prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Det förtjänar en extra mässa.Det har sagts att det hemliga projektet har varit ena-stående - ja, unikt. Är det på viset? Jag har rotat litegrann i de historiska arkiven.På bibliotek har jag funnit ett exempelsom liknar detta, men man får gå tillbaka ända till1560. Vi minns alla att när tillträddevar det en och annan elak tunga som jämförde honommed illasinnade kanslisekreterare medsamma namn. Med orätt, menar jag, därför att GöranPersson liknar betydligt mer handen håller jag . Den är en klar parallell till dagens förhållan-den. Det är ett hemligt projekt som pågick underGustav Vasas livstid. Det avslutades när han avgick.Dock gjorde det med döden.Då hade krönikören lyckats skrivaned en vinklad version som var till som ingen annan kunde komma in och rätta.Till stor del lutar sig svensk historieskrivning, ellerrättare sagt har gjort, på krönika. Denhar visat sig vara mycket tendentiös.Faran är att projekt får samma öde.Det värsta var också att var den ti-dens granskare. Han var faktiskt biskop och hade iuppdrag att granska makten. Men det skötte han då-ligt, lika dåligt eller värre än . Ändåfinns det en stor skillnad. Det är den att i den moraliska skyldighet som han hade attgranska . Men och hade en laglig skyldighet att ha en relationdär SVT skulle granska makten, och i detta fall GöranPersson. Det omöjliggjordes av förhållandet, som varhemligt under flera år.Då kan man fråga: Har inte varje kung, varjestatsminister, rätt att själv skriva sin krönika eller låtakrönikan produceras av någon som han har anledningatt ha förtroende för? Jo, det har han naturligtvis.Göran lyfter också fram detta i sin argumen-tation. Men av alla har han inte rätt att få det gjort avSVT. Precis som nämnts har SVT uppdraget attgranska makthavarna. Det hade aldrig det verkligen förhåller sig på det sättet har re-dan sagt. SVT insåg närdetta avslöjades och kom till allmän kännedom detolämpliga och omplacerade så att haninte längre fick vara politisk kommentator i SVT:snyhetssändningar. Även borde hainsett det olämpliga. Men inte ens inför konstitutions-utskottet i Skandiasalen inser han hur djupt olyckligtoch olämpligt det var.Inte minst kan man erinra sig att det var sammeErik som skötte utfrågningarna i TV avpartiledaren inför valet . Så kommer situationenoch kvällen där ska granskas medsvåra frågor inför väljarna. Det är de högsta tittarsiff-rorna som har. Vi vet inte som tittare ochväljare att här sitter det två som har en mångårighemlig relation. Självfallet var detta ett brott motreglerna.Ur KU:s synvinkel kan det inte annat än kritiserasatt har inlåtit sig i detta, och för detmåste han ha en kraftig reprimand.Anf. 124 ():Fru talman! Efter att ha varit tillbaka hos GustavVasa och vänt har mycket av historien i detta ärendeuttömts. Låt mig ändå peka på några områden som ärviktiga.Det första som har diskuterats är: Föreligger detett avtal eller inte? Här har vi i granskningen frånkonstitutionsutskottets sida kunnat se att det råder litedelade meningar. Enbart det är i sig en fråga att upp-märksamma.SVT hävdade vid den utfrågning vi hade att detfinns ett avtal, att det är träffat och att det är träffatmed just statsministern, inte med någon privatpersonoch inte men någon partiledare, utan med statsminis-ter vi hade utfrågningen med statsministern vardet alldeles uppenbart att han såg att det måhändafanns en överenskommelse, eller att han hade settnågot papper. Men det var i så fall någonting somhandlade om honom som privatperson. Privatperso-nen förelåg det möjligen ett avtal med.Det är en något spännande analys som det finnsanledning att göra. Privatpersonen om statsministerns väl och ve. Han beskriverstatsministerperioden, eftersom det gäller fram tilldess att slutar som statsminister. Hanhar gjort ett avtal som det uppenbarligen finns en delövrigt att önska om.När vi vid utfrågningen lyfte yttrandefrihetsfrå-gorna i sammanhanget framgick det tydligt att GöranPersson inte hade studerat den delen av problemati-ken