prot · GQ0972 · 2003-03-14 00:00:00 — Då utryckte statsrådet att detinte enbart är markpriserna som har betydelse för destegrade produktionskostnader som vi har sett densenaste åtta-tioårsperioden. Det finns en mängd andrafaktorer. Statsrådet slutar med att säga: Jag tror attnyckelfrågan är konkurrensen på marknaden. Den är bristfällig.Här är vi helt överens.Dagens interpellation handlar om just byggkon-kurrensen. Det statliga markinnehavet i vissa kom-muner har sålts till så kallade utvecklingsbolag somstaten har skapat tillsammans med de två störstabyggföretagen i , och . Utveck-lingsbolagen finns bland annat i och iGöteborg.Det statliga bolaget anser sig kunnatjäna mer pengar samt uppnå bättre exploaterings-möjligheter genom att bilda bolag med byggjättarna isyfte att uppfylla statens ägardirektiv. Ägardirektivetför det statliga bolaget anger att högsta möjliga av-kastning ska uppnås.Att staten bildar bolag på detta vis innebär, somjag ser det, att staten själv som aktör bidrar till attminska konkurrensen genom att andra företags möj-ligheter att etablera sig motverkas.Staten är en betydande markägare och har storamarkinnehav i storstadsregioner vilka lämpar sig förbostadsbyggande. I kan tusentalsbostäder komma till stånd genom att statlig markbebyggs. Marken har ett betydande värde på markna-den, och stora delar av markinnehavet har ett attrak-tivt läge. Bara i Västerjärva och hardessa bolag mark för kontoroch bostäder.Statsrådet hänvisar till ett uppdrag som landshöv-dingen har i . Vad vill statsrådet uppnå med det uppdraget? Vad är målet?Statsrådet menar i sitt svar att byggsektorns pro-blem sannolikt vuxit fram . Även omkraftfulla åtgärder vidtas kan man förutse att detkommer att ta tid att förbättra byggsektorns funk-tionssätt. "Det är i detta sammanhang av intresse attfölja aktörernas egna åtgärder." Det är idetta sammanhang av intresse att följa aktörernasegna åtgärder. Staten är ju en central aktör, dagenshuvudrollsinnehavare. Så nu hoppas jag att få svar påmina frågor:1. Avser statsrådet vidta åtgärder för att förhindraatt staten själv ska begränsa och snedvrida kon-kurrensen genom att bilda bolag tillsammansmed de två största byggföretagen NCC ochSkanska?2. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att sti-mulera framväxten av fler små och medelstoraföretag inom byggbranschen?Jag väntar med spänning på att få höra svaret.Anf. 52 ():Herr talman! Jag delar i stort sett den uppfattningsom har gett uttryck för i sin inter-pellation när det gäller konkurrensen på byggmarkna-den. Den har saknats mycket. tycker jag attNina skjuter lite grann över målet. Pro-blemen i handlar väl inte omstaten och statens agerande i första hand. De handlarväl snarare om hur andra aktörer har hanterat bo-stadsmarknaden under en lång rad av år. Jag tänkerinte minst på kommunerna.Jag vill ändå påstå att det finns en rad saker mankan göra även i denna fortfarande ganska överhettadedel av när det gäller byggmarknaden. Mankan satsa på de små byggherrarna. Det har inte gjortspå . Man har inte gjort några försök ens attsatsa på de små byggherrarna. Man kan också gynnade byggherrar som vill bygga hyresrätter till låg hyra.Det kan man göra på en lång rad sätt.Fortfarande finns det ändå skäl att stödja byggan-det och bostadsproduktionen genom till exempelinvesteringsbidrag, som säger ärnågonting som inte förändrar konkurrensen. Jag villhävda motsatsen. Det är precis det här som kan göraatt vi får en bättre konkurrens på byggmarknaden.Jag delar också den syn har påmarkägarens ansvar. Men då handlar det faktiskt omdem som är stora markägare. Vad händer då när NinaLundström och hennes partivänner får ansvar för attta hand om detta? Jo, då säljer man marken i ställetoch säger: Varsågod, ni får ta hand om detta själva!Vad innebär det? Ja, inte gynnar det konkurrensenprecis. Då får de som kan betala mest köpa den härmarken, vilket innebär att det bara är de stora bygg-herrarna, de två tre fyra som är de stora aktörerna,som