prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Jag kan ha viss förståelse förreservantens uppfattning, men det är ändå ytterst enbudgetfråga och får behandlas i samband med bud-geten.Jag vill i sammanhanget erinra om att Riksdagensrevisorer i rapporten på uppdrag nyligenhar framfört att det finns brister i kostnadskontrollenav arkeologiska undersökningar och att exploatörensom ska betala för de arkeologiska tjänsterna har småmöjligheter att påverka och kontrollera de kostnadersom berättar om. Denna rapport harremitterats och avses senare resultera i ett förslag tillriksdagen.Två frågor som går in i varandra är utbildningennär det gäller de kulturhistoriska lämningarna i sko-gen och översynen av kulturminneslagen. Det ärnaturligtvis viktigt att det även på detta område kon-tinuerligt sker utbildningsinsatser. De yttersta ansva-ret ligger dock på de ansvariga myndigheterna ochsom utskottet även konstaterade görs detmånga utbildningsinsatser . Det är vårförhoppning att markägare, brukare och entreprenörergenom ökad kunskap om de kulturhistoriskt intres-santa och värdefulla lämningar som finns i skogsmar-ken också får en ökad förståelse för behovet av skyddför de kulturvärden och kulturhistoriska spår somfinns kvar från forna tider. Det kan exempelvis vara iform av odlingsrösen, husgrunder och fångstgropar.Informations- och utbildningsinsatser görs i daginom projektet och historia. Vi anser därför attdet inte för tillfället behövs något ytterligare initiativfrån sida.Vad gäller översynen av kulturminneslagen så behandlats av så sent som ,då avslog motionerna. Vi tycker, som detstår i betänkandet, att det är olyckligt om bevarande-intresset ställs mot brukarintresset, men vi hoppas attförståelsen ska öka genom ökad kunskap om forn-lämningar hos markägare. Därför vill vi inte, frutalman, ta något initiativ till översyn av lagen.Inom ramen för det tidigare nämnda projektetSkog och historia kan också erfarenheter tas in vadgäller markägarnas inskränkning i markanvändningoch därigenom eventuellt intäktsbortfall.När det gäller fornfynds placering tycker jag attdet är viktigt att påpeka att det på något vis ligger eninneboende konflikt mellan de lokala, regionala ochcentrala intressena. Vår inställning är att denna verk-samhet ska präglas av generositet som detäven kommer att bli en dragkamp mellande olika instanserna.Det är oerhört positivt att det finns ett lokalt enga-gemang när det gäller vår historia. blir detsvårt att komma till ett läge där alla blir nöjda. Vi hari utskottet konstaterat att en stor del av fornfyndenredan i dag placeras på de regionala och lokala muse-erna, och givetvis vill vi att det även i fortsättningenska vara så.Utskottet har inhämtat att det mellan och pågår endiskussion om möjligheten att tillämpa en förenkladoch regionaliserad fyndhantering.Till sist, fru talman, gäller det förvaltningen avkulturhistoriskt unika anläggningar. Just nu sitter enutredning och ser över de frågor som rör skydd förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, och vi vill inteföreslå ändringar innan denna är färdig. Dessutomhandlar det ytterst om resurser, och även den fråganfår behandlas i samband med budgetpropositionen.Fru talman! Jag har redan yrkat bifall till utskot-tets förslag i dess helhet.Anf. 258 ()replik:Fru talman! Jag får hälsa välkom-men till debatten. Det är alltid trevligt att få debatteramed både kända och icke kända debattörer - det är såhär vi ska lära känna varandra.Precis som jag sade i mitt anförande vill jag slåfast att kulturminneslagen ger ett mycket starkt skyddför fornlämningar. Det är någonting som riksdagenhar beslutat om.När det gäller en av reserva-tioner, där vi vill ha en översyn av kulturminneslagen,svarar majoriteten att det är olyckligt om olika bru-karintressen ställs emot varandra. Jag ser det snarareså, fru talman, att den inställningen skapar precis detproblem som Socialdemokraterna med flera partier ärrädda för ska uppstå. Det skapar alltså motsättningarmellan olika