prot · GQ0962 · 2003-02-20 00:00:00 — Ett avde mest lovvärda initiativen - det är rättmärkligt egentligen - togs i det tal, State of the Uni-on-anförandet, som höll för några veck-or sedan och som ju helt kom att domineras av Irakmen där han också uttryckte visionen av att i avalla länder, detta bensindrivna land, ska man ha vät-gasdrivna bilar , och den processen startarnu.Jag sätter gärna , men inte direkt från talar-stolen. Tyvärr är jag lättlurad, så hade en replik till hade jag säkert hamnat i ett årtal,men fresta mig inte!Anf. 69 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed var frågestunden med statsministern av-slutad. Vi tackar statsministern, partiföreträdarna ochövriga i kammaren för deltagandet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:159 om eko-nomin i kommuner och landstingAnf. 70 Statsrådet ():Herr talman! har frågat finans-ministern om:1. vad han avser att vidta för åtgärder för att svensklag ska följas på det ekonomiska området,2. vilka förändringar han avser att genomföra vadgäller nuvarande balanskrav för kommuner ochlandsting,3. vilka åtgärder han avser vidta för att parterna skakunna komma överens om den ekonomiska re-gleringen enligt finansieringsprincipen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Jag vill framhålla att regeringen noga följer ut-vecklingen i den kommunala sektorn, både vad gällersektorn som helhet och beträffande enskilda kommu-ner och landsting. Jag är därför fullt medveten om deekonomiska problem som finns på många håll. Re-geringen har vidtagit åtgärder för att stärka den kom-munala ekonomin. Förutom generella satsningar, villjag särskilt peka på de överenskommelser som slutitsmellan regeringen och ett antal kommuner respektivelandsting med stora ekonomiska problem. Överens-kommelserna innebär att dessa kommuner och lands-ting erhåller ett särskilt stöd, under förutsättning attbland annat ekonomisk balans uppnås. Denna åtgärdhar visat sig vara mycket verkningsfull.Beträffande förslagen i betänkandet God ekono-misk hushållning i kommuner och landsting pågårberedning i . Jag kan därför ännuinte uttala mig närmare i denna fråga, utan ber att fååterkomma i den proposition somplaneras med anledning av betänkandet.Beträffande den kommunala finansieringsprinci-pen så följer regeringen de av fastlagdariktlinjerna. Av dessa riktlinjer framgår bland annatatt principen ska tillämpas på statliga beslut somdirekt tar sikte på kommuner och landsting.Tillämpningen av finansieringsprincipen sker ef-ter förhandlingar mellan berörda departement, och/eller Landstingsförbundet.Effekter av beslut som indirekt påverkar de finan-siella förutsättningarna för kommuner och landsting,till exempel beslut som påverkar det kommunalaskatteunderlaget och skatteintäkterna, ska inte regle-ras enligt finansieringsprincipen. I stället ska effek-terna av sådana beslut beaktas vid bedömningen avkommunsektorns samlade utrymme och resursbehov.Anf. 71 ():Herr talman! Tack för svaret på min interpella-tion. Kommuner och landsting har det svårt , ochorsakerna till det är många. Det tydliggörs blandannat om vi tittar på ekonomiskaredovisning . Man har dubbelt såstort underskott som föregående år och såstort som budgeterat - närmare 7,2 miljarder.En av orsakerna är givetvis lönebildningen, sominte håller sig inom de ramar som har budgeterats.Tittar vi på kommun- och landstingssektorn ser vi attlönebildningen är . Jämfört med Edinnor-mens rekommendationer om en lönebildning ommaximalt 3 ½ % är skillnaden stor.I förra veckan hölls en utfrågning med chefernaför , och Riks-banken. Beskedet från de tre herrarna var entydigt,nämligen att en lönebildning över Edinnormen kom-mer att påverka vår välfärd i negativ riktning i fram-tiden. Det stämmer till eftertanke.I den eftertanken framstår balanskravet som ennödvändighet för att klara framtidens välfärd. Detframstår också som en nödvändighet för att klarakravet på en god ekonomisk hushållning. Och det ärockså ett rimligt krav som våra medborgare bör kun-na ställa. För