har råd att köpa.Jag tycker att har missat den sto-ra viktiga saken, nämligen den sammanhållna bo-stadspolitiken som gäller både kommunen och statenoch naturligtvis även de privata markägarna. Dettycker jag är lite tråkigt, därför att vi skulle kunnamötas här för att verkligen diskutera vad som är detviktiga. Är det viktiga att vi ska få i gång en bra bo-stadsproduktion till en låg kostnad eller är det att viska hitta sätt att slå varandra i huvudet med olikaargument? Jag skulle vilja hävda att vi skulle kunnamötas här för att nå en överenskommelse och för atthitta gemensamma mål. Det gäller framför allt de småbyggherrarna som skulle kunna bygga med tomträtts-avgäld. Man kan till och med befria från tomträttsav-gälden . Det är det som är det viktiga,. Det är knappast att hitta den typ avåtgärder som nämns.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! återkommer tillsina frågor i interpellationen. Jag ska utveckla minargumentation på de punkterna lite grann.Jag börjar med åtgärder för att främja fler mindreoch medelstora aktörer på marknaden. Jag tycker attdet är mycket angeläget att vi vidtar sådana åtgärder.Och regeringen har faktiskt gjort det också.Jag nämnde i mitt interpellationssvar Byggkost-nadsforum vars uppdrag just är att visa på goda ex-empel och vara med som en kunskapsbank för attillustrera och visa hur man kan bygga till rimligakostnader. Byggkostnadsforum har också 20 miljonertill sitt förfogande för att initiera pilotprojekt runt omi landet. Många pilotprojekt har tillkommit där detfinns mindre och medelstora aktörer till följd av detsärskilda bidrag som utgår med 20 miljoner kronorom året.Det andra är investeringsstödet. Vi har infört ettinvesteringsbidrag för studentbostadsbyggande ochhyresrättsbyggande. Vi kommer att förstärka detinvesteringsstödet kraftfullt i ett förslag som kommeratt presenteras för . Men dethittillsvarande investeringsstödet främjar också fram-komsten av mindre och medelstora aktörer. Jag bru-kar i mina bostadspolitiska anföranden nämna någrasådana exempel, framför allt Duvkullen i Linköping.Det är en fastighetsägare som bygger långsiktigt föregen förvaltning och som även bygger till mycketrimliga kostnader. Det är glädjande att Duvkullen harfått sin första marktilldelning i Stockholmsområdet.Det visar att det kan finnas aktörer som kommer in påmarknaden och som lite grann bryter de monopolten-denser vi har haft.Jag är angelägen om att fortsätta stimulera framden här utvecklingen.Väldigt många av de mindre och medelstora aktö-rerna försvann när byggbranschenrasade samman efter de borgerliga förfärliga årenmed statsfinansiellt kollaps och kollaps på bostads-marknaden.Så till statens agerande. Jag gör två reflexioner.Det går att visa på goda exempel också, . Vasallen och har ett långt-gående samarbete med exploatering av flyg-fält. Relationerna är väldigt goda. Det statliga bolagetVasallen och kommunen har gemensamma ambitio-ner om att utveckla den gamla flygplatsen till ettväldigt attraktivt boende med blandade upplåtelse-former. Det är ett gott exempel på hur man kan sam-verka i fråga om det statliga markinnehavet och dekommunala planintentionerna.Jag sade i mitt svar på en interpel-lation från att staten naturligtvis skamedverka till att de kommunala planintentionernauppfylls med det statliga markinnehavet. Kommuner-na sitter på de yttersta instrumenten genom det kom-munala planmonopolet. Det är klart att staten skamedverka till att de intentioner kommunerna har förexploatering av områden också tillgodoses, precissom jag utgår från att privata aktörer och privatamarkägare medverkar till att de kommunala planin-tentionerna uppfylls.Anf. 54 ():Herr talman! deltog inte i förraveckans debatt som handlade om markpriser. Varförvill jag fokusera på statens sätt att agera? Jo, därföratt jag tror att det är väldigt viktigt att leva som manlär. Med tanke på den debatt som har varit det senasteåret kan vi konstatera att det väldigt ofta verkar somatt statsrådet anser att kommunerna är något slagsbovar i detta drama. Jag skulle vilja påstå att det äroerhört viktigt att se på det delade ansvar som finnsmellan staten och kommunerna. I och med att statenär en så oerhört viktig aktör på denna marknad måsteman också se hur den agerar. Vad gäller markprisernahar man sålt precis lika dyrt som alla andra om intedyrare till de här bolagen. Det är också viktigt attfundera över vilka signaler man skickar ut till mark-naden, till de små och medelstora aktörerna somförsöker ta sig in, om staten som en stor och viktigmarkägare och aktör lierar sig med de största byggfö-retagen i . Där är fokus på dagens diskussion.Sedan finns det självfallet andra exempel. Men idet här fallet handlar det om man lierar sig med ut-vecklingsbolag. Det är det jag tycker är väldigtolämpligt.Jag vill betona att jag inte klandrar dessa företag.Det är självklart att företagen vill ha täta och godarelationer med en så viktig aktör som staten. Det ärett mycket rationellt perspektiv. De kallar det partner-skap.Det statliga bolaget arbetar utifrånhögsta möjliga avkastning, avkastningskrav somägarna har fastställt. Det är också helt rimligt. Men ärdetta bra ur ett ägarperspektiv när man ska väga in attdetta är en faktor i bostadspolitiken? Är det bra attägaren har det här synsättet? Vilka signaler skickarman ut? Hur trovärdiga är ambitionerna att uppnå enökad konkurrens? Det tycker jag är en oerhört viktigdiskussion att föra.Sedan tycker jag att vi alla har ett ansvar för attbidra till att utveckla bostadspolitiken, att hitta dekreativa idéerna och se vad som skulle kunna varamöjligt att göra. Där lovar jag, det har vi gjort undervåren och hösten, att kommer att fortsättaatt bidra med mängder av förslag till vad man kangöra.Flertalet forskare har ifrågasattplanmonopolet. Ett par forskare på KTH skrev förravåren i en debattartikel att de stora företagen medkontakter långt in i bland annat kommunernas in-nersta kretsar köper upp stora arealer mark. Den nyaESO-rapporten påtalar bristen på konkurrens samt hurviktig hanteringen av marken är, det vill säga vilkasom får tillgång till den. Monopol ska motverkasgenom att ges möjlighet att agera.Mitt tips till de här forskarna är att man ska se överinte bara kommunernas sätt att agera utan också hurstaten i egenskap av aktör agerar.Debatten här syftar för min del till att möj-liggöra en positiv utveckling av bostadspolitiken.Då är min fråga fortfarande till statsrådet omstatsrådet avser att vidta åtgärder med tanke på mark-politikens betydelse som en del i bostadspolitiken,specifikt när man lierar sig med utvecklingsbolag.Tänker statsrådet vidta några åtgärder med anledningav detta?Anf. 55 ():Herr talman! Jag skulle vilja säga så här. Om viinte hade ställt krav på avkastning på de statliga bola-gen är jag övertygad om att om inte någon annan representant för hade ståtthär och sagt att det är förkastligt, man konkurrerarillojalt när det gäller den statliga markpolitiken. Jagär övertygad om att detta skulle komma som ett brevpå posten.Jag skulle också vilja säga att det är oerhört vik-tigt med staten som en aktör. Men fortfarande, NinaLundström, måste man leva som man lär. Där harNina helt rätt, det måste till goda exempel.Varför agerar då inte partikamraterpå det sättet när de har makten i kommuner och regi-oner i det här landet? Varför gör man inte det? Varföragerar man precis tvärtom? När man har maktensäljer man marken till högstbjudande. Man tar inanbud precis som man rimligen ska göra, och så säljerman marken till högstbjudande. Vem har råd att köpaden i denna region? Det är fyra fem bolag på sin höjdoch möjligen också staten. Men några andra kan inteköpa marken. Det är det här som är problemet här.Jag kan förstå, jag kan till och med dela uppfattning, men jag blir lite irriterad när maninte agerar så när man har makten själv. Då tycker jagatt man pratar med dubbel tunga.Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Det här blir lite egenartat, NinaLundström. har suttit i majoritet i alla fallunder den gångna perioden i flera av kommunerna iStockholm, med som typexem-pel, och där sålt ut marken till högstbjudande ochdrivit upp markpriserna i regionen. Då blir det någotegenartat om man hävdar - jag vet inte om NinaLundström gör det, men jag kan tolka det så - attstaten i det läget ska realisera sin mark. Vi kan inte haett system som innebär att kommunen så att sägaskinnar på de boende genom att sälja ut till de högst-bjudande och staten realiserar sin mark.Ibland kan det vara bra. Det gäller den frågeställ-ning som tar upp i sin interpellation,att bilda gemensamma utvecklingsbolag. kanpartnerskap vara bra för att exploatera ett markområ-de. Det kan vara bra om båda parterna besjälas av enambition av att se till att man åstadkommer en pro-duktion så att man pressar byggkostnaderna. Manbehöver ibland lite större volymer.Partnerskap är inte alla gånger fel för att åstad-komma en bostadsproduktion som innebär att manpressar kostnaderna. Det kan tvärtom vara en fördelibland. Därmed har jag inte sagt att det inte är viktigtmed konkurrensen och att vi får fram mindre ochmedelstora aktörer. Det har jag understrukit gång pågång, och det gör jag i många sammanhang, att vimåste få fler aktörer på den svenska byggmarknaden.Regeringen arbetar för att stimulera fram en sådanutveckling genom Byggkostnadsforum och genominvesteringsstöden som har gett förutsättningar förmindre och medelstora aktörer med mindre kapitalbasatt spela en roll på den svenska bostadsmarknaden.Jag får konstatera att inte har varit de sompåskyndat eller tagit initiativ till den typen av åtgär-der, snarare tvärtom. Ni har varit motståndare tillinvesteringsstödet. Ni är uppenbarligen motståndareockså till det förslag som regeringen kommer attlägga fram då vi inför ett kraftfullt inve-steringsstöd som motsvarar en sänkt byggmoms från25 % till 6 %.Med den typen av åtgärder kan man stimulerafram mindre och medelstora aktörer. Det börjar vi nuse exempel på runtom i landet, och det tycker jag ärväldigt glädjande. De stora aktörerna behöver kon-kurrens.Avslutningsvis har vi gett i upp-drag att titta på förutsättningarna för ett ökat bostads-byggande i . Där ingår också detstatliga markinnehavet, som är en viktig ingrediensför att kunna frigöra fler markområden för bostadsex-ploatering. kommer att redovisa sittuppdrag i slutet av . Efter det får vi taställning till vilka åtgärder som ska vidtas och hur vikan gå vidare med de tankar som hari sitt material.Anf. 57 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att jag ochstatsrådet fäster olika vikt vid dagens fråga. Statsrådetsäger att byggkonkurrensen måste bli bättre menanser inte att staten i detta avseende kan agera i någonriktning.Jag upplever att det inte finns någon tydlig strate-gi bakom den statliga markpolitiken annat än möjli-gen att tjäna så mycket pengar som möjligt på den.Men varför då inte säga detta i klartext? Det är heltokej i så fall. Då finns det ju ett syfte med den.Det statliga markinnehavet är i högsta grad intres-sant med anledning av behovet av att få fram bostä-der. Jag anser att det har varit fel att bilda utveck-lingsbolag med två dominerande företag i byggbran-schen. Jag menar också att det kommunala planmo-nopolet kan påverkas negativt på grund av dessa såkallade utvecklingsbolag. Markpriset beror på vilkenexploateringsgrad som kan fastställas enligt detalj-planerna, och staten har allt intresse av att detta blirså högt som möjligt med anledning av det ekonomis-ka incitament som är överordnat allt annat. Det är juså det förhåller sig. De signaler som denna typ avagerande skickar ut är olyckliga och sätter trovärdig-heten på spel.Statsministern uttryckte i kammaren den 20 feb-ruari att problemen inom bostadsbyggandet åtgärdasmed ökad konkurrens, inte genom ytterligare re-gleringar och bidrag. Dagens stora fråga är: Varföragerar inte regeringen så att konkurrensen ökar?Till vill jag säga att jag tycker attdu också borde svara på den fråga du ställer till migangående hur kommunala företrädare agerar. Jagkommer från en kommun där Socialdemokraterna harstyrt , och jag kan konstatera att marken harsålts till marknadspris.