prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Men kände sig träffad.Kanske var det ändå så att det var er politik som litegrann ställde till det ännu mer.Jag tror att samhället tjänar på att verklighetsbe-skrivningen inte blir överdrivet alarmistisk, såsomErik försöker få den att framstå. Det finns mycketpositivt i den utveckling vi har . Ta bara samtaletkring mångfald, hur vi blir bättre på att rekryteramänniskor och hur vi kortar vägen in i det nya landet!Redan den debatt som förs både i företag och blandoffentliga arbetsgivare är en positiv signal. Vem tjä-nar på den alarmism som ni använder? Kommer flerarbetsgivare att anställa invandrare som pratar sådålig svenska som ni vill göra gällande?När det gäller asylsökande så tror jag precis somErik att är oerhört viktig, det vill säga hurman tar till vara på det som människor har med sigoch att korta väntetiden. Detta nämnde jag för övrigtockså i mitt inledningsanförande. Ett exempel somjag kan ta från är ett projekt som kallas förSammanhållen introduktion. Där kommer man i gångmed introduktionen redan innan man har fått ett up-pehållstillstånd. Det hoppas jag att fler kommunerkan ta efter. Det är ett sätt att förbättra introduktioneni början.Anf. 146 () replik:Fru talman! Varför talar inte om dis-kriminering? sade i sitt anförande. Jag kannämna att jag har gjort det , jaggjorde det och vi har gjort det i våra motio-ner. Jag har nämnt exempel på undersökningar somredan för flera år sedan - inte , - gjordemig uppmärksam på att detta är ett problem. Menproblemet är att han inte hör.Det är alldeles tydligt att Socialdemokraternastaktik vad gäller integrationspolitiken nu är någotslags variant på "vi är stolta, men inte nöjda". Allt äregentligen bra, men - oj då - just bara inte resultatenav integrationspolitiken! Annars är allt egentligengjort, men resultaten är alltså inte bra. Då ska dettahänföras bara till diskriminering.Jag tror inte alls att det är en framkomlig väg. Detfinns en lång rad faktorer där diskriminering är ensom måste förändras för att integrationen ska funkamycket bättre. Där är språket och utbildningen ocksåviktiga pusselbitar.Jag vill också varna för att legitimera attgöra andra faktorer än mänskliga kvaliteter och egen-skaper till relevanta på arbetsmarknaden. Om mangör som Socialdemokraterna och ska redovisa männi-skors etniska ursprung och hur många som har in-vandrarbakgrund eller inte och så vidare i årsredovis-ningar så har man faktiskt sagt att det är okej att frågaefter sådana saker.Jag vill inte ha ett sådant samhälle. Jag vill ha ettsamhälle där utbildning, engagemang, vilja, ambitionoch alla sådana personliga egenskaper spelar roll vidanställning. Allt annat ska avfärdas. Det är en ledar-skapsfråga att stå för den linjen. Socialdemokraternagör inte det, utan de låter sina myndigheter särredovi-sa. har man resultat som visar att den of-fentliga sektorn också här är sämst. Det gäller intebara sjukskrivningarna, som var inne på,utan även när det gäller att anställa människor medannan bakgrund.Jag tror att behöver sopa rent framföregen dörr och fundera mer på vad Socialdemokrater-na, som har makten, faktiskt borde förändra. Detfinns en lång rad förslag där språk och utbildningmen också insatser mot diskriminering är viktigadelar.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Jag hör, och jag kan läsa också. Jaghar bland annat läst era reservationer om skatter ochbidrag som skapar inlåsningseffekter och generellaregler som hindrar social rörlighet. I rapporterna stårdet om konfiskatoriska skatter, regler och system somskapar en stel arbetsmarknad och skatter, regleringaroch ekonomiska styrmedel som hindrar valfrihet. Detär klassisk högerpolitik. Den kommer inte att hjälpa.Det har den aldrig gjort tidigare heller.Visst är det så att offentlig sektor kan göra mer.Men, , en gång för alla - nämnde det in sittanförande också - offentlig sektor och det privatanäringslivet är lika dåliga! Det är bevisat i den integ-rationsrapport som jag ska