att klara detta krävs klara och tydligaspelregler mellan parterna i det här "ekonomiskaspelet".Herr talman! I min interpellation ställer jag alltsåtre frågor. En fråga får jag svar på, men jag är överty-gad om att Kommun- och intedelar de åsikter som statsrådet redovisar. Det gällerfinansieringsprincipen.En fråga får jag ett flytande svar på. Det gäller detframtida balanskravet. Jag förstår att svaret är flytan-de då en proposition uppenbarligen förbereds. Menom det förslaget överensstämmer med det utrednings-förslag som man skissade på kvarstår ändå balanskra-vet, om än i ny skepnad. Därför förvånar det mig attstatsrådet inte svarar på den enklaste frågan, nämligenvad statsrådet avser att göra då svensk lag inte följspå det här området.Antingen har vi lagar och ska de följas, ellerockså har vi inte lagar och då får vi göra överens-kommelser mellan parterna i spelet, alltså kommuneroch landsting. Jag uppfattar balanskravet som en lag,och en lag ska vara förutsägbar. Jag hävdar att detinte undgått någon i den kommunala eller landstings-kommunala sektorn att man har ett krav på sig ombalans i ekonomin. Trots det följer många inte detkravet.Det är alltså inte trovärdigt om vi som lagstiftare iden här församlingen glider i uppfattningen om vadsom ska gälla eller inte gälla. Som jag ser det måstestaten på något sett markera när skötseln av kommu-nen eller inte följer de normer och lagarsom finns.Statsrådet hänvisar till hjälpprogram som utsattakommuner och landsting har fått. Från demokratisksynvinkel kan man ifrågasätta det. Det är inte braeftersom man sätter demokratin ur spel. Från ekono-misk synvinkel kan man också diskutera det, men jagupplever det kanske mera som en självrannsakan närman från statens sida inte har rent mjöl i påsen.Herr talman! , ärliga och raka riktlinjer omvad som gäller inom den ekonomiska politiken ärnödvändiga. Kommunerna hävdar vid reform efterreform att detta inte är finansierat efter finansierings-principen. Om en part säger så måste den andra par-ten då fundera över vad som är fel.Alltnog, jag har noterat svaret. Det är till viss delupplysande, till viss del avvaktande och till viss delintetsägande. Men jag förmodar att vi ,när propositionen läggs fram, kommer att få en livligoch intensiv diskussion kring detta.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att kommunsektorn står inför några ganska be-svärliga år och att det ekonomiska läget i kommun-sektorn har förändrats. Vi hade en ganska bra utveck-ling , ja, , ialla fall om man ser till volymtillväxten i sektorn.År 2002 var den kommunala kostymen, räknat ifasta priser, högre än 1990. Det visar att vi efterde dystra mellanåren , när vi hade den storaekonomiska krisen i , har återhämtat en delbåde i kvalitet och kvantitet när det gäller vård, om-sorg och skola. Det har varit några ganska goda år,men går vi in i en tuffare period på grund av denallmänt besvärliga ekonomiska utvecklingen för sta-ten, men naturligtvis också för kommunerna. Detta ären följd av att skatteinkomsterna inte ökar i sammatakt som tidigare.Då är det nödvändigt att i den situationen hålla påbalanskravet. Det är min bestämda uppfattning. Detmåste vara ordning och reda också i kommunernasoch landstingens ekonomi, inte minst inför komman-de generationer och den äldreomsorgsboom som vistår inför på andra sidan 2015 eller 2020, då de storautmaningarna kommer. Därför är balanskravet ochgod ekonomisk hushållning otroligt viktigt.När jag reser runt i landet och träffar kommunal-politiker får jag en något annorlunda bild än den somJörgen beskriver i interpellationen - antyder att man inte ser så allvarligt på lagenskrav. Jag upplever tvärtom att kommunalpolitikerruntom i landet ser allvarligt på lagens krav.Sedan kan det vara så att många kommuner be-funnit sig i en mycket besvärlig ekonomisk situation.Den har framför allt uppstått till följd av en krympan-de befolkning, som ständigt urholkat den kommunalaekonomin och gjort det svårt att anpassa verksamhe-ten i den takt som intäkterna