prot · GR0951 · 2003-12-17 00:00:00 — Progressiviteten i inkomstbeskattningen skulle urholkas, menar man. Men, herr talman, utskottsmajoriteten bemöter inte med ett ord den främsta invändningen mot fåmansbolagsreglerna. Man tycks helt enkelt inte vilja kännas vid att de så kallade 3:12-reglerna faktiskt diskriminerar dem som väljer att investera i små företag med få ägare. Av skattesystemet att döma vill man hellre att människor ska investera sina besparingar i ett namnlöst fondägande som faktiskt har varit till skada för vårt näringsliv vilket därigenom har kommit att sakna tydliga och målinriktade ägare. När borgerliga partier har föreslagit normallönemodellen har åtminstone aldrig slagit fast vad den normala lönen ska vara. Socialdemokraterna har som regeringsparti getts ett visst, ett ganska stort, tolkningsutrymme. Den chansen har man valt att inte ta. Men vad är det då som måste hända för att inkomstskatten ska sättas ur spel med normallönemodellen? Fåmansbolagsägaren måste vara mycket duktig på sitt arbete. Han eller hon måste helt säkert jobba betydligt mer än de som normala inkomsttagare arbetar. Först måste vederbörande få ihop till sin normallön för att sedan ta i ytterligare och arbeta för att förränta kapitalet, som vederbörande har investerat. Jag tycker att sådana personer skulle belönas i stället. De skapar tillväxt i vårt land och välstånd för andra människor än sig själva. Om det visar sig att de sista kronorna som tjänades in faktiskt innebar att förräntningen på kapitalet som investerats i det egna företaget blev hög, så kan åtminstone acceptera det. Vederbörande har i så fall förvaltat sitt pund väl, som man säger. Vi har fått höra här att det inte är många av oss som förstår det här med 3:12-reglerna. Det har vi fått höra även från Per tidigare. Detta innebär att man har ett sådant lapptäcke att det liknar de dalsländska vägarna, där det är mer lapptäcke än den ursprungliga vägen. Då blir det snårigt i slutet. I stället för att bygga en ny väg fortsätter man att lägga på mer lappar. Jag måste ändå ta tillfället i akt och fråga ledamöterna från utskottsmajoriteten vad som är bäst. Är det bäst att stoppa in pengarna i ett namnlöst ägande i multinationella företag där man inte har någon aning om hur eller under vilka etiska principer de används? Eller är det bäst att satsa pengar i något som man själv har möjlighet att arbeta för? Av fåmansbolagsreglerna att döma borde svaret vara alternativ ett. Identitetslöst ägande av verksamheten, som man inte har något grepp om alls, är att föredra framför det nära ägandet i det egna arbetet. Men jag vill ändå ge mina kolleger i skatteutskottet från , och Socialdemokraterna en möjlighet att deklarera sin åsikt. När det gäller arvs- och gåvoskatten vid generationsskiften i företag anser alltjämt att hela det arbetande kapitalet ska befrias från arvs- och gåvoskatt. Det här plottrandet måste nog ta slut . Det är visserligen bra att av kapitalet tas upp, men detta har tyvärr med all önskvärd tydlighet visat sig otillräckligt. Svenska företag säljs till utländska ägare av skatteskäl. Vi kan rätta till detta till den blygsamma kostnaden av , i alla fall enligt . Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 3, men vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer. 50 (): Ledamöter och åhörare! behöver fler entreprenörer, fler människor som vågar ta steget att bli företagare, fler småföretagare som vågar ta steget att anställa nya medarbetare och bli större företag. Kort sagt behöver vi skapa förutsättningar för människor och företag som finns i att växa. Det ska vara möjligt att starta företag, driva företag och ärva företag i . är de möjligheterna alltför dåliga. Vår uppgift som riksdagspolitiker är att skapa förutsättningarna. Det är därför som frågorna i betänkandet är viktiga. Det handlar om förutsättningarna för företag och förutsättningarna för små företag. När jag pratar med småföretagare, konsulter och revisorer är 3:12-reglerna det första de anser behöver åtgärdas. Sedan kommer arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten. Först kommer 3:12-reglerna. Det är inte så konstigt. Företagarna ser ju behovet av att reformera 3:12-reglerna, eftersom det är de som får leva med de absurda konsekvenserna av dagens regler. Exempelvis tvingas en lågavlönad kvinna som är delägare i ett fåmansföretag betala en högre skatt än en manlig kollega med högre lön bara för att han inte är delägare i företaget. De förändringar som föreslås i betänkandet är ett litet steg i rätt riktning. Men steget är så litet. När man tar ett litet steg är det risk att man snubblar. Jag tror att om vi inte tar rejälare steg så kommer småföretagare att snubbla. Det behövs större förändringar. Det ska vara möjligt att som företagare tjäna pengar i paritet med den risk man tar. Det är just det som regeringen inser och adresserar när man höjer riskpremien . Förslagen, det här och aviserade förslag, omfattar 180 miljoner . talade i sin regeringsförklaring om 1 miljard. har föredömligt förklarat att miljarden kommer först om . 180 miljoner är vad man sänker skatten med för småföretagare. har föreslagit en större förenkling och reformering av 3:12-reglerna. Vi har avsatt 1,8 miljarder för de förändringarna i vårt budgetalternativ. Tyvärr har det fallit. Jag kommer att yrka bifall till reservation 4 som ger ett uppdrag till regeringen att komma tillbaka 2005 med förslag. Det går enkelt uttryckt ut på att företagare ska få en större bas att beräkna sin utdelning på, och de ska få en högre riskpremie. 3:12-utredningen har lagt ett förslag som de kallar för BEK-modellen. