prot · GR0915 · 2003-10-17 00:00:00 — Det har bland annat medfört att praktiskt taget samtliga landets kommuner har analyserat miljötillståndet i kommunen och presenterat lokala investeringsprogram för en hållbar utveckling. De miljöprojekt som beviljats bidrag beräknas ge stora och kostnadseffektiva miljövinster, bland annat att energiförbrukningen minskar motsvarande årsförbrukningen i 90 000 genomsnittliga småhus och att utsläppen av den klimatpåverkande gasen koldioxid minskar med av totala utsläpp räknat nivå detta bland annat genom att stödet har använts till en utbyggnad vad gäller biogas och fjärrvärme på ett kostnadseffektivt sätt. Min fråga framför allt till och , som vill radera ut Klimp, är: Hur ser era alternativ ut, och vad säger ni till era partikamrater till exempel i , och Orusts kommuner där ju era partier lokalt uppmuntrat och stött framtagandet av ambitiösa och bra lokala investeringsprogram som kommunerna beviljat statligt stöd för? Och hur ser ni på konsekvenserna av minskade satsningar på biologisk mångfald? Ett kortsiktigt perspektiv tycks här ha tagit överhand. Anslaget till åtgärder för biologisk mångfald används till en lång rad åtgärder för arbetet med miljökvalitetsmålen. Med detta säkrar vi ett långsiktigt skydd av hundratals värdefulla områden. Här ligger en stor vinst, inte enbart för biologisk mångfald utan också för folkhälsan och friluftslivet ja, kort och gott för samhället i stort. Låt mig säga att dagens miljöproblem medför stora kostnader för samhället. Det handlar om produktionsförluster och materialförstöring, försämrad folkhälsa, förlust av kulturarv samt biologisk mångfald kostnader som är betydligt större än de summor som anslås till skydd för till exempel biologisk mångfald. Om något behöver vi öka våra ambitioner på miljöområdet, inte sänka dem! Vi har alla ett ansvar för att tillsammans driva en konstruktiv miljöpolitik för miljöns och framtidens skull. 31 () replik: Det är tråkigt att miljöministern i varje fall på ett område far med osanningar om vår satsning på klimatpolitiken. Där vill vi faktiskt gå längre än regeringen. Vi har ökade anslag i förhållande till regeringens budget. Jag hoppas att det var ett misstag och att miljöministern kan ta tillbaka den beskyllning som hon hade när det gäller ambitioner på klimatområdet. Även i fråga om kemikaliepolitiken var det luddigt. Vi tycker att det finns väldigt bra ambitioner där men vi vill ha ökade satsningar på saneringen. När det gäller klimatfrågorna kan det sägas att nettoimporterade el, huvudsakligen producerad med dansk och tysk kolkraft . Vidare handlar det om ökade utsläpp av växthusgaser och negativ klimatpåverkan. I det läget minskar miljöministerns ambitioner beträffande bidrag till effektiva projekt som minskar utsläppen i kommunerna. Jag visade tidigare på exemplen och . Förklara detta för mig, ministern! 32 Miljöminister () replik: Jag beklagar om jag har nämnt felaktigt. Då var det ett misstag, jag är väl medveten om det. Om jag förstod det rätt frågade mig varför vi inte satsar ytterligare pengar på Klimatinvesteringsprogrammet. Vi har satsat så mycket som över huvud taget har varit möjligt inom ramen för de budgetrestriktioner som vi har. Min ambition är att vi om möjligt ska kunna utvidga detta program ytterligare. Vi har helt eniga om betydelsen av klimatprogrammet. 33 () replik: Det var roligt att höra att miljöministern har dessa ambitioner. Jag bara konstaterade att de tidigare ambitionerna är sänkta med 60 miljoner , och i tabellerna står det och . 773 ansökningar värda som miljöministern sade ca har kommit in. Här får inte byråkrati och bristande förmåga att hantera dessa ansökningar lägga hinder i vägen. Jag hoppas att vi kan enas om att ambitionerna ska höjas på det här området. 34 Miljöminister () replik: När det gäller kolumnerna avser regeringen att återkomma. Det har att göra med att detta är ett tidsbegränsat program, så det är alltså fråga om en formalitet. Vi har gjort tydligt bland annat i 121-punktsprogrammet att det blir fortsatta satsningar på Klimpprogrammen . Där är vi helt eniga. Beträffande neddragningarna är det en prioriteringsfråga i en situation då vi på grund av ekonomiska skäl varit tvungna att göra prioriteringar också inom miljöområdet. Men viljan och ambitionerna att gå framåt kvarstår. 35 () replik: Vi ska ha en bra miljöpolitik. Men jag vet att miljöministerns och väg dit skiljer sig åt, och då handlar det inte bara om pengar. Jag vill ta upp en helt annan fråga, nämligen blyhagelförbudet som har börjat att gälla och som kommer att gälla 2006 och 2008. På sjöfågeljakt är blyhaglen redan borta. De var skadliga för betande fåglar, så det var bra att de kom bort. Också på skeetbanorna är blyhaglen redan borta, vilket har minskat blyhagelanvändningen . Metalliskt bly är en av de stabilaste metaller som finns. Jägarnas hagel som avskjuts på fast mark motsvarar ett hagel på var tionde kvadratkilometer. Professor , som är specialist på detta område, har undersökt en skjutbana i som ligger på en vattentäkt. Det enda bly som fanns i det vattnet kom från vattenledningsrören. Då är min fråga: Är ministern beredd att nu verksamt se till att ändra delar av det liggande förbudsbeslutet? 36 Miljöminister () replik: Bakgrunden till blybeslutet är att bly är en metall som har egenskaper av en art som gör att vi har bestämt oss för att fasa ut det från kretslopppet. Bly ackumuleras, är persistent och giftigt och ska därför bort. Ett viktigt syfte med detta beslut var att uppnå en tydlighet i politiken om utfasning och att främja alternativ. är vi öppna för möjligheten till undantag. kan ta hänsyn till om problemen inte kan lösas på annat sätt. Just nu finns det en ansökan inne om undantag för stigskytte som vi håller på att behandla. Detta är vårt sätt att hantera det . Vi är tydliga i vår ambition att bly ska fasas ut. Men vi har också en öppenhet för att bevilja undantag om möjligheter till alternativ inte kommer fram eller om man inte kan hantera detta på annat sätt. 37 () replik: Det är stor risk för att man silar mygg och sväljer kameler. Vi talar om ungefär och som jag sade ett hagel per var tionde kvadratkilometer. När man lade ned Polenkabeln användes bly. Det finns kabelbly i svenska marker. All nuvarande forskning och vill jag att miljöministern lyssnar noga visar att metalliskt bly rör sig . Det rör sig alltså om bly som redan finns i marken och som kommer från naturen. Förbudet mot blyhagel är ett slag i luften som gör att vi drar på oss fruktansvärt onödiga kostnader. Dessutom ökar risken för skadeskjutning. Jag vädjar till miljöministern att medverka till att det införs ett undantag. 38 Miljöminister () replik: Jag vill upprepa att vi har intagit en hållning till detta som är pragmatisk och tydlig. Detta är ett slag i luften, menar . Vi försöker att vara tydliga i kemikaliepolitiken. Vi ska fasa ut allt och vi gör det med den omtänksamhet vi kan. Jag har alldeles träffat och diskuterat den här frågan. Vi har också diskuterat forskningsläget. Jag är väl medveten om denna forskning, men förbudet gäller bly i fast mark. Vi måste också ta hänsyn till vad som kan hända framåt i tiden. Det här handlar inte bara om vår generation utan om många generationer framöver. Alltså försöker vi vara så skarpa som det är möjligt. Men vi för också en kontinuerlig dialog med jägarintressena och försöker att lösa frågan på bästa sätt. 39 () replik: Ett EU-direktiv kräver att vi ska uppnå biobränsle fram , 2010 och biobränsle 2020. Då är min fråga till ministern: strategi har regeringen för att klara detta mål? 40 Miljöminister () replik: Vi har en tydlig strategi för biobränslena. Vi har till exempel just tillsatt en utredning som ska se över hur man ska göra biobränslen mer tillgängliga, vilket bygger på en överenskommelse i 121-punktsprogrammet. Vi har fattat beslut om att vi ska se till att underlätta beskattningen av de alternativa bränslena. De kommer varken att energibeskattas eller att koldioxidbeskattas. har just nu ett uppdrag att se över en ny typ av miljöklassning av både bensin och diesel där man ska ta större hänsyn till ett infogande av de alternativa bränslena i systemet. Så vi har en tydlig ambition som knyter an till målsättningen inom EU, att vi ska öka inslaget av alternativa drivmedel. Vi ger också stöd till forskning och utveckling på det här området. Som exempel kan jag nämna den pilotanläggning i som ska ta fram etanol ur skogsråvara. Det är några av de åtgärder som vi vidtar på det här området. 