försvunnit när befolk-ningen har minskat. Det strukturella problemet kanalltså vara ganska svårhanterligt för många kommu-ner och också för en del landsting.Nu gick vi in via Kommundelegationen och ocksåvia Bostadsdelegationen för att medverka till dennödvändiga omstruktureringen i de berörda kommu-nerna och landstingen. Jag beklagar att Centerpartietinte var med om de åtgärderna, men jag kan försäkraJörgen att det programmet har varit upp-skattat. Man har fått hjälp med att göra en genomlys-ning av den kommunala verksamheten i jämförelsemed andra kommuner, och man har också fått ett stödför omställningsperioden. Det har varit ett uppskattatoch framgångsrikt arbete. Många av kommunerna harefter nått balans i sina ekonomier ochskapat en hygglig plattform för framtiden.Jag delar oro för kostnadsut-vecklingen i kommun- och landstingssektorn. Vi harhaft en mycket snabb kostnadsutveckling framför allti landstingen. Den kostnadsutvecklingen har för Skå-ne läns och landstings vidkommandedet legat på . Det går inte att fort-sätta att ha den kostnadsutvecklingen. Den måstedämpas och brytas.Jag är väl medveten om problemen, och jag delarJörgen uppfattning om vikten av att haordning och reda i den kommunala ekonomin ochupprätthålla balans och god ekonomisk hushållning.Anf. 73 ():Herr talman! Jag konstaterar att vi är överens vadgäller kravet på en god ekonomi. Det är bra.Kommunfolket är ett slitsamt och tryggt släkte,och de planerar ofta sin ekonomi och utbyggnad avskolor och annat långsiktigt för att få den långsiktigthållbara utvecklingen. Men det blir problem när manfrån statsmaktens sida går in och säger att nu ska maninföra maxtaxa och så vidare. Man upplever inte attfinansieringsprincipen följts, nämligen att staten skafinansiera det fullt ut.Jag vet många kommuner där man, för att kunnabibehålla den långsiktiga planering man har haft påtill exempel skolans område, fått lov att höja skattenmed eftersom man inte fått de pengar somerfordras. Man kan givetvis säga att det var upp tillkommunerna själva att avgöra om de ville gå med påatt införa maxtaxan eller ej. Men både statsrådet ochjag är väl medvetna om att det inte fungerar så iverkligheten. Det är faktiskt så, vilket också hävdar, att många kommuner inte harfått dessa pengar. Det är ett av de problem de brottasmed.Sedan vill jag göra en kommentar vad gällerKommunakuten och omställningen. Där har Riksda-gens revisorer gått in och sagt följande: "Stödet kanuppfattas som en form av garanti för att täcka kom-munala förluster, vilket kan öka kommunernas riskta-gande. Anslaget till den s.k. kommunakuten bör bl.a.av detta skäl avvecklas." Därefter pekar de på att mani stället bör ha klara, raka riktlinjer via lagstiftning,precis som när det gäller balanskravet. De anser attdet är den vägen man bör gå. Jag delar den uppfatt-ningen, och det är därför som jag har formulerat migsom jag har gjort.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte på något vis hemligt attjag har varit öppet kritisk till revisorersbedömning i det avseendet. Det fanns ett ganska stortantal kommuner som satt i en oerhört bekymmersamekonomisk situation till följd av framför allt befolk-ningsutvecklingen. Det var nödvändigt att gå in frånstatens sida. Det var inte så att vi gick in villkorslöst.Vi gick in efter en diskussion efter kommunerna omhur de skulle kunna ta ned sina kostnader till en nivåsom är jämförbar med andra kommuners. För att göradet gav vi ett bidrag för omställningen.Det har varit ett mycket framgångsrikt arbete. Dethar varit väldigt uppskattat hos kommunalpolitikernai de berörda kommunerna och landstingen över parti-gränserna. Det är ett ansvar från regeringens sida atthjälpa till att sanera ekonomin i en del kommunersom har råkat illa ut till följd av framför allt storabefolkningsomflyttningar.Jag har tyckt att det varit mycket märk-ligt att inte som värnar mycket om dessamindre kommuner som det ofta är fråga om har ställtupp på det programmet. Centerpartister ute i landethar uppskattat det. Det kan