djupare. Det var inte en fråga som han ägnade sigså djupt åt. Men han hade konstaterat att han hade fåttkällskydd. Jag citerar: "Det gäller också en statsmi-nister, en privatperson som . "Det är så tydligt som något att här skapas en grå-zon mellan statsministern - som inte som statsminis-ter kan ha källskydd, statsministerinstitutionen skakunna granskas - och privatpersonen ,som de facto kan ha källskydd.De dubbla hattarna är återigen på plats. Statsmi-nister är man när man utnyttjarregeringsplanet. Statsminister är man i alla andrasammanhang. När man har ett avtal eller när man församtal med SVT är man privat-person, utifrån perspektiv, menstatsminister utifrån SVT:s perspektiv.Här det är angeläget och viktigt att statsministernär tydlig och skapar en säkerhetsmarginal som intelåter någon tvivla om att granskningen av statsminis-tern och statsministerämbetet kan fullföljas fullt ut.Det ska inte finnas några inbäddade journalister. Detska inte finnas några inbäddade relationer som färgarvare sig statsministerns agerande eller den granskan-de journalistikens agerande, eller för den delen dengranskande agerande.Här tycker vi från reservanternas sida i utskottetatt det finns mycket övrigt att önska. Statsministernförsöker uppenbart inte bara att glida till att varaprivatperson i samtalet om statsministerämbetet utanockså till att överlämna ansvaret till SVT. Om SVTfinns en hel del att säga i den här frågan. Men det ärinte vårt uppdrag att granska.Därför är det viktigt att vi är tydliga i signalen tillregeringen och till statsministern precis som till övri-ga. Här måste man säkerställa att det finns en tydlig-het. Man kan inte vidta åtgärder och teckna avtal somkan påverka granskningen av det egna fögderiet, utanman ska agera för en öppenhet.Det hade varit möjligt för statsministern att krävaåtgärder som gjorde att det fanns en handling i dennafråga som kunde inregistreras. Därmed, säger alla,hade det inte varit någon hemlig intervjuperiod på tioår eller vad det nu blir. Men då hade vi inte heller haftden här situationen. Då hade säkerhetsmarginalenfungerat. Det borde vara statsministerns ansvar ochuppdrag att säkerställa tydlighet och öppenhet förgranskning.Anf. 125 ():Fru talman! på senhösten2002 avslöjade avtalet och det hemliga dokumentär-projektet mellan SVT och så var vinog många, både i den här kammaren - som ju ändåbestår av politiskt förtroendevalda med ganska hyfsaderfarenhet - och många ute bland mediernas aktörersom höjde på ögonbrynen av förvåning. Förvåningenvar av två slag. För det första gällde den hur man harkunnat hemlighålla detta förhållande så länge som sjuår utan att någon annan journalist har spräckt storyn.För det andra gällde den hur SVT hade kunnat ingådetta avtal med landets ledande politiker.Jag är inte ett dugg förvånad över att detta leddetill en lång rad KU-anmälningar och även anmälning-ar till radio ochtelevision.Till oss har kommit tre granskningsanmälningarmed sammantaget fem bärande anmälningspunkter.Jag ska försöka rekonstruera dem, åtminstone förprotokollet.Den första anmälningspunkten handlar om huru-vida landets statsminister kan sluta ett sådant häravtal eller en sådan här överenskommelse utan diarie-föra den. Vi ska alltså testa frågan utifrån tryckfri-hetsförordningens 2 kap. 3-7 § - offentlighetsprinci-pen i hela sin vidd.Den andra anmälningspunkten handlar om ären-dets beredning, nämligen om huruvida regeringen harberett ärendet på ett sådant sätt som erfordras i re-geringsformens 7 kap. 2 §, det vill säga att berördamyndigheter måste höras.Den tredje punkten vi har granskat är anmälnings-hypotesen, det vill säga att projektet eller avtalet harinskränkt den granskande funktionen av den politiskamakten som public-service-företaget har inskrivet i sitt sändningstillstånd. Det är enmycket viktig uppgift för medierna i allmänhet ochför public service i synnerhet.Den fjärde punkten gäller huruvida statsministernhar försökt hindra att publicerauppgifter och nyheter, alltså ett sannolikt brott