prot · GQ0937 · 2003-12-16 00:00:00 — Sedan har argumenten kantrat till att få bort den avskyvärdatalibanregimen.Vänsterpartiet har aldrig försvarat . Men vi menar, frutalman, att det till stor del handlar om vedergällning i syfte att stärkaUSA:s egen ställning i området. Hämnden har använts för att etablera envärldsordning i vilken ges rätten att bedriva krig efter eget gott-finnande och utan begränsning . Det finns många avskyvärda regimeri världen men vi kan aldrig ge någon rätten att bomba bort dem som viinte gillar. Detta leder till ett folkrättsligt moras där den starkes rätt ärviktigare än att vi tillsammans formar en värld i fred. Kampen mot terro-rismen borde - ja, ska - föras med andra medel.Vänsterpartiets kritik mot krigföring i kvarståralltså. har på bräckliga grunder utpekat yt-terligare en stat, , som en fara vilken även den måste bekämpas ge-nom en omfattande krigföring.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag noterade att i början av sitt anfö-rande var glad över att kunna konstatera att de trupper som från Sverigessida sänts till ISAF inte har varit i strid och inte är stridande förband.Jag tror att och jag har olika uppfattningar. Övrigapartier i utskottet var väl ganska eniga med i bedömningen attdet ändå är så att det här ISAF-mandatet är ett mandat under kapitel VII,det vill säga fredsframtvingande åtgärder. ger rätt att använ-da våld - alltså strid. Men som tur är har de här trupperna inte varit ut-satta för beskjutning eller behövt vara i strid.Min fråga till är följande. Om CIMIC-enhetenhade varit utsatt för beskjutning - vi vet ju att de är förberedda för strid;även om det inte är en underrättelsepluton är man också när det gällerCIMIC-insatsen beredd på att kunna strida - under de se-naste sex månaderna, skulle ni då inte längre stödja utskottets betänkandenär vi nu här i kammaren behandlar det?Anf. 179 () replik:Fru talman! Det är fråga om två olika saker. Detta är en kapitel VII-uppgift. Det handlar alltså om fredsframtvingande. Man har när det gällerett sådant uppdrag rätt att använda våld om man blir angripen; det haralltså FN-styrkan. Detta är en sak, och vi har ställt upp på det.En annan sak är i stridande förband. Det som jagrefererade till är ett uttalande som faktiskt gjordes i ett TV-program därdet av en ledande folkpartist påstods att våra trupper var med i kampenmot . Jag tror att det är väldigt viktigt att skilja på de här saker-na.Vi är mycket medvetna om och har ställt upp på att det handlar om enkapitel VII-situation här. Man har då rätt att använda våld men det är enhelt annan sak.Anf. 180 () replik:Fru talman! Vi är helt eniga, , om att våra trupperinte är i för att bekämpa , utan de är där för att byg-ga upp . Jag vill hävda att det är felciterat när det gäller denledande folkpartisten. Det har aldrig av någon folkpartist hävdats att vihar skickat trupper till av nämnda anledning. När det där-emot gäller talet om att de här trupperna är i strid vill jag säga att det ärett faktum att de är stridsberedda. Men som tur är har de aldrig behövtvara med i strid.Anf. 181 () replik:Fru talman! Det är bra att och jag är över-ens om att det inte har varit så att man strider så att säga på sida idetta sammanhang - alltså att man är med i kampen mot - utanman är med i FN-styrkan och har bakom sig ett kapitel VII-uppdrag. Detär utomordentligt bra att vi är överens om det.Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag har bara en kort fråga. Jag tog fasta på ord om att kampen mot terrorismen ska föras med andra medel.Då blir jag väldigt intresserad: Vilka är dessa medel?Jag har även en annan fråga till : Vill vrida tillbaka klockan till den tid då talibanerna härskade ochrådde i ? Hon talar om att man ska använda andra medel föratt bekämpa terrorism. Jag är inte för krig och för att man ska ha ihjälfolk. Det skulle vara väldigt intressant att höra om harfunderat över vilka medel vi ska använda för att komma till rätta medsådana som till exempel al-Qaida.