intressen.Socialdemokraterna och utskottsmajoriteten väd-jar i det här fallet till att markägare ska få förståelseoch ökad kunskap och därmed vara villiga - under-förstått - att betala, eller att inte kräva ersättning. Jagförstår inte riktigt det där.Fru talman! Jag skulle önska att förklara för mig , även kortfattat, varfördet här kravet tillgodoses till viss del när det gällernaturvärdefulla markområden, där det är naturhänsyn.Där finns det en sådan beredskap, men inte när detgäller kulturmiljövården. Vad är skillnaden? Detskulle jag vilja höra förklara för mig.Anf. 259 i Simris-hamn (s) replik:Fru talman! Jag tänker följa de linjer som vi hardragit upp i betänkandet. Vi i majoriteten följer denlinjen att det ankommer på de kulturmiljövårdandemyndigheterna att kontinuerligt följa upp effekternaav gällande bestämmelser, att hålla sig underrättadeom eventuella problem som följer av dessa och att tillregeringen rapportera om problemen och föreslå deändringar av gällande bestämmelser som bedöms varanödvändiga.Det är lite torftigt att läsa, fru talman, men det ärmin inställning att vi följer betänkandet.Anf. 260 ()replik:Fru talman! Jag hade kanske inte väntat mig någotannat än att skulle följa betänkandetoch det som står där. Jag tycker ändå att det är intres-sant med en diskussion, för jag tror att den är väldigtviktig för det framtida arbetet.När det gäller de ansvariga myndigheterna vetGöran , som var med i budgetbehandlingen ihöstas, att de myndigheter som ansvarar för kultur-miljövården, bland annat , inte har fåttmer pengar av regeringen utan snarare mindre pengar.Den debatten hade vi . Att där ytterligarelägga de här kraven att göra bedömningar av omersättningar till markägare ska vara möjliga ellerförsvarbara i en situation där inte ellerregeringen stöder en sådan tankegång förefaller migsom en utopisk situation.Vi kristdemokrater återkommer till den här frå-gan. Just i fråga om naturvärdena och kulturmiljövår-den, som är riksintressen, har Socialdemokraterna ettannat perspektiv. Jag har inte fått svar här påfrågan varför de har det.Anf. 261 () replik:Fru talman! Vi vill gärna testa och träna dig litegrann, . Det är därför som vi tar repli-ker på dig i denna sena timme.Göran talade om att det var bra medlokalt engagemang för historia och att det mesta visaslokalt. Men det som inte visas är de riktigt intressantafynden. Jag nämnde till exempel silverskatten utanförSundsvall.Jag skulle vilja höra hur ser påtanken att man i stället för att låta det ligga i en källa-re i skulle ha det på ett lokalt mu-seum, som kan garantera säkerheten, och låna ut detom man i vill göra en utställning ochsamla alla de stora fynden. Är det en tanke som attra-herar ?Anf. 262 i Simris-hamn (s) replik:Fru talman! Vi har i mångt och mycket en samsynom frågorna. Vi vill att så mycket som möjligt ska ut,men det finns vissa begränsningar i det hela. Vi vetatt placeras avalla fynd som grävs fram i de regionala museerna, påderas begäran. I övrigt tas det om hand av Statenshistoriska museum, som är ett arkeologiskt ansvars-museum.Jag skulle också vilja nämna att utskottsmajorite-ten avvaktar och Statenshistoriska museums pågående diskussion. Vi villavvakta den diskussionen innan vi tar vidare ställ-ning. Jag tror att det kan komma fram vissa intres-santa ställningstaganden där.Anf. 263 () replik:Fru talman! Tack och lov att vi har en ny chef förRiksantikvarieämbetet som kommer från Sundsvalloch vet hur det är på orter där man har få fynd!Precis som säger är det 70-80 %som visas. Men det är ju de övriga 20-30 procentensom är de stora, intressanta skatterna, som skullekunna skapa ett sammanhållande intresse för historialokalt. Det ger ju så oändligt mycket mer om man fårkomma och se naturliga och äkta saker än att bara sepå bilder.Jag fick inget direkt svar av , annatän att man väntar på en utredning. Det är väldigtflummigt.Anf. 264 i Simris-hamn (s) replik:Fru talman! Jag kan bara sammanfatta det helamed att säga att vi har en samsyn och att det blir in-tressant att följa debatten framgent. Det är möjligt attdet finns andra utvägar, där vi kan lösa bekymren vadgäller det lokala intresset. Det är oerhört tacksamt attvi har det och att det finns.Anf. 265 ():Fru talman! Jag vill här i kammaren lyfta fram enmotion som behandlas i detta betänkande. Det rör sigom att ska byggnadsminnes-förklara sjömärket Valen på Kalvsund i Öckerökommun.