jag försäkra om.Jag tycker att det är väldigt angeläget att vi upp-rätthåller finansieringsprincipen såsom harfastställt den. Det kanfrån tid till annan finnas skilda bedömningar mellanKommun-Sverige och staten om beräkningarna enligtfinansieringsprincipen och kostnaderna för reformersom vi ålägger kommunsektorn.De skillnaderna fanns som bekant när det gälldemaxtaxan i barnomsorgen. Där gjorde Kommunför-bundet en annan bedömning av kostnaderna än vadregeringen och landade på.Nu har vi sagt att den reformen ska utvärderas. Då fårvi ta ställning till utfallet. När det gäller maxtaxan iäldreomsorgen hade vi en samsyn mellan och regeringen och också så småningomriksdagen om den finansiering som är nödvändig föratt genomföra reformen.Det är väldigt angeläget att upprätthålla principen.Det är särskilt angeläget att upprätta finansierings-principen i ett läge där vi ser att vi kan få något sämreekonomisk utveckling i sektorn.Anf. 75 ():Herr talman! Jag uppfattar att vi i stora stycken äröverens. Jag delar också uppfattningen att det är pro-blem i vissa kommuner och landsting av strukturellart. Där måste man givetvis från statsmaktens sida gåin. Man jag tycker ändock att det bör vara klara, ge-nerella riktlinjer för kommuner och landsting hur manska hantera sin ekonomi. Det ska vara normgivande.Det andra är extraordinära åtgärder.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Inte heller här har jag delad uppfatt-ning mot . Det är det generellasystemet som ska vara grunden. Men ibland är detnödvändigt att gå in med extraordinära åtgärder föratt hjälpa till med omställningen.Det har det varit gentemot de kommuner som harfått ta del av Kommundelegationens arbete. Det hardet också varit och är i förhållande till kommunersom har tomma lägenheter. Det är också en direktföljd av befolkningsminskningen. Där har det ocksåvarit och är nödvändigt att statsmakterna hjälper tillså att inte övrig verksamhet och servicedrabbas hårt av den belastning som tomma lägenheterutgör.I de avseendena beklagar jag att har ställtsig vid sidan om. Jag tror kanske att harett litet problem med sina kommunalpolitiker i vårakommuner med den position som ni intagit på riks-planet. Den delas inte alla gånger, det vet jag, av decenterpartister som är verksamma i dessa kommuner.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2002/03:160 omöversyn av det kommunala folkomröstningsinsti-tutetAnf. 77 Statsrådet ():Herr talman! har frågat statsrådetMona om statsrådet avser att vidta några åt-gärder beträffande det kommunala folkomröstnings-institutet. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet ankommer på mig att besvara frågan.Gunnar fråga är föranledd av den diskus-sion som förs i Stockholmsområdetom att anordna lokala folkomröstningar om deteventuella införandet av trängselavgifter i trafiken.Frågan om hur ett system för trängselavgifterskulle kunna utformas utreds av Stockholmsbered-ningen (dir 2002:3). Det finns alltså inga juri-diska möjligheter att införa trängselavgifter.När det gäller kommunala folkomröstningar angesi 5 kap. 34 § kommunallagen att fullmäktige i enkommun eller ett landsting kan välja att som ett led iberedningen av ett ärende hålla folkomröstning. Ensådan folkomröstning är rådgivande, aldrig beslutan-de.I 5 kap. 23 § 2 st. kommunallagen anges vidare attom av de röstberättigade kommunmedlemmarnakräver det, måste fullmäktige ta upp en begäran omfolkomröstning till behandling. Fullmäktige är dockinte skyldig att med automatik anordna någon folk-omröstning utan endast pröva frågan.I den mån ett ärende om att hålla folkomröstningom trängselavgifter kan sägas falla inom ramen förden kommunala kompetensen är det fullmäktige iStockholms läns landsting och i respektive kommunsom avgör om, och i så fall när, en folkomröstning föratt ge vägledning om hur kommuninvånarna ställersig i frågan. Det ankommer inte på mig som ministeratt ta ställning till hur fullmäktige väljer att beredaenskilda ärenden.Rent allmänt när det gäller kommunala folkom-röstningar