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag sade att artikel 51 i ger rätt till självför-svar, och man har utvidgat den artikeln till att omfatta en stor terror-attack.Det som vi ser är att man har fört krig i i över ettår. Al-Qaida har fortfarande inte så att säga störtats. Man har inte kommitåt alla delar av , och är fortfarande på fri fot.Terrorism ska bekämpas genom underrättelseverksamhet, genom po-lisiära åtgärder och samarbete. Men att föra ett krig under -och man har inte återkommit till FN med frågan - är det som vi kritise-rar, och det har vi gjort många gånger.Kvinnoförtrycket är av gammalt datum. Jag och mitt parti ställer ossinte alls bakom på något sätt, men man skulle kunnakomma åt terrorismen med andra medel. Det bästa sättet är att användasig av fattigdomsbekämpning, att vi ser till att man löser konflikter medfredliga medel och att man har en internationell verksamhet som integöder terrorism där orättvisor råder och där fattigdom och hopplöshet ären grogrund för terrorism.Anf. 184 () replik:Fru talman! Vi är ju överens om att ska fortsätta att närvara iKabul med omnejd. Men då vill jag fråga : Hur trorhon att situationen skulle vara för de FN-trupper där ingår,ISAF-styrkan, om försvann från ? Skulle fortfarande vilja ha svenska militärer, svenska pojkar och flickordär?Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag tror att det är oerhört väsentligt att vi har en FN-styrka där, och den gör ett otroligt bra arbete. Vi har helt ställt oss bakomatt man utför ett kapitel 7-uppdrag i Afghanistan.Anf. 186 ():Fru talman! Egentligen borde det här vara en obehövlig debatt efter-som alla partier är så rörande eniga om internationell truppnärvaro nu ärmer än behövlig i åtminstone . Och jag säger mer än behövlig ef-tersom jag och många med mig har påtalat att det kanske finns ett ännustörre behov utanför huvudstaden, till exempel i de norra delarna avAfghanistan. Där finns stora, välutrustade och väl tränade inhemskatrupper som inte har någon annan legitimering än sin egen, och de opere-rar med våld och i egna syften.I huvudstaden finns ju bland annat den svenskatruppen, och den ska där förbli efter det att detta beslut ärfattat. Där är också säkerhetsläget för befolkningen och för den sköra -men ytterst nödvändiga - samhällsuppbyggnaden gott,enligt rapporter.Fru talman! Men än är världen tyvärr inte sådan att vi klarar oss utanen internationell legitim aktör som stödd på militärstyrka kan upprätt-hålla lugn när det gäller skurkar, ligister, självutnämnda krigsherrar ochbeväpnade vilda förband. Så FN:s insats behövs, och stöderdet svenska bidraget. Därmed yrkar vi bifall till förslagen i betänkandet.Men med detta sagt har jag trots allt några principiellt viktiga kom-mentarer att göra i samband med att vi nu står i begrepp att fatta det härbeslutet.Den fösta kommentaren handlar om den geografiska utvidgningen avengagemanget, av skyddet. Jag önskar en insats från sida för attförmå FN att inte bara fortsätta med det humanitära uppbyggnadsarbetetutan gärna bidra till att biståndet blir större än vadsom nu är överenskommet och också till att skyddsstyrkorna under nästaår kan placeras ut på fler befolkningscentrum i landet. Till detta får riks-dagen i så fall återkomma med eventuella nya beslut, om det skulle bliläge att utöka det svenska engagemanget.Min andra kommentar är mycket viktig för oss miljöpartister och förmånga verkliga fredsvänner. Det är oerhört noga att det väldigt tydligtframgår i texter i till exempel betänkanden, i propositioner, i Försvars-maktens skrivelser och över huvud taget i all offentlig kommunikation attskillnaden är tydlig mellan å ena sidan FN-förbanden och å andra sidande oförsvarliga antiterroristkrigshandlingar som fortfarande iscen-sätter i Afghanistan.Över det senare råder tyvärr inte svensk riksdag och inte heller vårregering. Men regeringen har aktivt valt att placera två personer i ,vid US som är basen för de världsvida terroristbekämp-ningsoperationerna och som försåtligt döpts till Enduring Freedom. En-ligt propositionen har vår regering funnit det strategiskt lämpligt att varamed i den militära samordning som sker där, och detta är enligt vår me-ning beklagligt.För afghaner i allmänhet kan det vara svårt nog att skilja mellan denena och den andra sortens trupper. Vilka är fiender och vilka är vänner?I en fact sheet från det amerikanska försvarsdepartementet som jagtog del av har man helt sammanblandat