Ön är en av tio bebodda öar i Göteborgsnorra skärgård. Den har spelat en viktig roll i skär-gårdens historia . Sedan flera hundra årtillbaka har Kalvsund varit känd som sjömärkenas ö.Sjömärket Valen, som står på öns högsta topp ochsyns vida omkring, har länge varit ett sjömärke somanvänts av sjöfarande.Det finns en så kallad kompassros inhuggen i ber-get under Valentornet , och åtminstonesedan dess har platsen fungerat som en fyrbåk för attvägleda sjöfararna hem. Denna kompassros är belä-gen direkt under Valen och finns registrerad i forn-minnesregistret.Valen uppfördes i trä . Sjömärket är ettmycket välkänt märke och tjänar som en identifika-tion för Kalvsund. Men sjömärket är mycket meravärt än så. Sjömärket är nämligen av kulturhistorisktintresse som ett unikt landmärke som visar hur sjöfa-rarna i en svunnen tid navigerade långt innan detfanns GPS eller andra moderna navigeringsinstru-ment.Fru talman! Enligt lagen (1988:950) om kultur-minnen finns det två typer av kulturminnen: fornmin-nen och byggnadsminnen. I 2 kap. lagen om kultur-minnen definieras vad som avses med fornminnen,vilka delas upp i fasta fornlämningar och fornfynd.Där sägs att fasta fornlämningar är lämningar eftermänniskors verksamhet under forna tider som hartillkommit genom äldre tiders bruk och som är varak-tigt övergivna. Sjömärken nämns som ett av mångaexempel på vad som kan vara att betrakta som en fastfornlämning. Fasta fornlämningar är skyddade enligtkulturminneslagen. utövartillsyn och meddelar föreskrifter till skydd för fastafornlämningar.Det finns 26 sjömärken som är klassade som fastafornminneslämningar. Av 3 kap. lagen om kulturmin-nen följer att sjömärken i princip inte är att betraktasom byggnadsminnen. Där sägs bland annat att enbyggnad som är synnerligen märklig genom sitt kul-turhistoriska värde eller som ingår i ett kulturhisto-riskt synnerligen märkligt bebyggelseområde fårförklaras som byggnadsminne av . Oak-tat detta finns det sjömärken som förklaras sombyggnadsminnen. De är dock enbart två till antalet.En är belägen på östkusten på och en påVästkusten i kommun.Det finns också 41 fyrplatser som är byggnads-minnesförklarade.Enligt finns det sammanlagt över 400 000 platsermed omkring 1 miljon fasta fornlämningar och andrakulturlämningar registrerade i . Av dessa äralltså 26 sjömärken, och 2 är byggnadsminnesförkla-rade.I betänkandet står det att det är länsstyrelsernasom enligt 3 kap. 4 § kulturmiljölagen beslutar ombyggnadsminnen. Men som jag redovisat är det all-deles för få sjömärken som byggnadsminnesförklarasi vårt land. Detta är förvånande eftersom vi är ensjöfararnation och sjöfarten haft, och har, stor bety-delse för vårt lands uppbyggnad.Därför har jag i min motion velat lyfta fram detta,och jag har gjort det genom att vädja till om att börja med att byggnadsminnesför-klara Valen på Kalvsund. Kanske kan min motionbidra till att sjömärkena runt våra kuster uppmärk-sammas också i statliga verk och på regeringsnivå.Fru talman! Med detta yrkar jag inte bifall till minmotion. Men jag tackar talmannen för att jag fåtttillfälle att lyfta fram en angelä-gen motion om sjömärkens placering i vårt samhälleoch om att de bör vårdas och bevaras för eftervärlden.Jag tackar också er som lyssnat.Anf. 266 ():Fru talman! Kära gamla och nya vänner! Jag villbörja med att yrka bifall till motion 311 i dess helhetoch till reservation 4 under punkt 6. Jag yrkar bifallvad gäller skyddet för skeppsvrak trots att motionen iår har samma lydelse som motionen . Detgör jag därför att det inte har hänt speciellt mycket.