41 () replik: Ämnar också miljöministern påskynda EU-förhandlingarna? Det är ju väldigt viktigt att industrin får tydliga besked så att man vågar satsa. Just långsiktigheten har man saknat tidigare. 42 Miljöminister () replik: Vi är synnerligen aktiva inom EU. Jag var personligen med om att driva fram kraven på ett ökat inslag av biobränsle i miljörådet. Tillsammans med andra länder lyckades vi få upp den här frågan på toppmötet. Vi driver mycket intensivt att det ska bli en skarpare politik inom EU på det här området. 43 () replik: har som bekant höga miljöambitioner, och vi har avsatt betydande resurser till Klimatinvesteringsprogrammet. Min fråga till miljöministern handlar om min starka oro för en stor krympning av det svenska jordbruket och om de negativa miljöeffekter detta skulle medföra. EU:s frikopplingsreform innebär en stor risk för att livsmedelsproduktionen minskar där lönsamheten är som lägst. I det skiktet befinner sig tyvärr det svenska jordbruket beroende på klimatiska och politiska realiteter. Skyndsamma åtgärder erfordras för att förhindra detta genom en stärkning av konkurrenskraften. Vissa skatter måste bort. bör fullt ut ta vara på sina rättigheter att behålla och öka de tillåtna miljöersättningarna, främst genom att bygga ut vallstödet. Delar miljöministern min oro för miljökonsekvenserna om det svenska jordbruket skulle krympa? Är ministern i så fall beredd att agera för att förhindra detta? 44 Miljöminister () replik: Ja, jag delar oron för att omläggningen av jordbrukspolitiken kan ha vissa negativa konsekvenser. Vi på miljösidan har framför allt varit oroliga för vad ett minskat bete kan betyda för att hävda kulturmarken och den biologiska mångfalden. pågår ett arbete inom med anledning av reformen inom EU. Här medverkar naturligtvis också på ett intensivt sätt för att vi ska kunna få en lösning och en tillämpning i inom de ramar som anges av de nya EU-besluten och som gör att vi får ett miljövänligt och också ett konkurrenskraftigt jordbruk. 45 () replik: Jag har svårt för dubbelmoral och jag hade en diskussion med Vänstern tidigare det vill säga att tala väl i teorin och att sedan till exempel exportera miljöproblem i praktiken. Men jag uppfattade miljöministerns svar som positivt. Vi ska ha höga krav på det svenska jordbruket, men vi kan inte ligga så långt före med kraven och med höga kostnader att produktionen minskar. Vi sviker både landet och miljön om vi ligger så långt före att, tillspetsat sagt, de svenska åkrarna, betesmarkerna och husdjuren i stor utsträckning flyttar utomlands. Jag noterar att miljöministern och jag är överens om det här. Jag hoppas att ministern bevakar det här området och är en positiv kraft i det viktiga åtgärdspaket som och regeringen snart, tror jag, måste anta. 46 Miljöminister (): Vi är eniga om att vi behöver ett miljö- och konkurrenskraftigt jordbruk. Det har förvånat mig något i debatten här att det har talats så lite om vilken linje vi ska driva i EU när det gäller jordbrukspolitiken och det ansvar som vi har tillsammans i EU att få till stånd ett jordbruk som är miljövänligt och som inte är subventionerat på ett sätt som skadar också andra länder i världen. Det är enorma motsättningar globalt kring jordbrukspolitiken. De är ett stort hinder för att vi ska nå miljöframsteg i de globala förhandlingarna. Jag skulle glädja mig om alla som är intresserade av jordbruket på ett konstruktivt sätt kunde medverka till en reformering som gör att vi får ett jordbruksstöd både i och i övriga som är förenligt med ett gott förhållningssätt till de fattiga länderna i världen och ett långsiktigt hållbart handelssystem inom jordbruksområdet. Det skulle kännas väldigt bra. 47 () replik: För sedan presenterades utredningen om den svenska pälsdjursnäringen och dess framtid. Jag skulle gärna vilja höra vilken betydelse ministern tillskriver denna utredning som är så viktig för pälsdjursnäringens framtid. 