vilka svenska insat-ser i som går till vad. Utan urskiljning räknas de två svenskaCENTCON-representanterna glatt upp jämsides med de 45 soldaterna iISAF-styrkan. Det här skapar förvirring på svensk, på afghansk och påinternationell botten, och det minskar vår trovärdighet.Vi gröna vill således med gott samvete och utan risk för ifrågasättan-de kunna hävda att ISAF-styrkan inte kan, inte bör och inte ska samman-blandas med den amerikanska rena krigföringen.Min tredje kommentar handlar om kvinnorna. Så sent som i går, isöndags, belystes i P 1:s Godmorgon världen och i SVT:s Agenda-program situationen i med avseende på kvinnorna. Tyvärrutnyttjas kvinnorna igen, om än på ett metaplan, som intäkt, som alibioch till och med som förevändning för att fortsätta intervenera, bombaoch desarmera talibaner och terrorister. Detta konstaterades i gårdagensrapportering. Men, fru talman, man kan inte bomba bort burkan!Förtrycksmekanismerna och den traditionella mörka kvinnosynensitter djupare än vad omvärlden ville kännas vid också sedannär man här i kammaren sade: kan kvinnorandas fritt igen, måla naglarna och lyfta bort burkan sedan Afghanistanfallit ur talibanernas händer.I vårt eget land, som en jämförelse, har kvinnoförtrycket först , 100år efter med flera, börjat att luckras upp på ett sätt somkanske kan inge ett visst förtroende. Så är tidsperspektivet.I dag lär offren för den amerikanska aggressionen i kun-na räknas till över 5 000 spillda liv. Bör man då ställa upp valet så attburkan ställs mot livet? Nej, knappast. Det är i inget av fallen fråga omnågon enduring freedom, någon bestående frihet.Så, ärade ledamöter, vad är det skydd som afghaner och kvinnorna iAfghanistan erbjuds mot B 52-bomber? Varför har inte FN tagit på sigansvaret att i enlighet med sitt absolut grundläggande fredsuppdrag ävenskydda mot en överspelad terroristjakt?Min fjärde kommentar handlar om att ingen här i bör leva iföreställningen att det som hände och hänt i är en sak som ärisolerad från det som just nu händer och är på väg att hända i Irak.Mobiliseringen runt , de amerikanska soldaterna som enligt dags-färska uppgifter redan står på botten, dribblandet med vapenin-spektioner och omgivningens undergivna tystnad inför hotet om att USAåterigen är beredda att unilateralt ingripa mot vad de definierat som enfiende är alltsammans en logisk förlängning av angreppet på Afghanistanför säkrandet av oljeintressen och en manifestation av samma förakt förmänskliga värden. Om det bör den här tala mycket mer.Anf. 187 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut ibetänkandet.Det här är ett viktigt betänkande därför att det handlar om en mycketviktig sak, nämligen att ska bidra till den internationella styrkanISAF som har till ansvar att hålla säkerheten och därmed främja utveck-lingen i med omnejd. Det vore ju konstigt om inte också idet här fallet skulle ställa upp. Det är viktigt att alla goda krafter gör det.Det är också ett allvarligt beslut. Det är faktiskt ett av de mest allvar-liga beslut som en riksdag har att fatta, att skicka unga kvinnor och mäntill ett mycket farligt uppdrag. Det kan faktiskt bli så att vi får anledningatt resa ut till och ta emot kistor. Jag säger detta därför att jagtycker att det finns anledning att erinra sig detta när man fattar den härtypen av beslut. En riksdag, ett nationellt parlament, har sällan anledningatt fatta allvarligare beslut än detta. Det är också därför vi historiskt setthar varit mycket noggranna med att ha en enig riksdag bakom ett betän-kande. Jag tycker att det ligger en väldig styrka i det, för alla de som skaställa upp på det här, de max 45 - det blir väl fler framöver - ska kännajust att är enig om detta deras uppdrag.Med detta, fru talman, har jag egentligen klarat av de två punkter somjust det här uppdraget handlar om.Sedan är det två andra punkter som snarare är övertoner och inte in-går i själva betänkandet, men som det kanske är viktigt att beröra efter-som de har varit uppe i debatten.Den ena är önskvärdheten att kunna ha ett ISAF som täcker en störredel av . Det är ju en stor enighet om att det vore önskvärt.Bekymret i det hänseendet är att vi européer bland andra har för litenkapacitet. Vi förmår