vill jag dock nämna att statsrådet svarade på en annan interpellation om folk-initiativ till folkomröstningar. Hon nämnde då blandannat att regeringen i propositionen Demokrati för detnya seklet (prop. 2001/02:80) pekat på att majoritetenav de initiativ till folkomröstningar som tagits avmedborgarna inte lett till några omröstningar. Motdenna bakgrund drog regeringen i propositionen slut-satsen att folkinitiativet inte kan behållas i sin nuva-rande utformning. De förslag till förstärkning avfolkinitiativet som Kommundemokratikommitténpresenterade i sitt huvudbetänkande mötte omfattanderemisskritik. Regeringen valde därför att bereda frå-gan vidare och avser, bland annat mot bakgrund avdet tillkännagivande som lämnat (bet.2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190), att återkomma ifrågan.Anf. 78 ():Herr talman! Detta är en fråga som väcker stortintresse, oss tre emellan här framme vid podiet. Denärade publiken är lika stor. Man kan säga att man intemärker något särskilt av intresset just i ögonblicket.Likväl vill jag börja med att tacka statsrådet för sva-ret.Det är inte alltid lätt att ställa rätt fråga till rättstatsråd. Rätt fråga kan man ställa, men det är svårtatt hitta rätt statsråd. Jag förstår att det är viss skillnadatt ställa en fråga som folkinitiativ, som då besvarasav statsrådet . Det gäller särskilt om detgäller , såvitt jag har förstått. Men detär statsrådet som har hand om den kommu-nala folkomröstningen.Det långa svarets innehåll är i alla fall ett nej påfrågan. Statsrådet tänker inte göra någonting åt detkommunala folkomröstningsinstitutet. Problemet somjag tycker att statsrådet undgår ganska noga att dis-kutera i sitt svar är den situation som har uppstått.Det är ett antal kommuner som ligger nära tillvarandra som kan vara intresserade av att anordnafolkomröstningar i en för dem intressant fråga medannågon kommun inte vill göra detta. Som statsrådethelt rätt säger är det uppenbart så att lagstiftningeninte möjliggör för flera kommuner att göra det. Mankan ha rådgivande folkomröstning i en kommun. Menflera kommuner skulle inte kunna göra detta, särskiltinte om någon kommun motsätter sig detta.Det är just vad det handlar om i diskussionen iStockholmsområdet. Där tycks , denstörsta kommunen, inte vilja ha folkomröstning omträngselavgifter, biltullar eller vad det nu kan kommaatt heta. Ett stort antal andra kommuner vill förhindradetta. Det är ingen hemlighet att det är syftet. De troratt en folkomröstning kommer att ge vid handen attdet kommer att bli ett nej, men de har inte möjlighetatt göra detta.Vi har , herr talmannen och jag, varit på enutfrågning som trafikutskottet förtjänstfullt har an-ordnat. Där kom man närmast till slutsatsen att somde så kallade trängselavgifterna är utformade nu - detvar justitieombudsmannen som sade detta -ligger det väldigt nära till hands att se dem som bil-tullar. Är det fråga om skatter ska det under ingaomständigheter vara några folkomröstningar i självakommunen. Vi måste ju ha ett skattesystem som ärlikadant över hela landet.Jag vill slutligen fråga statsrådet angåen-de demokratin om statsrådet tycker att den nuvarandelagstiftningen är tillfredsställande ur den synpunktenatt det tydligen inte är möjligt att anordna kommunalafolkomröstningar över kommungränserna om flerakommuner skulle vara intresserade av det på ettsammanfallande sätt.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska inte ge mig in i själva Stock-holmsdiskussionen om trängselavgifterna. Det är juinte tillåtet att införa trängselavgifter . Vi intehur ett sådant system kommer att konstrueras. Stock-holmsberedningen har fått i uppgift att titta på detta,och beroende på hur systemet kommer att konstrueraskan det naturligtvis få bäring på detta med folkom-röstning. talar väl en del för att det är fråga om enskatt, och då kommer saken i ett annat läge.Jag säger inte i mitt svar att vi inte avser att göranågonting. Jag säger att det förslag som lade fram utsattes för en massivremisskritik, framför