motyttrandefrihetsgrundlagen 1 kap. 2 och 3 §.Den femte och sista punkten som vi har granskatgäller huruvida statsministern ägnat sig åt förtroende-rubbande åtgärder i strid mot regeringsformens 6 kap.9 §.Dessa är de fem anmälningspunkter som har in-kommit.I något hänseende har vi inte förmått granska. Dåhar vi överlåtit det till . Det gäller huruvida SverigesTelevision har brutit mot tillståndsvillkoren och där-med mot opartiskhet och saklighet.Fru talman! Innan jag kommenterar utskottetsgranskning av de fem anmälningspunkterna vill jaggärna ge en personligt grundad kommentar av merallmän karaktär.Först och främst är det helt klart att en nästan enigopinion bland journalister, publicister och mediefors-kare har berömd själva projektidén som sådan, nämli-gen att dokumentärt följa en statsminister och dennesbakomliggande tankar och funderingar över en längretid. Men med samma stämma har man också fördömtatt upphovsmannen har hemlighållit projektet samti-digt som han har varit politisk kommentator i ett såbetydande medieföretag. På den punkten är jag heltöverens med opinionen. Jag tycker att det var väldigtoförnuftigt av - det måste jagsäga. Jag hade reagerat ungefär som oppositionen i ettläge där det hade handlat om en politisk motståndare.Det kunde kanske ha varit och K-G Berg-ström.Men det är alldeles uppenbart att projektet har ensådan bärighet på den långsiktiga forskningen attmånga skulle vilja ha deltagit i det. Jag tycker att dethade varit lämpligt att faktaavdelningen i SverigesTelevision hade skött det hela, gärna med inrikespo-litiska kommentatorer som uppbackare och resear-chers.Dessutom konstaterar vi i alla fall härifrån - fråndet här huset - att det har lett till både misstro ochmissämja mellan aktörerna inne i , och dethar lett till omplaceringar. Men det är inte vår sak attbedöma SVT:s inre förhållanden och policy. Det görvi när vi skapar nya tillstånd, och inteannars.Därför måste KU ägna sig åt de konstitutionelltbärande anmälningspunkterna. Vi har inte kommitfram till att statsministern har ägnat sig åt förtroende-rubbande åtgärder i strid mot regeringsformen. Vi harinte sakliga skäl att påstå det. Det finns inga, i allafall för oss, synliga tecken på att statsministern harförsökt försvåra den inrikespolitiska kommentators-roll och granskningsuppgift som SVT har. Möjligenkommer det fram senare, men det finns ingenting som tyder på detta. hartittat bakåt på huruvida man haruppfyllt opartiskhetskravet. Uppenbarligen har denkommit fram till att det inte fanns något atterinra på den punkten.Den andra anmälningspunkten handlar om ären-dets beredning. Det säger sig självt att detta inte varnågot ärende för myndighetsutövning, det vill sägadet fanns ingen anledning att gå ut till andra myndig-heter för att efterhöra deras synpunkter. Den falleralltså också.Kvar står frågan: Skulle statsministern ha offent-liggjort detta på något sätt enligt tryckfrihetsförord-ningens offentlighetsprincip? Där finns det en omfat-tande skrivning i utskottet. Vårt förtjänstfulla kanslihar lagt ned stor möda på att dela upp tryckfrihetsför-ordningens olika delar som handlar om diarieföringoch om när man ska och måste eller inte behöverdiarieföra handlingar. Man har kommit fram till atthär finns en möjlighet för statsministern att inte för-pliktas att diarieföra. I den meningen håller statsmi-nistern linjen klar. Han behöver inte diarieföra ettsådant här avtal, som är av både personlig karaktäroch tjänstekaraktär eftersom det inte har med Reger-ingskansliets myndighetsutövning att göra.Men misstanken kvarstår naturligtvis om att ettsådant här långt förhållande ändå har skadat dengranskande funktion som SVT har. Jag har ingen somhelst anledning att stå här och försvara SVT i detavseendet - inte på något sätt! Däremot kan jag för-klara varför valde att inte diarieföradetta. Han litade på att SVT skulle klara ut reglernaoch klara hela publiceringsförloppet också. Därförhamnar vi i en ganska tuff skrivning från utskottetssida utan att för den skull dra slutsatsen att det fannsett konstitutionellt fel begånget från statsministern.