Åren går, och vraken blir inte precis yngre. Vividhåller därför vad vi säger i vår reservation om atthalvera tiden för skydd, alltså till . Vi tycker attdet finns mycket som är beklagligt i det här ärendet.Vi uppskattar betänkandet där man säger att samtalpågår men vi tycker nog att det också ska ge resultat.Också när det gäller reservationen om närheten tillfornfynd heter det att samtal pågår - det har det längegjort men det går väl framåt. Åtminstone hoppas videt. i säger här att han ärorolig för en framtida dragkamp. Jag menar att dendragkampen nu har hållit på ganska länge och villbetona kulturarvets historiska betydelse, som natur-ligtvis stärks genom att det visas i närheten av sittursprung.Jag skulle också vilja kommentera den utredningmed en särskild utredare som regeringen tillsatte straxföre jul. Utredaren ska lägga fram förslag om förbätt-rat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelseoch utreda och lägga fram förslag när det gäller reglerom skydd för kyrkstäder och lösöre. Vi är väldigtglada över att den utredaren har tillsatts. Det är väldrygt vi var överens om att utredarenskulle tillsättas. I varje fall var det en annan statssek-reterare som arbetade med detta . Men nuär utredaren alltså tillsatt. Jag antar att utredningenmåste kopplas till den plan- och byggutredning sominte heller riktigt har kommit i gång. Men det är väldär som förändringarna ska ske, för det är väl genomplan- och bygglagen som vi, hoppas jag, ska skyddavåra kyrkstäder.Till sist vill jag, fru talman, anlägga en synpunktpå motion Kr231. Jag känner verkligen stor sympatimed den socialdemokratiska motionären som är be-kymrad över att försvann frånkulturmiljövården. Vi i är inte bara be-kymrade utan också förtvivlade. Vi tycker inte att deträcker med att noga följa detta. Vi har hört hur manute i landet nu i vissa avseenden halverar sin kultur-miljövård utifrån de nya anvisningar som man påRiksantikvarieämbetet är tvungen att ge på grund avdenna ad hoc-lösning.Här valde regeringen, , attlägga hela kultursektorns anslagssparande just påkulturmiljöområdet. Detta tycker vi är så alarmerandeatt vi har för avsikt att ta upp frågan i samband medtilläggsbudgeten. Vi kan bara beklaga att vi inte sam-arbetade med regeringen när det gäller budgeten överhuvud taget men då var vi helt upptagna med att dis-kutera regeringssamverkan. Men vi kommer igen!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Museer och utställningarFöredrogskulturutskottets betänkande 2002/03:KrU3Museer och utställningar.Anf. 267 ():Fru talman! Inledningsvis yrkar jag bifall till re-servationerna nr 1 och 11.Museerna hör till de viktigaste förvaltarna av detgemensamma arvet. Sektorn präglas av en bred folk-lig uppslutning. Många frivilliga krafter ägnar sig åtexempelvis hembygdsföreningar, som tidigarenämnts, men också åt ett antal specialmuseer av olikaslag. Det kan noteras att den vedertagna definitionenav "museum" utestänger merparten av dessa från attdelta till exempel i gemensamma marknadsförings-projekt. Deras framtid är osäker.En möjlighet för dem som gör en arbetsinsats förkulturarvet är att få göra avdrag för sina kostnader, påsamma sätt som till exempel idrottsengagerade. Dettaskulle kunna innebära att det fungerar som ettverkningsfullt kulturstöd. Nya museer som intekan räkna med bidrag från stat eller kommun kan påså sätt få hjälp med att utveckla sin verksamhet.Den statliga museisektorn behöver få en tydligarestruktur. Myndighetsfunktionerna kan samordnas,som den utåtriktade verksamheten präglasav decentralisering och fördelat ansvar. Behovet avstödfunktioner, såsom administration och lönehan-tering men också magasinering och konservering, kanlösas på olika sätt - kanske också genom upphand-ling. Gemensamma magasin skulle kunna erbjudarationella förvaringsmöjligheter för känsliga föremål.Jag vill här gärna peka på ett mycket bra exempeli . har nämligen iLinköping fått klartecken från om ett bidragpå . Därmed finns det en grundplåttill det "skådemagasin" som man länge arbetat för.Det är ett samprojekt för flera av