inte uppfylla de önskemål som vore berättigade omatt också inrätta motsvarande säkra zoner i första hand kring de storastäderna utanför men naturligtvis helst av allt att man kunde spridadem över landet. Det är en kapacitetsfråga som bland annat berörs i deteuropeiska konventet och på andra ställen. Det är ett betydande ansvarockså för riksdag, för det handlar om att vi när vi ska beslutaom försvarets budgetar och försvarets organisation måste leva upp till deord som vi säger här inne när vi menar att det ska finnas större kapacitet.Det är naturligtvis inte rimligt att enbart ska ha 45 personer. Viborde ha en betydligt större kapacitet från svensk sida. Men, som sagt,det är en sak för en annan diskussion och inte just i det här ärendet.Det är en fjärde punkt som jag vill ta upp. Jag blev ganska häpen närjag satt här och lyssnade på och . Ärdet så att och inte erkänner den afghanskalegala regeringen? Det verkade på och om den inte funnes. Det var ju faktiskt en av FN ledd process somledde fram till den afghanska transitional authority, en FN-process. Nikanske minns TV-bilderna från Petersberg utanför . Det är dennatransitional authority som har ansvaret för säkerheten i och i lan-det i sin helhet. Det är inte eller något annat land. är jufaktiskt ett suveränt land, och landets lagliga regering bär det ansvaret.Det står till och med i FN-resolutionen. och kan läsa där att det är just den regeringen som bär ansvaret fördetta. Om den vill använda sig av hjälp för detta är det den regeringenssak att göra det, på samma sätt som om ansåg sig angripet skullekunna begära hjälp från andra länder. Det är alltså inte som pånågot sätt tar sig någon rätt i Afghanistan.Den afghanska legala regeringen framkom ur en FN-process som jagnu hoppas att och erkänner, för i de anföran-den som ni höll underkände ni ju FN-processen om . Detfinns anledning att i så fall korrigera och ta tillbaka det ni sade från talar-stolen, för den position som vi har är viktig för FN:s process i den härdelen. Det handlar alltså inte alls om att tillämpar något slags själv-försvarsklausul.Den första delen, innan den här regimen var auktoriserad, byggde påflera FN-resolutioner, till och med från . Det var julångt innan som FN krävde att utlämnas från - jag tror att det var eller1999 - så den delen är otvivelaktig.Efter det att den nationella övergångsregeringen, om jag får kalla denså, i bildades är det klart att det är den som bär ansvaret föråtgärderna. Och det är den som har att auktorisera eller annansnärvaro som finns i . Det här måste vi vara kristallklart nog-granna med och inte underkänna FN-processen.Jag skulle vilja veta om respektive under-känner hela Petersbergsprocessen och loja jirga, för det verkade på eraanföranden som om det inte var en acceptabel utan att ni trodde att detrörde sig om något slags kolonialisering eller kolonialkrig. Vi måste välha respekt för territoriella integritet och för den afghanskalegala regeringens rätt att fullfölja det ansvar som den är ålagd just avFN.Anf. 188 () replik:Fru talman! Eftersom jag blev apostroferad ska jag naturligtvis svarapå den frågan. Självklart finns det en grundläggande respekt och accep-tans för FN:s processer. Däremot kan man vara kritisk och ifrågasätta hurbesluten har uppkommit och med vilka krafter som de har kommit fram.Hela i gångsättandet av de militära interventionerna runt Afghanistanfinns det oerhört mycket kritik mot från vår sida och från många, mångamänniskor, grupper och länder världen över. Det var en akt av självför-svar, och samma insats har ju fortgått.Det amerikanska engagemanget i är en sak som ärskild från FN-engagemanget. Det här är någonting som vi, och som jagupplevde också , helt enkelt vill tydliggöra. Det är enkommentar som vi har både anledning och behov av att framföra i denhär diskussionen. FN-insatserna står vi bakom. Enduring freedom ochden typen av insatser är någonting som vi har mycket starka tvivel kring.Anf. 189 () replik:Fru talman! Det var ju fel i båda hänseendena.Det första ingripandet innan det fanns en övergångsregering - om vikallar den för det för att använda ett svenskt namn - i sked-de inte som en självförsvarsåtgärd, utan det skedde med stöd av uttryck-liga