överlämna efter debattentill dig så att du en gång för alla slutar upprepa mant-rat att det privata näringslivet skulle vara bättre.Moderaterna vill jobba mer med diskriminering.Det är bra. Jag hoppas verkligen att och andramoderater stöder våra förslag framöver, bland annatnär vi eventuellt inför antidiskrimineringsklausuler.Jag hoppas verkligen att är med på vag-nen då.Anf. 148 () replik:Fru talman! säger att han hör. Men varförfrågar han då? Han undrar i sitt anförande varförModeraterna aldrig talar om diskriminering. sägerhan att han har hört att vi gör det, så då undrar jagvarför han över huvud taget påstår något sådant. Omhan läser våra motioner också så kommer han ävendär att finna att det finns texter kring detta att diskri-minera är en av alla de saker som vi måste komma tillrätta med.Det är en social situation. Jag hävdar bestämt attdet inte är en etnisk fråga, förutom just diskrimine-ringsdelen. Det finns många andra generella faktorersom skapar social inlåsning. Där är skatterna en deloch bristande utbildning en annan. I vissa fall växerbarn upp i områden utan att känna några vuxna somarbetar. Det blir dåliga förebilder. Det gäller ocksåskolor som inte fungerar tillräckligt bra.Jag vill fråga en annan sak också. Detgäller regeringens användning av invandrarbegreppetoch begreppet invandrarbakgrund. Där är det återigenså att staten uppifrån definierar ut människor ur detsvenska samhället och talar om att oavsett om mansjälv vet det eller tycker det så har man invandrar-bakgrund, med rätt och skyldighet att särredovisasuppifrån. har tillämpat en blodsprincip närdet gäller vem som är svensk och vem som är invand-rare. Jag avskyr sådant! Det måste snarare ligga i ensegna händer. Om man är delaktig i samhället så ärman svensk. Men inte i Socialdemokraternas Sverige- där tar det tre generationer. Annars har man invand-rarbakgrund. Ett sådant samhälle vill inte jag varamed om.Jag undrar vad den moraliska rättigheten är somLuciano ser för politiken att tillskriva människor dettaoch att sedan via självidentifiering delta i myndighe-ters redovisningar av hur många som har utländskbakgrund på en myndighet till exempel. På vilket sättskulle detta bidra till att avskaffa diskriminering?Regeringen gör tvärtom och säger att detta är en rele-vant egenskap att ta hänsyn till vid anställning. Se bara till människors kvaliteter.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Det krävs en särskild debatt om in-vandrarbegreppet och dess effekter. Speciellt tyckerjag att vi skulle kunna ägna debatten ominvandrarbegreppet åt hur det används i medierna.Där missbrukas verkligen det här begreppet. stigmatiseras och placeras i fack.Däremot tror jag att det är viktigt att ha ett tydligtinvandrarbegrepp. Jo, för att se att det finnsorättvisor och för att kunna tydliggöra och synliggörade skillnader som vi har i och som jag pekadepå i mitt inledningsanförande. Men villju inte se detta. I deras värld har vi bara enskildaindivider, och det samhället ställer jag inte upp på.Jag ser att det finns strukturer som gör det svårare förinvandrare, kvinnor, funktionshindrade och homo-sexuella på olika sätt.Sten Tolgfors använde inte ordet "diskriminering"en enda gång i sitt inledningsanförande. Han kanskegör det nästa gång. Men i sina repliker använde handet.Ni moderater använder integrationspolitiken somett bräckjärn för att slå sönder välfärdssamhället ochtryggheten. Så är det. Varför skulle det vara bra för eninvandrare när det inte har varit bra för andra? Varförskulle det vara bra med en sådan politik som under90-talet sänkte till det sämsta läget ? Varför skulle en sådan politik vara bra för in-vandrare när den inte har varit en bra politik för män-niskor runtom i hela världen? Den har bara haft tvåkonsekvenser, nämligen fattigdom och nöd.Anf. 150 ():alaykum! Att lära sig ett språkbetyder att man kan delta i samhället. Det betyder har makt över sitt eget liv. Språket är den magis-ka nyckeln som öppnar stängda dörrar.Under valkampanjen förde