48 Miljöminister () replik: Låt mig säga att pälsdjursfrågorna ligger hos min kollega . Jag ska inte här med en så framlagd utredning gå in i svaromål i den frågan, utan jag ber att få hänvisa till jordbruksministern vid nästa tillfälle som hon finns i kammaren. 49 () replik: Utredningen slog fast nästan enhälligt, utom djurrättsorganisationerna, att på grund av djurskyddet fanns det inte några skäl att förbjuda näringen. har det ändå från de styrandes håll hörts krav på att näringen ska förbjudas. Därför tycker jag, fru talman, att det är väldigt sorgligt att ministern i denna debatt, som handlar om miljö- och jordbruksfrågor, inte är beredd att svara på min fråga. Det är en väldigt viktig fråga för många på landsbygden som är beroende av denna näring. 50 Miljöminister () replik: Jag har förståelse för att gärna vill ha svar på den här frågan. Men det är så för regeringens del att när det läggs fram en utredning kan inte en minister efter gå ut och tala om hur regeringen kommer att arbeta vidare med frågan. måste denna fråga beredas. Möjligtvis skulle , som är ansvarig på området, ha varit beredd att säga någonting om vart behandlingen kan tänkas gå. Men jag vill avvakta de gemensamma samtalen inom regeringen om hur vi ska förhålla oss till utredningen, och det är den normala gången. Jag får därför be att vi får återkomma, trots frågans vikt. 51 () replik: Om det var storvulen retorik i mitt anförande eller inte får väl andra än miljöministern och jag diskutera. Jag hoppas dock att det inte dolde att det handlade om frågor, som inte har fått något svar, från 200 näringsidkare på som är djupt engagerade i oljefrågan. Det var frågor om resultatet av de uppdrag som har givit. Det var en fråga om ministern kan tänka sig att satsa ännu hårdare i EU i stället för i Helcomarbetet. Helcoms metoder och mätningar kritiseras ju vad gäller till exempel kvalitet av både forskare och andra ett 30-årigt projekt som inte haft så jättehög styrfart. engagerar sig EU hårt. Min fråga är hur hårt ministern vill driva arbetet med övriga ministrar i EU, speciellt då , som är den svårfångade parten i Helcomsamarbetet, har oerhört starka bindningar till EU genom sin energiexport och sina avtal som är knutna till utvecklingen där. 52 Miljöminister () replik: Låt mig först svara att jag som minister alltid svarar på brev så snart jag kan. Jag har naturligtvis redan noterat att om det skulle vara så att det inte har kommit något svar, ska vi undersöka detta. Det vore synnerligen förvånande. När det gäller hur vi ska gå vidare i Östersjösamarbetet ser jag inte samma tydliga motsättning mellan Helcom och EU. När EU nu arbetar med sin strategi ser man de regionala konventionerna som viktiga pusselbitar i detta arbete. Så vi arbetar i Helcom och arbetar i EU. Vi är helt eniga om att vi ska driva ett hårt arbete i EU, men det är ingen motsättning. Just nu arbetar vi med framtiden för Helcom, hur Helcom ska fungera . Det arbetet pågår som bäst. Vi har också, som säkert vet, förslag i . Vår ambition är att hitta bästa möjliga arbetsformer inom ramen för de institutioner vi har. Och det är i stöpsleven att vi ser över Östersjösamarbetet både när det gäller Helcom, EU och Östersjöstaternas råd. 53 () replik: Jag är intresserad av att få några kommentarer till våra konkreta förslag som bogserbåtskrav för enkelskrovig stortank, att verkar för att EMSA, den europeiska sjösäkerhetsmyndigheten som ännu inte är placerad, förs till . har begärt att få ett uppdrag att arbeta för att bli permanent medlem i IMO, alltså att inte bara sitta där som åskådare. Det