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det är rätt som sägeratt det finns en betydande samstämmighet i utskottetom att det här borde ha skett under större offentlighet.Jag är glad över att vi gemensamt har kommit till denslutsatsen i utskottet.Samtidigt menar jag och reservanterna att detfinns en brist på konsekvens i det resonemang somKenth och utskottsmajoriteten för. Om viställer krav på ökad offentlighet och ökad insyn iprocessen måste vi också våga dra konsekvenserna avdet och våga rikta lite skarpare kritik.Frågan om att integritet, obe-roende och självständighet har skadats av det häravtalet kan inte förbigås. Den frågan måste tas uppoch diskuteras lite mer på allvar. Efter det att inter-vjuavtalet blev känt, fru talman och ,gjorde den bedömningen att manmåste flytta från hans arbetsuppgifterdärför att integritet, oberoendeoch självständighet var allvarligt skadat. Ska då intekonstitutionsutskottet också våga dra samma slutsatssom drog genom att vidta den häråtgärden? Det finns ju också uppgifter i vår gransk-ning om att gjorde det här tidiga utta-landet att han övervägde att låta en jurist titta på av-talet och på agerande om detänkte bryta detta.Det finns en hel del oklarheter här som jag menarhar lett till att oberoende ochintegritet har satts i fråga. Varför vågar ni inte riktakritik på den här punkten, ?Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag tror att det skrivna och det sagdaär kritik nog. Den fråga som ni har hängt upp helasaken på är huruvida han skulle ha offentliggjortavtalet. Ni kan själva se i texten att han har åtminsto-ne ett par tre möjligheter enligt den nuvarande tryck-frihetsförordningen att hävda att han inte behövergöra det.Sedan vill jag gå tillbaka till det inlägg som Tobi-as höll. förförde kammarengenom att försöka citera utfrågningen, som liggernågra veckor tillbaka i tiden. sade tilloss, sade , att sådana här avtal har välockså alla ni i KU använt er av. Så sade inte GöranPersson. Citat ska vara korrekt återgivna. sade så här: Arbetsmetoden som används i det härdokumentärprojektet, att ge bakomliggande resone-mang och förklaringar, är det väl ändå många av er iutskottet som har använt.Han använde ordet "arbetsmetoden" under hän-visning av källskyddet. Jag skulle vilja ställa en fråga:Är det någon här i kammaren, erfaren politiker ellerung, som inte har begagnat sig av källskyddet ocharbetsmetoden som sådan? Det är ju en självklarhet.Där hade en rent ut sagt felaktig citat-återgivning.Sedan säger att SVT:s förtroendeallvarligt har skadats. Att gå så långt som att säga atthela SVT med sin långa historia har skadats allvarligär väl ändå att ta i. Men visst har det skadats. Det äringen tvekan om det. Det bör föranleda en rejäl dis-kussion i den kommande public service-beredningsom nu är under utarbetande. Det gäller även villko-ren. Jag tror inte att någon av oss riktigt accepterarsådana här avtal fortsättningsvis.Anf. 128 () replik:Fru talman! Det känns smickrande att få höra attjag har förfört kammaren. Jag tycker ändå att det varrätt uppenbart under den utfrågning vi hade av GöranPersson i utskottet att ville säga attden typen av avtal som han hade ingått var relativtvanliga också bland ledamö-ter. Jag vill säga att det inte är så. Vi har inte avtalmed landets ledande politiska journalist där vi kanundgå att bli granskade.Som jag sade är det en speciell situation när lan-dets statsminister ingår ett avtal med landets ledandepolitiska journalist. Jag är möjligen en viktig person iKenth argumentering , men jag är intelandets statsminister. Därför känner jag inte att denkritiken riktigt träffar mig.Kenth svarar inte riktigt på min fråga.Det finns ju olika delar i vår kritik. En del av vårkritik handlar just om att det här avtalet har lett till attSveriges Televisions integritet, oberoende och själv-ständighet har inskränkts. Det är en viktig del av vårkritik. svarar inte på min fråga omKenth inte kan instämma i den kritik somvi faktiskt riktar i vår utskottsreservation.När det gäller frågan om offentlighet, offentliggö-rande och ökad insyn säger att dethade varit bra om så hade skett. Ett naturligt sätt attgöra det är ju att göra precis det vi säger i vår ut-skottsreservation, det vill säga agera på ett sådant sättatt detta avtal hade kunnat registreras som allmänhandling i . Det måste ju vara dennaturliga slutsatsen av det som ochutskottsmajoriteten säger, nämligen att man ska ha enökad offentlighet och ökad öppenhet. Det skulle in-nebära att medborgare kan gå till Regeringskanslietoch titta på den här handlingen. Det måste vara detenklaste och bästa sättet att öka offentligheten ochöppenheten i processen. Varför kan ni inte ställa upppå den här kritiken om ni tycker att det är viktigt medökad öppenhet och insyn när det gäller det här avta-let?Anf. 129 () replik:Fru talman! Låt mig först säga något till TobiasKrantz om det som var sagt på utfrågningen. Jag harprotokollet med mig. Jag kan alltså läsa högt. Jag tror att jag tar tillfället i akt att läsa högt.Ordförande ställer frågan. Hansäger som avslutning: "Det handlar inte bara omexakt vad som står i lagtexten utan också synen påintegriteten och omdömesfrågan här." Då svarar Gö-ran : "I en mening skiljer sig det här avtaletfrån vad som är normalt: Det är längre . Menarbetsmetoden, att jag samtalar med journalister ochgör det utan att jag blir röjd som källa - jag ger bak-grund och sammanhang som gör att de i sin tur kangöra en korrekt analys - det är den normala. Jagskulle inte vara särskilt överraskad om de flesta avKU:s ledamöter som sitter framför mig nu har använtsig av precis samma arbetsmetod. "Det är ordagrant, och jag ställer mig bakom detsynsättet. Jag skulle vilja höra om det finns någon härsom inte har begagnat sig av en sådan metod. Det varalltså fullständigt fel citerat av har han två påståenden som jag ska för-söka kommentera. inskränker sig att säga att SVT:s oberoende har inskränkts. Nysssade han att det allvarligt har skadats. Oberoendet harinte inskränkts. De har hur många reportrar och hurmånga aktiva medarbetare som helst som producerarprogram dagligdags, timme för timme. Det här var enjournalist, och det var illa nog. Men det har inte fåtthela företagets förtroendekapital att rämna. Det ärnaturligtvis horribelt att påstå något sådant.Sedan frågar om det inte hade varit bättreatt offentliggöra detta. Partiledare har ju möjligheteratt gå via sina partier och låta bli att offentliggöra.Hur många partiledare och hur många partipolitikerhar inte låtit bli att offentliggöra olika saker som intehar med den offentliga myndighetsutövningen attgöra.Anf. 130 TREDJE VICE TALMANNEN:Innan nästa replikomgång vill jag passa på attmeddela kammaren att jag gör den bedömningen attdebatten med anledning av konstitutionsutskottetgranskningsbetänkande nr 30 inte kommer att varaavslutad till . Därför utgår voteringen kl. 16.Det kommer inte att finnas någonting att votera om.Anf. 131 ()replik:Fru talman! har rätt på en punkt,och det är när han citerar att detta avtal skiljer sig frånandra avtal på en avgörande punkt. Det är nämligenlångt över tiden. Därmed har det en särskild karaktär.Det intressanta är att den majoritetstext som KenthHögström pläderar för inte skiljer sig särskilt mycketi grundanalysen från den som reservationen gör. Jagkan citera ur den: "Därutöver vill utskottet framhållaatt när det gäller frågor som rör statsråds relationermed public service-företagen, vid sidan av det somförekommer inom ramen för formulerandet av företa-gens uppdrag, bör statsråden iaktta en hög grad avförsiktighet så att risk inte uppstår för att företagenssjälvständighet och oberoende rubbas eller derasgranskande uppgift påverkas. "För att börja i den ändan: Vill att det här avtalet inte har inneburit någon riskför att den granskande uppgiften påverkas? Det visa-de sig att inte ville fortsätta medErik i samma roll som tidigare i dengranskande funktionen. Finns det ingen risk att dengranskande uppgiften påverkades