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! gav sig här in på ettresonemang kring exploateringsgrader och andrafrågor som har med planarbetet att göra. Jag vill baragöra det enkla påpekandet att det finns ett kommunaltplanmonopol. Kommunerna har väldigt goda förut-sättningar att styra exploateringen i ett område och attställa villkor för exploateringen. De kan till och med iförhandlingar med markägaren - det är ju kommunensom bestämmer om man ska planera marken - påver-ka upplåtelseformerna. Det kommunala inflytandetgenom detta monopol är så starkt - och jag kan för-säkra att jag är mån om det - att om kommunen villutnyttja det som en faktor för att påverka privata ellerandra markägares agerande kan den också göra det.Självklart, och det understryker jag både i mittsvar och i svaret på den tidigare interpellatio-nen, ska staten som markägare också bidra till attkommunala planintentioner uppfylls, precis som jagförutsätter att privata markägare gör samma sak.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2002/03:204 omåtgärder för ökad produktion av hyresrätterAnf. 59 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilka åtgär-der regeringen är beredd att vidta för att det angeläg-na målet om att öka produktionen av hyresrätter skakunna uppnås.Jag delar farhågor kring den låga pro-duktionen av hyreslägenheter, inte minst i Stock-holmsområdet. Den samlade bostadsproduktionen istorstads- och tillväxtregionerna ligger fortfarande påen alltför låg nivå jämfört med det ackumulerade ochväxande behovet.Att åstadkomma balans på bostadsmarknaden itillväxtregionerna är viktigt för den fortsatta tillväxtenoch därmed för att upprätthålla välfärdsbygget. Till-växtregionerna leder utvecklingen och fungerar somtillväxtens motorer för hela landet. I tillväxtregioner-na är det särskilt mindre hyresbostäder som behöverbyggas.En förklaring till det otillräckliga bostadsbyggan-det i tillväxtregionerna är skillnaden i lönsamhetmellan att bygga hyresbostäder och att bygga egna-hem eller bostadsrätter. är det en förhållan-devis begränsad andel av hushållen som har möjlighetatt efterfråga dessa typer av nyproducerade, ägdabostäder.Erfarenheterna av det införda inve-steringsbidraget för nybyggnad av bostäder somupplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist harvarit goda. kan konstateras att det ändå intevarit tillräckligt för att ge den önskade effekten påbostadsbyggandet.Regeringen har i budgetpropositionen för 2003uttalat som målsättning att under perioden 2003-2006ska byggandet av 120 000 bostäder påbörjas. För attvi ska nå detta mål är det särskilt angeläget att byg-gandet av hyresbostäder och studentbostäder ökar.Regeringen kommer att lämna ett förslagtill som innebär en ytterligare stimulans isyfte att främja anordnande av mindre hyreslägenhe-ter och studentbostäder genom att kostnaderna vidnyproduktion sänks.Under våren avser regeringen att lämna en propo-sition om tredimensionell fastighetsindelning tillriksdagen. Förslaget banar väg för ökad bostadspro-duktion i städerna genom att det exempelvis under-lättar uppförandet av våningsplan för bostäder ovanpåbefintliga byggnader med lokaler för handel ellerkontor.Hyresgästföreningen, Fastighetsägarna Sverigeoch har lagt fram ett förslag om re-formerad bostadshyressättning. Förslaget innebär attnyproducerade lägenheter ska särbehandlas inomramen för bruksvärdessystemet. Enligt förslaget skavid hyresförhandlingar som gäller nyproduceradelägenheter hänsyn tas till produktionskostnaden. Enutredning kommer att tillsättas för att när-mare utforma förslag i denna riktning.Jag har i ett par interpellationssvar ocksånämnt det arbete som regeringen genomför för attråda bot på den brist på byggbar mark som råder itillväxtregionerna. Bland