skulle bli en oerhörd kraft i förändringarna av den internationella lagstiftningen i länderna runt våra hav. Jag hoppas att miljöministern verkar för att det uppdraget får ges. 54 Miljöminister () replik: Det pågår ett intensivt arbete, vad gäller de konkreta kraven, med till exempel bogserbåtskrav inom ramen för PSSA-ansökan. Där tittar vi på alla olika typer av åtgärder som är möjliga att få med i det här konceptet. Där kan naturligtvis även den typen av frågor komma in. Men de samtalen pågår just . EMSA är en av de myndigheter som har uttryckt intresse för att ha lokaliserat här, såvitt jag känner till. Men vi har också sagt att vi är intresserade av till exempel , som skulle vara en intressant myndighet för att härbärgera. Och vi är mycket tydliga inom EU med att det är dags att får en myndighet. Jag skulle gärna se att det är en myndighet som har att göra med miljöfrågor på det här sättet. När det slutligen gäller IMO är det riktigt att EU inte har en representation i IMO. Det är ett bekymmer när det gäller EU:s styrka att driva sina frågor. Dock samarbetar vi mycket väl inför IMO-mötena inom EU-kretsen, och det sker också på ett bra sätt. Den exakta positionen i frågan ligger hos , och just nu är det samarbete som gäller mellan länderna. 55 (): Fru talman, ledamöter, miljöministern! Stora förändringar väntar svenskt jord- och skogsbruk. Beslutet om EU:s nya jordbrukspolitik kommer att innebära ett stort reformarbete. Krafttag måste till för att sjösätta CAP-reformen, och det brådskar om det ska bli välarbetat och förankrat och om vill vara med . I samband med det arbetet behövs en rensning av jordbruksbyråkratin. Det måste gå att förenkla så att det blir färre ansöksgrupper. Man bör också överväga om ekostöd bara ska utgå om hela gården ansluts och inte, som , spridda åkrar och tegar. Det skulle förenkla enormt. Det skulle också visa på konsekvens. En tuffare utvärdering av genomförda åtgärder för att se att satsade medel förvaltas väl och effektivt är också viktigt. Det gäller både biologisk mångfald, som vi här i kammaren redan har diskuterat, och hur ekoodlingen slagit ut vad gäller balansen mellan matproduktion och vallodling. Den traditionella odlingen är under omdaning. Det handlar inte enbart om matproduktion framöver, utan det handlar också om energiodlingsupplevelser och naturvårdsinsatser. Projekt som Odling i balans, Greppa näringen och djurskyddssatsningar bör uppmärksammas. Inför ett förändringsarbete är det viktigt att återigen fastslå att livskraftiga jordbruk är en förutsättning för en levande landsbygd. Även om är direkt sysselsatta i näringen omsätter livsmedelssektorn och massa- och pappersindustrin . De kommer på fjärde respektive femte plats vad gäller de största industrisektorernas omsättning. Export av varor från jord och skog är också betydande. Miljöproblemen, fru talman, är ännu inte lösta. Vi har kväve- och fosforutsläpp, försurning och ammoniakavgång för att nämna några. pekar på kantzoner och fånggrödor och ett borttagande av petiga regler där somliga fånggrödor, exempelvis oljerättika, inte är godkända trots att de på vissa jordar är de mest lämpade. Vi pekar också på behovet av ett åtgärdsprogram mot markförsurning, eftersom läget i sydvästra är akut. Miljömålet Bara naturlig försurning kommer inte att uppnås utan kraftfulla åtgärder. I skogen är det just nu ett akut röjningsbehov i plant- och ungskog, som redan anfört. Viltskadorna, framför allt älgskador på tall, har ökat dramatiskt. Naturreservat är en aktuell fråga som behöver utvärderas. För att bibehålla acceptansen och förståelsen är det viktigt att skötselplaner upprättas i anslutning till reservatbildningar. I flera fall är det bättre med naturvårdsavtal där man tecknar frivilliga överenskommelser och där ägaren kan fortsätta att bruka på ett varsamt sätt. Utbildningsinsatserna kring Levande skog avbryts i och med projekttidens utgång. Det är ett problem. Utbildningsinsatserna behöver tvärtom förstärkas vad gäller skog. Ett annat