en debattom hur viktigt det är att ställa krav på människor somkommer till vårt land. I debatten kom mycket atthandla om ett språktest vid medborgarskap.Fru talman! Vi tycker att det är oerhört viktigt attlära sig det svenska språket för att integreras i detsvenska samhället. förslag om ett infö-rande av språktest som ett villkor för medborgarskapär inte bara dumt och illa genomtänkt, utan det ärrentav motbjudande. Det pekar ut dem som inte klararav testet av olika skäl. Det leder till en vi-och-de-känsla i vårt samhälle.För oss socialdemokrater är medborgarskap enrättighet, ett privilegium. avvecklade ett sys-tem med språkkrav vid medborgarskap redan i börjanav 80-talet. Vi tycker faktiskt att de krav som ställs är tillräckliga. Vi tycker att det är fel att krävakunskaper för medborgarskap. Man kan vara outbil-dad eller ha andra svårigheter som gör att man intekan klara av språktestet. Vi tror, precis som i , att det i , lik-som i andra länder, tar att lära sig de muntligaoch skriftliga färdigheterna i ett språk, särskilt förvuxna.Flera språkforskare som jag har talat med, blandannat vid i , delarvår oro och ifrågasätter krav. ForskarenMats vid i skri-ver i sin rapport öppna språkgränser följande: Justörre språkavståndet är mellan det nya språket ochdet egna modersmålet, desto svårare är det att lärasig.Här kan vi se svårigheterna med ett språktest förmedborgarskap. Det kommer att utestänga vissamänniskor. Vi tycker att det är oförenligt med vårsocialdemokratiska övertygelse om att medborgar-skap är en rättighet, ett privilegium, för individer somkommer till vårt land och gärna vill bli svenska med-borgare. Därför säger vi definitivt nej till ett språktestsom villkor för medborgarskap.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 151 BO () replik:Fru talman! Vi är rörande överens om det svenskaspråkets betydelse i och att det är oerhörtviktigt att man lär sig det svenska språket för att kun-na bli delaktig i det svenska samhället. Sedan tycks viinte vara överens om vilka medel vi ska använda fördetta.I vår integrationsrapport från valrörelsen, som ärbyggd på en stor oro över vad som händer med segre-gationen i , har vi pekat på en mängd olikamedel som vi tror ska öka integrationen.Vi har pekat på att man ska ta bort det krav påkunskaper i svenska språket som i praktiken finns föratt man ska anses vara anställningsbar i just för att man ska komma ut iarbetslivet så fort som möjligt. Vi har föreslagit enarbetsgaranti som gör att människor kommer ut iarbete så fort som möjligt. Vi har föreslagit bättresvenska för invandrare. Vi har också föreslagit somett medel att man ska ställa krav på att man ska kunnasvenska för att få svenskt medborgarskap.Det senare är inget speciellt unikt krav. Somnämndes alldeles hade vi det i en bit inpå 80-talet. Flertalet andra länder har det. Flera fors-kare tycker att det är en bra idé. Mot slutet av valrö-relsen, när man från socialdemokratiskt håll hadetröttnat på att skälla på , kunde GöranPersson, när han chattade med TV 4-tittare, skriva atthan inte hade "några svårigheter" med språktest förmedborgarskap. På hemsidan hade man för ett tagsedan sådana saker som att man tycker att det är"självklart" att människor som bor i perma-nent ska kunna tala svenska.Vi är så bekymrade att vi vill använda olika medelför nå målet. Vi tror att det vore en bra stimulans ochett rimligt krav att man i normalfallet kan svenska omman vill bli svensk medborgare.Anf. 152 ()replik:Fru talman! Jag tror att vi pratar om integrationhär. Jag vet faktiskt inte om det här handlar om integ-ration för . När det gäller integration är detväldigt viktigt för mig att jag som tillåts vara den jag är oavsett kön, hudfärg,religion och etnicitet som jag ges förutsätt-ningar att kunna delta i samhället på samma vis sommajoritetsbefolkningen.Vi har haft det här kravet och tagit bort det. Vadär då vitsen med att ta tillbaka det? Vi har redan settproblemet. Det är därför vi har gått ifrån det.Anf. 153 BO () replik:Fru talman! Det