genom detta avtal?När det gäller oberoendet och självständighetennoterade jag alldeles att sadeatt förtroendet för SVT har skadats. Handlar inte detjust om förtroendet för företagets oberoende ochsjälvständighet? Vilket annat förtroende handlar det iså fall om?Jag säger detta därför att det är mot denna bak-grund som vi hävdar att det i någon form borde haoffentliggjorts att statsministern vidtagit en sådan häråtgärd.Kenth ! Det vore bra att få de frågornabelysta.Anf. 132 () replik:Fru talman! Till att börja med är i vart fall GunnarHökmarks citatkonst ett strå vassare än TobiasKrantz. Du kunde i alla fall läsa högt ur protokollet.Det som du sade är riktigt. Vi har skrivit det vi harskrivit. Vi menar självklart, och det är vi helt överensom, att statsråd bör iaktta försiktighet i sitt umgängemed public service- eller medieföretag över huvudtaget. Men det är en något annan fråga, för det är engenerell regel som måste tillämpas.Här har statsministern fått en möjlighet att delta iett dokumentärprojekt under källskydd av SVT, i tronatt det ska berika forskningen därefter. Jag kan inteens i någon vild fantasi tänka mig att den aktuellereportern inte har begagnat sig av olika uppgifter somhar kommit fram i fördjupningsstudier eller kom-mentarer. Det har han själv sagt på Publicistklubben.Det är ganska självklart. Han har dessutom sagt atthan har handskats med detta omdömesfullt, och detgissar jag att han har försökt göra.Men jag håller med om att det finns en risk, ochden risken är påtalad. Jag tycker dessutom att förtro-endet i någon mån har skadats. Jag vill inte gå sålångt som att säga "allvarligt skadats". Det skulle jagaldrig skriva under på eftersom jag vet att det gällerett företag som sjuder av liv. Det har 700 arbetandejournalister och flera tusen medarbetare som görresearchjobb och producerar program. Jag kan intetänka mig att förtroendet har allvarligt skadats av atten reporter med en chefs godkännande har haft dettaförhållande. Det är att ge det här orimliga proportio-ner.Men anser att det är den slutsat-sen som man ska dra, ska den frågan givetvis lyftasupp till Public service-beredningen.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Det handlar för det första inte om do-kumentärfilmsprojekt i största allmänhet. Det handlarinte om en reporter bland hundratals andra. Dethandlar om den journalist som i två valrörelser harstått för den övergripande granskningen och utfråg-ningen av partiledarna och som varit den ledandenyhetskommentatorn.För det andra insåg när detblev offentligt att det inte gick att fortsätta med ErikFichtelius i den rollen. Man förstod att det riskeradeatt skada förtroendet för . Det vardärför som jag tidigare till ställdeföljande fråga, som han faktiskt inte svarade på: Hardetta avtal inneburit en risk att skada förtroendet förSveriges Television, och har det medfört en risk föratt påverka granskningen?I sin majoritetstext skriver medflera att statsrådet inte bör ingå avtal som leder till ensådan risk. Om det är vi helt överens, men den cen-trala punkten är nu: Är detta avtal av den arten att detinnebär risk? Kommer man fram till den slutsatsenkommer man också fram till nästa steg, nämligen attstatsministern då borde ha vidtagit en åtgärd så attden risken inte uppstod. I så fall bör man ge stöd åtreservationen.Så än en gång, i den sista repliken i detta replik-skifte: Innebar detta avtal en risk att skada förtroendetoch en risk att påverka granskningen, precis det somni säger att statsrådet i avtal bör undvika att skapa?Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag har ingått många avtal i mitt liv,flera i affärslivet än i det politiska livet, och jag vetatt alla avtal bär frö av risk. Det går självklart aldrigatt gardera sig mot att man inte försätter sig själv ellernågon annan i klammeri.Men låt mig hänvisa till eget svarpå den frågan under utfrågningen. Det är återigenordföranden som ställer frågan, och svaret utvecklasså här:Sedan var det den andra historien. Hur SVT age-rar är företagets sak.