problem är skogsklipparna. Det är många som väntar på att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder. Genom att låta återplanteringsgarantin följa skogsfastigheten skulle man snabbt kunna hejda den skövling som pågår. Om man blickar framåt är jag övertygad om att lösningen på de riktigt stora frågorna finns att hämta just i naturen, i jorden och i skogen. Vi har redan talat med ministern om det fossila beroendet och hur bioenergi alltmer måste användas. En annan lösning på denna stora fråga handlar om vår kost. Det forskas mycket kring mervärdesmat, så kallad functional food. Det är livsmedel som tillförts speciella hälsobringande egenskaper. Eftersom av våra sjukdomar är kostrelaterade borde forskningen inom området kost och hälsa vara prioriterad. satsar 15 miljoner av statliga medel på denna typ av forskning. Det kan jämföras med där forskning om innovativa livsmedel bedrivs med statliga medel motsvarande . Ökad forskning om hur folksjukdomar, till exempel övervikt, åldersdiabetes och tarmsjukdomar, påverkas av kost kan leda till bättre hälsa och livskvalitet för många människor. Detta kan även öppna för nischodling inom jordbruket och leda till större lönsamhet i takt med en avreglerad marknad. Slutligen, fru talman, vill jag påminna om att det är världsfattigdomens dag. Det är som påminner oss om den orättvisa fördelningen av jordens resurser där 1,2 miljarder människor lever på mindre än per dag. I femtio länder lider vart femte barn av undervikt. Målet om en halverad fattigdom till 2015 är långt borta. Här har vi var och en och som nation ett stort ansvar. Vi bör i EU enträgnare driva frågan om tullfrihet och förbud mot exportbidrag till tredje världen samt driva på så att WTO-förhandlingarna återupptas. 56 () replik: talar väl om jordbruket, och det är bra. Vi har tidigare påtalat vikten av att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft genom att bland annat ta bort de unika skattepålagor som belastar jordbruket. har jordbruket betalat i produktionsskatter, främst i form av dieselskatt. Ska det fortsätta så? 57 () replik: Jag är medveten om din fråga, och detta är ett stort problem. Från har vi fört fram att de som gett det löftet också har till uppgift att uppfylla det. Vi vill framför allt inrikta oss på de förnybara energikällorna. Vi måste gå från diesel till ett bättre och miljövänligare alternativ. Från sida vill vi också driva frågan om att jordbruksföretag ska vara just företag och då också gynnas av byråkratiska förenklingar på alla områden. 58 () replik: vill öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft genom förenklingar, och där är vi överens. Jordbrukarna är företagare som konkurrerar med företagare i andra länder som inte belastas av tunga skattekostnader. brukar vara en resurs att ha med när det gäller att sänka företagens kostnader. Det är tragiskt att de inte är med på detta område, för jordbruket. Jag hoppas att de omprövar sin linje i det nya läge som frikopplingsreformen kommer att innebära. är det skarpt läge. 59 () replik: Vi är varma förespråkare av den nya reformen eftersom vi starkt tror på avreglering och att jordbrukarna ska få möjlighet att driva sina företag, kunna vara stolta över det som de producerar och få betalt för sina produkter. Som jag sade inledningsvis är det från energisynpunkt och från hållbarhetssynpunkt viktigt att vi styr in på alternativa drivmedel. Exempelvis har etanol nämnts, liksom RME. Även raps kan nämnas i detta sammanhang. Det finns en mångfald alternativ, vilket också gynnar lantbruket, både vad gäller odling och möjlighet att tanka sin traktor med alternativa drivmedel. 60 (): har havet och fiskefrågorna varit högt upp på den politiska agendan. För mig som bor i en kustkommun som präglats av havet och fisket känns det naturligtvis väldigt bra. En långsiktigt hållbar utveckling med utgångspunkt i försiktighetsprincipen har varit vägledande för den socialdemokratiska fiskepolitiken. Den ena larmrapporten efter den andra kommer fram.