är lätt att hålla med om att manska tillåtas vara den man är oavsett de sidor somnämndes eller vilken bakgrund man har, speciellt fören liberal som jag. Men det är inte det diskussionenhandlar. Jag trodde att diskussionen handlade om attvi alla är bekymrade över den bristande integrationeni , och vi tycks uppenbarligen vara överensom att det är oerhört viktigt att kunna språket. Dettaär något som man ska försöka åstadkomma.Det faktum att vi en gång i världen hade dettakrav och att det föll bort är knappast något skäl för attinte kunna diskutera om det vore bra eller inte i dag.Det finns flera forskare som tycker att det är bra. Imitt anförande tidigare nämnde jag några som harpekat på detta. Bland annat , huvudsek-reteraren i och fleraandra tycker detta.Jag sade i mitt huvudanförande att jag mycket välkan förstå att man kan ha olika uppfattningar i dennafråga. Däremot tycker jag det är väldigt svårt att för-stå den starka, närmast aggressiva inställning, som tillexempel redovisades i valrörelsen. Vi tycker att manska använda det här medlet också. Jag tycker inte attMariam har nämnt några specielltgoda skäl för att inte försöka använda det medlet.Anf. 154 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att vi kan lösa det här ochnu. Jag har berättat om vår ståndpunkt. Jag hänvisadetill forskare i landet som delar vår oro. Jag talar med många människordagligen. De bekymras över precis det jag sade. Manhar faktiskt olika förutsättningar för att lära sig ettspråk. Jag tycker att man måste respektera detta, ochde människor som berörs härav är många.Anf. 155 ():Fru talman! Förslaget om språktest kom att bli detmest diskuterade förslaget i valrörelsen. Jag kan intelåta bli att förvånas över hur våra politiska motstånda-re lyckats göra en liten fråga i sammanhanget tillhuvudfrågan. lade fram ett gediget integ-rationsprogram, där viktiga frågor som arbets-kraftsinvandring, arbete i stället för bidrag, bättre ochindividanpassad undervisning i svenska, bättre före-tagarpolitik samt åtgärder mot diskriminering tas upp.Det är förslag som ökar chansen för att alla ska kunnaha ett arbete och bättre språkkunskaper, två saker somvi alla är överens om är nyckeln till integration.Jag är övertygad om att regeringspartiet valde attgå ut hårt, svartmåla och fokusera på språktestkravetdärför att lyckades sätta fingret på det somsaknas i den socialistiska integrationspolitiken i dag.Jag anser detta förslag vara en marginell frågadärför att svenskt medborgarskap inte är en förutsätt-ning för ett bra liv i . Det finns ingenting ilagen som säger att den som av olika anledningarnekas medborgarskap får eller ska ha en sämre tillva-ro.Jag vill passa på att bemöta några av de mer rele-vanta argumenten emot förslaget. Rätt till ett med-borgarskap är ett argument som majoriteten i utskot-tet fört fram, också . Jag delar denuppfattningen. Det är en rättighet att ha ett medbor-garskap, men det är ingen rättighet att få byta med-borgarskap. Man har rätt att ansöka om ett byte, mendet finns inga garantier för att man får göra ett byte.Vi har krav som måste uppfyllas innanman kan ansöka om och få medborgarskap. Om ettspråktest skulle tillkomma är det inte på något sättunikt för Sverige.Ett annat argument är att det skulle vara svårt attfå till stånd ett rättvist och praktiskt system. Variskulle problemet ligga? Vi har ett skol-system som ställer krav på att elever uppnår en visskunskapsnivå för att få godkända betyg, och vi hardefinierat denna nivå. Varför skulle det vara svårareatt fastställa en nivå i språktest för medborgarskap,och varför skulle detta system vara mindre rättvisteller praktiskt svårgenomförbart jämfört med detsystem som vi har i skolan?Sedan kan man tala om administrativ börda, mendet har väl aldrig hindrat oss från att genomföra brareformer. Dessutom säger vi att godkända betyg i sfiär en tillräcklig nivå.Ett tredje argument handlar om rättvisa. Ja, vadska jag säga? Vissa människor föds rika, men flertaletföds fattiga. Vi säger