allt från , ochdärför har jag inte sett möjlighet att gå vidare medjust det förslaget. Vi bereder dock frågan vidare,framför allt efter det tillkännagivande som riksdagenhar gjort till regeringen. Vi avser att återkomma ifrågan om folkinitiativ, eller i frågan om hur man kanöppna för möjligheter att i större utsträckning låtakommuner samråda med befolkningen inför viktigapolitiska avgöranden. Detta kan ske på väldigt mångaolika sätt. Vi håller på att titta igenom hela problema-tiken, och jag utesluter inte att det kommer ett förslagtill lagstiftning till i det här avseendet.Jag tror dock inte att det är möjligt att gå vidaremed förslag efter-som det utsattes för en sådan massiv kritik.Anf. 80 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det.Jag håller med: Jag tror inte heller att det finnsnågra möjligheter att gå vidare. Det behövs ett nyttinitiativ från regeringens sida där man tittar på de nyaförutsättningarna. Om man ser på Stockholmsregio-nen kan man tycka att det är ganska konstigt, om manskulle införa sådana här trängselavgifter i Stockholmoch det skulle vara en fråga, att inte låtaexempelvis lidingöborna ha någon påverkan på detta.Det är ett extremexempel, för lidingöborna har juingen annan möjlighet, om man inte äger båt, att tasig till annat fastland än just . Dåligger det väldigt nära till hands att tänka sig att deockså skulle vara inkluderade i en sådan folkomröst-ning och kunna ge sin syn på detta.Sedan håller jag också med statsrådet om att folk-omröstning kan vara ett väldigt trubbigt instrumentoch att samråd med befolkningen är ett mycket vidarebegrepp. Där håller jag med om att de parlamentaris-ka församlingarna i grund och botten är ett viktigarebeslutsorgan. Trots att jag har ställt en fråga om folk-omröstningar är jag av den grundläggande uppfatt-ningen att eftersom detta ofta rör komplicerade frågorär det naturligare att man lägger samman frågorna ide parlamentariska församlingarna. Det är ju inte barafråga om hur man tar in avgifter utan också hur mananvänder dem. Det är en väldigt viktig fråga för att fåacceptans för detta.Jag skulle vilja ställa en väldigt konkret fråga omStockholmsberedningen. Den ger ju vid handen attdet bara är Stockholmsfrågor som bereds, och såvittjag förstår är det bara Stockholmspolitiker som sitter iberedningen. Men den har ju genom tilläggsdirektivfrån regeringens sida , eller möjligen dess-förinnan, fått en vidare lagstiftningsinriktad profil.Dess förslag när det gäller vägtullar, biltullar, träng-selavgifter eller vad det nu kan vara kan därför kom-ma att omfatta också andra kommuner, till exempelsådana intressanta kommuner som ellerNyköping, om de också skulle vilja införa trängselav-gifter, biltullar eller vad det nu kan vara.Därför undrar jag: Hur ser statsrådet på att den härberedningen kallas just Stockholmsberedningen? Jagtycker att det i det här skedet har blivit väldigt miss-visande.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Stockholmsberedningen tillsattes ur-sprungligen för att se över hela trafiksituationen iStorstockholmsområdet, alltså inte bara Stockholmsstad utan hela trafiken i , bådevägtrafik och kollektivtrafik. Det var nödvändigt attgöra det, framför allt för att komma fram till någonsorts politisk majoritet för nödvändiga förändringaroch satsningar i den här regionen.Eftersom frågan om trängselavgifter har varit denfråga som diskuterats mest, nästan uteslutande, i justStockholmsområdet har regeringen gjort bedömning-en att det var lämpligt att ge denna utredning i upp-drag att titta på hur ett sådant system skulle kunnautföras och införas.Detta kan kanske aktualiseras senare i andra delarav landet, vad vet jag - i tror jag kanskedock icke. Då får man väl dra erfarenheter av deförslag och lösningar som Stockholmsberedningenkommer fram till.Anf. 82 ():Herr talman! Tack för det, statsrådet!Jodå, detta finns på andra ställen också. Jag såghäromdagen i tidningen att någonmiljöpartist kunde tänka sig att också ha miljöavgiftereller trängselavgifter på .