaden mellan våra sätt att se på detta. Vi har sagtatt det enligt de principer som finns för utdelning ärrätt att ta ut utdelning från , men när manbörjar ta ut mer än vad än som tillåts enligt de prin-ciper som är fastlagda börjar man nag-ga oberoende i kanten. Då kan manbörja tvivla på dess självständighet.Som sade tidigare vill Vänster-partiet inte ha någon självständig och oberoenderiksbank. Då tycker man också att man kan få göralite hur man vill med den. Men vi vet ju att det är denoberoende och självständiga som harhjälpt oss att få ned inflationen och stärka den svens-ka ekonomin under den senare delen av 90-talet. Vihar mycket att tacka den självständiga och oberoenderiksbanken för. Vi har dåliga erfarenheter från den tiddå politiker styrde penning- och räntepolitiken och dåvi hade inflation på skyhöga nivåer.För att vi inte ska hamna där igen är det viktigt attvi slår vakt om oberoende och själv-ständiga ställning. Detta kan förhoppningsvis lösas ihöst, så att vi inte behöver ha den här debatten iframtiden. Går vi med i eurosamarbetet får vi ju enoberoende och självständig centralbank som sköterdetta. Vi behöver då inte längre vara oroliga för attLars ska slakta kon utan han får i framti-den nöja sig med att enbart mjölka den.Anf. 35 () replik:Herr talman! Har vi en stark riksbank eller inte?Om någonting är starkt eller svagt beror alldeles påvad man jämför med. Jag är svag jämfört med vissa iSverige men inte jämfört med andra. Allting är rela-tivt. soliditet i är 6,3, iFinland 31, i 15 och i 6,5, medansoliditeten i i EMU är 18.Det högsta resultatet i denna sifferserie i utskotts-handlingarna var 31 och det det lägsta var Storbritan-niens 6,3. Detta ska ställas mot den svenska riksban-kens soliditet, som är 50,5.Var och en som läser protokollet från debattenkan själv på grundval av dessa siffror bedöma vilkenriksbank som är starkast i Europa.Det handlar här faktiskt, om vi ska raljera, om attvi möjligtvis har höjt mjölkkvoterna, men vem är detsom vill slakta ? Inte är det men möjligtvis min namne och möjligt-vis min motdebattör här. Det är ju ni som vill lägganed , men ni anklagar mig för att viljaslakta Riksbanken.Ta fast tjuven!