länets museer.Förutom finns Flygvapenmuseum,i , stadsmuse-um, Friluftsmuseet i med i projek-tet. Det intressanta i sammanhanget är att"skådemagasinet" kommer att lokaliseras till Box-holm, en liten kommun i södra , ett om-råde som kan få del av . Därmedsprids museets samlingar och görs genom sin utform-ning tillgängliga för fler människor. Samverkan harkunnat ske mellan olika institutioner.Begreppet nationella uppdrag behöver kanske ut-ökas till museiområdet. De nuvarande ansvarsmuse-erna bör ersättas med en ordning där olika museer,oberoende av huvudman, tilldelas väldefinieradenationella ansvarsuppdrag och där den statliga finan-sieringen regleras i fleråriga avtal. Stor flexibilitetmåste finns när detta system utvecklas. Det kan gällaansvar för allt från samordningen av en hel musei-sektor till att vårda och visa enskilda föremål av stortnationellt värde. En liknande metod bör kunna an-vändas när det gäller det regionala och lokala ansva-ret. Alltså mera flexibilitet.Det är enligt vår mening också viktigt att museer-na inte ges nya uppgifter och ansvar utan att stats-makten tillförsäkrar museerna extra pengarför att täcka de tillkommande utgifterna. Ett exempelpå vad vi avser är de ny kraven på ökat brand- ochinbrottsskydd som har lagts på landets statliga museerutan att dessa har fått extra medel för att klara denviktiga uppgiften.Frågan om hyressättningen av ändamålsfastighe-ter måste också få en ordentlig lösning så att de be-rörda institutionerna får större möjligheter att påverkakostnaderna för lokalerna.Fru talman! är ett märkesår då Sverigeoch spelar huvudroll. Vi har redan hörtdet omnämnas. Jag tänker nämligen på firandet av ettav fyra skyddshelgon, Heliga . Det ären enastående händelse som sätter i centrumför kristenheten i . Jag har själv som kom-munpolitiker i , kulturpolitiker, kunnatfölja planeringen inför det här stora arrangemanget,som faktiskt pågått i flera år.För några år sedan lånades Linköpingsskatten frånHistoriska museet i samband med att Slotts- ochdomkyrkomuseet i invigdes. Slotts- ochdomkyrkomuseet i har inför Birgittajubile-et ånyo gjort en framställning till Historiska museetatt få låna Linköpingsskatten. Det skulle vara ettenastående tillfälle för att visa de unika föremålen påderas ursprungsplats. Vi vet att en stor internationellpublik kommer till . Emellertid har inte gått med på att låna ut skattenoch har avslagit framställningen. Jag tror inte att dethar undgått någon vilka turer som varit i de diskus-sioner som har förts. Jag ska bespara kammarensledamöter de här turerna, men jag skulle vilja vädjatill kulturminister att välvilligt be-handla det överklagande av Historiska museets beslutsom landshövding har lämnat in tillregeringen. har alla länets invånarebakom sig i detta överklagande. Det finns alltså ettstarkt lokalt engagemang för denna fråga i Östergöt-land. Man kan helt enkelt inte förstå den hållning sommuseet har tagit i denna fråga. Vad jag förstår avsaker som jag läst om detta är det mycket prestige.Det kan man bara beklaga när det gäller en så viktigsak för hela . Det är viktigt att skatten kom-mer tillbaka till , i alla fall för en begrän-sad tid. Vi ställer inte kravet att den ska förläggas tillLinköping för alltid. Vi vill låna den ytterligare engång för att ha den i detta unika sammanhang.Kulturministern har mycket klart uttalat att muse-erna ska vara välvilliga vid denna typ av utlåning. Detär min förhoppning att ska lyssna påöstgötarnas vädjan.Jag vill också ta upp frågan om Flygvapenmuse-um i och dess behov av bättre och utökadelokaler. Det finns inte särskilt många nationella mu-seer utanför . Det är egentligen bara tre:Sjöhistoriska museet i , Arbetets museum iNorrköping och Flygvapenmuseum i Linköping.Flygvapenmuseum finns på en plats där det svenskaflygets vagga stod, nämligen på Malmen i Linköping.Det är stora samlingar, och det stöds av mångaideella krafter. Jag kan säga att det är lite specielltmed flyget. har sin biltillverkning i Linköping.Det har gjort att många