till dem som vill bli rika: Medansträngning och de rätta förutsättningarna, som vipolitiker för den delen ska stå för, kan ni bli rika.Socialisten skulle säga: Köp en lott! Oavsett vilketsäger vi alla att man måste satsa och anstränga sig.Det är likadant med medborgarskap. Vissa födssom svenskar, andra inte. Och vi säger till den somvill bli svensk: Är du laglydig, har du haft uppehålls-tillstånd i minst och kan du förstå och göradig förstådd på svenska, så kan du bli svensk med-borgare.Vissa har anfört att den som inte är bildad inte kanlära sig ett språk. Bullshit, säger jag bara. Språk kanman lära sig även om man inte kan skriva och ävenom man inte har gått i skola. Vi måste tro på indivi-den.Talman! Jag tycker att det är viktigt att vi diskute-rar vad som gäller när man väl är medborgare. I dagtillåter denna riksdag att staten graderar medborgar-skap, vilket betyder att det inom vissa områden interäcker att man är medborgare. Det ställs krav på ska ha varit medborgare . Jag tänkernärmast på regeringsformens 9 §, där det ställs kravpå att man ska ha varit medborgare föratt bli statsråd. gick tidigare in lite pådetta.Denna fråga kommer snart upp i utskottet. Jaghoppas att flera på sina rum lyssnar på det som jagjust nu säger och tar sig en riktig funderare på om viverkligen ska tillåta att medborgarskapet graderas.Jag vill säga: Ställ krav på medborgarskapet innanansökan görs, men så fort man är medborgare måsteman ha samma rättigheter som alla andra medborgarei Sverige.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! De flesta partier här i kammaren äröverens om att svenska språket är viktigt. Det som jagförvånas över i anförande är att honsäger: Varför gör ni detta till en så viktig fråga? Dettaförslag är bara en del av vår politik. Sedan ägnar honsjälv nästan hela sitt anförande åt frågan och argu-menterar för förslaget. Det är väl ni själva som görden viktig. Det är ni som pratar om den hela tiden.Det var er partiledare som åkte runt ochpratade för den här frågan. För bara ett par månadersedan tog ni fram en rapport om att det brådskar medspråktestet. Det är ni som gör detta till den viktigastefrågan. Varför använder ni språktestet som ett mant-ra? Det är klart att man ställer frågan: Har ni ingetannat att komma med?Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag sade endast att ni gördetta till en viktig fråga, inte att vi gör det. Men ocksåvi tycker att det är en viktig fråga. Jag sade att ni hargjort den till en huvudfråga. Jag menar att det i vårtintegrationsprogram finns många frågor som jagpersonligen anser vara viktigare för integrationen ändetta test för medborgarskapet.Ja, vi tog fram en rapport om språktest bland an-nat därför att dina kolleger spred information omdetta som inte var sann. Vi kände att vi ville göra enrapport för att underbygga det som vi gick ut med ivalrörelsen, för den intresserade att läsa och ta till sigför att förstå varför vi föreslår ett språktest.Anf. 158 () re-plik:Fru talman! Jag hör här att det finns en oenighetbland folkpartister. Sabuni får gå tillbaka till Folk-partiet och ta upp en debatt med bland annat Bo Kön-berg och om vilka frågor som är deviktigaste. Uppenbarligen är det så att ni har olikainriktning när det gäller språktest eller en annan poli-tik. 159 () replik:Fru talman! Både och och andra folkpartister tycker att arbeteoch språkkunskaper är det viktiga. Det är inte i test-ögonblicket som man ska lära sig svenska utan detska ske . Det är det som vi misslyckasmed . av dem som ska genomgå sfi-undervisning går inte dit. Jag tror inte att det barahandlar om att dessa personer har inlärningssvårig-heter utan det handlar om att utbildningen inte anpas-sas efter deras behov. föreslår bland annatatt så ska ske.Se till att sfi anpassas till individer! Om ni följervår politik kommer ingen att ha problem med attklara detta språktest.Anf. 160 ():Fru talman! Dagens långa debatt har handlat omintegration. För mig är faktiskt det viktigaste medletför en framgångsrik