annat ska landshövdingen iStockholms län se över statligt markinnehav ochvissa statliga bolags markinnehav och medverka tillatt överenskommelser träffas om försäljning av mar-ken för bostadsändamål.Jag är övertygad om att dessa åtgärder kommer attpåverka produktionen av hyresbostäder på ett positivtsätt.Avslutningsvis vill jag betona att det är kommu-nerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen irespektive kommun. Genom ett strategiskt markinne-hav, en aktiv markpolitik med bland annat markan-visningar och exploateringsavtal samt en god planbe-redskap kan kommunerna påverka upplåtelseformoch utformning av bebyggelsen och därigenom erbju-da kommunens innevånare de bostäder som behövs.Anf. 60 ():Herr talman! Jag är glad att statsrådet de-lar min oro för de bekymmer jag pekar på i min fråga.Som bekant står det över 80 000 stockholmare i bo-stadskö. Många vill ha en enkel bostad med en rimlighyra.Jag anser att regeringens och ambitionatt återta det övergripande ansvaret för bostadspoliti-ken i landet är riktig. Investeringsstödet är ett bra ochkonkret exempel på detta. är det ingenhemlighet att avregleringen och neddragningarna avbostadssubventionerna har fått allvarli-ga konsekvenser som visat sig med kraft först ,. befinner vi oss i en situation därinte bara stockholmarna har små möjligheter att efter-fråga en lägenhet på rimliga villkor och utifrån deenskilda behov som finns.Att med olika medel försöka komma till rätta medden allvarliga situation som råder på bostadsmarkna-den är ett viktigt steg för att stärka förutsättningarnaför att alla människor ska kunna bo i sunda och välfungerande bostäder. Bostadsbristen utgör också enfaktiskt hämsko på landets ekonomiska utveckling,inte minst nu när tillväxttakten minskar.Herr talman! Trots investeringsstödet kan mankänna en viss besvikelse över det vi nu kan se som ettresultat av insatserna. planerade 50 000nya lägenheter, varav 14 000 hyreslägenheter. Menav dessa nya och viktiga lägenheter är det endast6 500 som kan få stöd. I , som harplanerat 5 000 lägenheter , kan endast 2 200 lägenheter få stöd.Detta innebär sannolikt att det blir svårt att uppnå dehöga politiska målen om att bostäder ska producerasså att även hushåll med normala inkomster har råd attefterfråga dem.Herr talman! Till min stora glädje har bostadsmi-nistern i sitt svar till mig aviserat att regeringen inomkort kommer att lämna ett förslag till sominnebär en ytterligare stimulans i syfte att främjaproduktionen av mindre hyreslägenheter och student-bostäder genom att kostnaderna vid nyproduktionsänks. Det är ett mycket bra och glädjande besked.Jag hoppas att förslaget inte dröjer alltför länge.Jag vill passa på att skicka med statsrådet följan-de: har totalt sett en övervä-gande del små lägenheter. I uppgårandelen små lägenheter, det vill säga lägenheter medtvå rum och kök och mindre, till av den to-tala andelen lägenheter i flerbostadshus.Ur bostadssocial synvinkel är det angeläget attskapa bostadsområden som erbjuder ett varierat utbudav bostäder och lägenheter. En koncentration av smålägenheter leder till ökad risk för en alltför snabbomsättning av hyresgäster och därmed ökade svårig-heter att skapa goda sociala boendemiljöer.Jag hoppas att regeringens förslag till riksdageninnehåller stöd som utgår till nyproducerade bostäderutan någon begränsning kopplad till lägenhetsstorle-ken. Det måste rimligtvis vara behovet på den lokalabostadsmarknaden som styr vilken produktion somska igångsättas. Jag vill fråga statsrådet om detta ärmöjligt.Tack för svaret.Anf. 61 ():Herr talman! I är bostadspolitiken envalvinnarfråga för oss socialdemokrater. Vi vet att iStockholm har de flesta ett stort förtroende för denpolitik som vi socialdemokrater från såväl regeringoch riksdag som för.I september 2002 hade stockholmarna fått nog avden misslyckade bostadspolitik som Moderaternadrev i och valde en ny majoritet. Vi tycktedå att vi i hade lyckats staka ut en ny vägför bostadspolitiken.