FN-resolutioner. Det var FN-resolutioner som gav rätten attgenomföra det som de gjorde.Sedan ledde FN en process för att ta fram en övergångsregering. Närövergångsregeringen nu finns bär den uttryckligen ansvaret. Det erinrasom i den resolution som det här beslutet bygger på - läs det gärna! - attdet är övergångsregeringen som bär ansvaret för säkerhet. Idenna stund bär den det legala ansvaret för säkerheten i sitt eget land.Den är inte demokratiskt vald, för man har inte kunnat ha demokra-tiska val. Men man har haft en process som lett fram till den. Då är detalltså den som gör detta. Den har valt att söka stöd i sin uppgift.Underkänner denna regerings rätt att själv fatta de be-sluten? Då är det oerhört allvarligt. Är det åsikt att över-gångsregeringen i inte har rätt att fatta sina egna beslut utanatt det ska överprövas? Ska riksdag överpröva dem ochsäga: Det får ni inte göra för vi gör en bedömning att så inte ska ske?Nu är det faktiskt viktigt att veta detta. Står bakom pro-cessen att ta fram en övergångsregering i eller inte?Anf. 190 () replik:Fru talman! Det är ett lika känt som fult debattknep att lägga slutsat-ser och ord i sin meningsmotståndares mun. Självklart tycker vi att denregering som finns, övergångsregeringen i , är värd alltstöd och all respekt. Det sade jag redan i mitt förra inlägg.Men låt mig nu göra motsvarande sak. Jag vill ha svar på tal frånLennmarker. Är det så att Enduring Freedom genomför ett väl motiveratoch rättfärdigt angrepp på ? Är det mening?Anf. 191 () replik:Fru talman! Den amerikanska operationen Enduring Freedom utförspå uppdrag av den afghanska övergångsregeringen. Det sker på uppdragav den legala regeringen i , som gör den bedömningen. gjort den bedömningen har vi anledning att acceptera det från världs-samfundet i övrigt. Det gör alla länder. Det finns ingen regering som harifrågasatt att detta sker i enlighet med en begäran av den legala afghans-ka regeringen. Skulle den säga nej skulle naturligtvis de amerikanskatrupperna få utrymma . Det är självklart.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § BordläggningAnmäldes och bordladesNäringsutskottets betänkanden2002/03:NU3 Utgiftsområde 21 Energi2002/03:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv2002/03:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingArbetsmarknadsutskottets betänkanden2002/03:AU1 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad2002/03:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsliv9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 december2002/03:98 av () till statsrådet för funktionshindrade föräldrar med förtidspension2002/03:99 av () till statsrådet vad gäller omställningsavtalen2002/03:100 av () till utrikesminister annekteringspolitik på den palestinska Västbanken2002/03:101 av () till vice statsminister inom landstingenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas till snabb-protokoll tisdagen den 21 januari 2003.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställtsden 16 december2002/03:308 av () till statsrådet om ohälsan2002/03:309 av () till statsrådet mot lakritspipor2002/03:310 av () till statsrådet inom flyget2002/03:311 av () till statsrådet av barn utanför hemmet2002/03:312 av () till jordbruksminister /03:313 av () till justitieminister och polisiära uppgifter2002/03:314 av () till försvarsminister i varje hushåll2002/03:315 av () till statsrådet /03:316 av () till statsrådet av psykiskt långtidssjuka2002/03:317 av () till socialminister alkoholsyndrom och LSS2002/03:318 av () till kulturminister i län2002/03:319 av () till jordbruksminister till lantbrukarna2002/03:320 av () till utrikesminister dödshot mot tibetaner i Kina2002/03:321 av () till utrikesminister /03:322 av () till utbildningsminister av kvinnliga professorer2002/03:323 av () till miljöminister av vildsvinFrågorna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokolltisdagen den 21 januari 2003.11 § Kammaren åtskildes kl. 20.20.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 36 (delvis),av andre vice talmannen därefter till och med anf. 81 (delvis),av tredje vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 124 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.3