integration tillträde till arbets-marknaden och att denna fungerar för alla. Får mansom nyanländ i ett riktigt jobb går alltingannat så mycket lättare, alltifrån att lära sig språkettill att få en inblick och ett inträde i det svenska sam-hället och den svenska kulturen.Om språket är nyckeln, som många talare har sagti dag, är arbetet den port som ska öppnas med hjälpav denna nyckel. Många har varken fått en nyckeleller någon port att öppna. Det kärvar i gångjärnen.Socialdemokraternas integrationspolitik har fak-tiskt även i detta avseende fram till nu varit misslyck-ad. Jag tycker också att ,som har citerats , har visat detta.Den bild som flera av socialdemokraterna har redovi-sat ger inte hela sanningen. Vi har positiva tecken,men det är också mycket som behöver rättas till.Rapporten visar bland annat att skillnaden i sys-selsättning mellan utrikes och inrikes födda fortfaran-de är väldigt stor. Av de utrikes födda är syssel-satta jämfört för dem som är födda i Sveri-ge.För personer som anlänt till är lä-get ännu värre. Av dem som kommit hit under desenaste fyra åren är av männen och avkvinnorna sysselsatta.Oavsett bosättningstider i , ålder och civil-stånd har människor födda i västländer högre syssel-sättning och lägre arbetslöshet än de som är födda iAfrika, eller utanför EU. Enligt enrapport från 2001 var det faktiskt bara Neder-länderna som hade en större andel invandrare somstod utanför arbetsmarknaden än Sverige.Det finns positiva tecken, ja, men vi kan ju inte hadet så här. Det hoppas jag att vi alla är överens om.Hur ska vi lösa detta?Vi moderater tycker att regeringen har gjort all-deles för lite. Att föreslå mer av samma åtgärder ärinte en lösning. Det behövs ett nytänkande. Väldigtmycket behöver göras för att öppna arbetsmarknadenför de människor som stängs ute. Exempel pååtgärder har vi hört en hel del : att förbättrasvenskundervisningen, att modernisera arbetsrättenoch att förbättra valideringen av utländsk utbildning.Detta behövs, men vi behöver också i grunden drivaen politik för att bryta socialbidragsberoende ochnyfattigdom. Det krävs en politik som stärker Sveri-ges konkurrenskraft och förutsättningarna för företa-gande och jobb.De som är nya på arbetsmarknaden får det svårasti en konjunkturnedgång, men det är också de somlättast får nya jobb när tiderna blir bättre och tillväx-ten ökar. Därför ser jag de förslag som vi har lagtfram, som handlar om att förbättra för företagandeoch att modernisera arbetsmarknadsutbildning, somväldigt viktiga för att underlätta integrationen.Vi vill att det ska finnas möjligheter och öppnasmöjligheter för var och en att välja det stöd som pas-sar en själv bäst. Ett exempel på detta kan vara att detstartas bemannings- eller rekryteringsföretag somspecialiserar sig på att hjälpa och stödja arbetslösamänniskor med inriktning mot olika yrken. Det skakunna erbjudas arbetsmarknadsutbildning av olikaaktörer som kan välja efter behov. Kravet på språk-kunskaper för att bli inskriven på arbetsförmedlingenmåste också tas bort. Staten måste här bli ett föredö-me som arbetsgivare.Det finns många saker att göra. Vi behöver fak-tiskt förändra hela politiken, och det är inte bara detområde som gäller för det här utskottet och det härbetänkandet.Anf. 161 ():Herr talman! Det har varit en lång debatt, ochmånga viktiga saker har tagits upp. Men jag har enkänsla av att vi egentligen diskuterar fel saker. Åtgär-der och vad vi ska göra med det ena och det andra -det är inte det som kommer att bryta utanförskapet.Det är inte där den politiska insatsen eller betoningenborde ligga.Jag är alldeles övertygad om att utanförskapet ba-ra kan brytas av de människor som är berörda, av dedrabbade, av dem som står utanför. Därför borde vihär samlas och diskutera hur vi ska frigöra männi-skornas egen makt och deras möjlighet att ta sakeroch ting i egna händer: skolan, dagiset, arbetsför-medlingen, affärerna - allt det som är monopo-liserat av offentliga eller privata monopol som oftasamarbetar med varandra.