av dem som hararbetat på och som bor kvar i sin hemstad harvarit engagerade i att renovera och se till att många avflygplanen går att flyga. Det kräver tidsödande arbeteoch hade egentligen aldrig kunnat utföras utan alla deideella krafterna. Det är en unik samling, både flyg-plan och andra saker som hör ihop med Sverigesflyghistoria. En del av problemen kan lösas i och med"skådemagasinet", som jag talade om, en integreringav flera museer som ska vara nere i . Menlokalerna behöver ändå utvidgas.Därför vill vi moderater ansluta oss till Folkparti-ets särskilda yttrande över motion ifrågan. Vi hoppas att det ska bli en positiv utveckling.Vi ansluter också till yttrandeöver kravet på att får möjligheter attåtgärda de problem som finns med konserveringen avdet världsunika fartyget och statens skyldighet attanslå pengar för att åtgärda detta. Det står beskrivetganska väl i betänkandet, men det finns inga tidspla-ner. Såvitt jag förstår hänger det på håret. Det är vik-tigt att de sex olika åtgärder som föreslås verkligenkommer i gång.Vi ansluter oss till kd:s yttrande.Fru talman! museer har uppgift att sam-la, vårda, visa föremål och bedriva forskning på högnivå. Det statliga engagemanget är viktigt för attkunskapen om vårt kulturarv förs vidare och fördju-pas till gagn för kommande generationer. De statligapengarna, där vi har möjlighet att påverka här i riks-dagen, i kombination med det folkliga engagemangetruntom i kan göra att museiverksamheten kanutvecklas ytterligare.Anf. 268 ():Fru talman! Det är glädjande att museerna och de-ras villkor åter diskuteras. I då kulturpolitikförsummas, i då det ofta är helt andra värden ände kulturpolitiska som intar fokus i debatten och då vialldeles för ofta måste konstatera att kulturpolitikverkligen är ett försummat politikområde är det vik-tigt att den här debatten förs här i kammaren , , även som det nu sker av dygnetdå skärpan hos oss ledamöter kanske inte är alldelespå topp.Den kanske största kulturpolitiska reformen stårför dörren. , 2004, kommer man, om reger-ingen och kulturministern får som de vill, att genom-föra reformen om fri entré till ett stort antal statligamuseer. Det rör sig om bortom ett tjugotal museer.Det genomförs , men den kommer att få såstora konsekvenser att jag redan nu vill ta tillfället iakt att tala om den.Kulturministern lever i föreställningen att refor-men om fri entré kommer att vara enbart gynnsam förmuseisektorn. Själv ställer jag mig frågande till omreformen kommer att få de positiva konsekvensersom ministern tycks tro.Jag instämmer i de kulturpolitiska tillgänglig-hetsmålen, och jag delar till fullo synen på museernassamhälls- och bildningsansvar.För mig som liberal är det också helt naturligt attvärna barns och ungdomars möjligheter att ta del avmuseernas skatter. Därför vill jag varmt tillstyrka frientré för barn och ungdomar upp till , något somvissa museer, som till exempel ,redan har infört. Detta skulle tveklöst vara mycketmer positivt. Men att generellt avskaffa avgifterna ärinte det bästa sättet att gynna museerna och derasfantastiska diversifierade och livaktiga verksamhet.Att avskaffa avgifterna på de statliga museernainnebär att man verkligen motarbetar demånga museer som finns ute i landet. Varför skastockholmare och alla de tusentals, tiotusentals ellerkanske hundratusentals turister som besöker huvud-staden inte kunna betala för sig, om de kan betala försig ute i landet? Reformen blir en Stockholmsreform,någonting som man allvarligt måste beakta nu ochinför dess genomförande.De museer som inte omfattas av reformen räknarmed ett kraftigt inkomstbortfall om och när reformengenomförs. Otvivelaktigt kommer betalningsviljan attsjunka hos publiken, och detta drabbar givetvis läns-museerna på ett alldeles genomgripande och allvarligtsätt.Varför ska en uppsalabo som jag med två barnoch en man betala ganska mycket pengar för att be-söka Historiskt center i om vi kan ta bileneller tåget för en timmes resa till och be-söka många museer alldeles gratis?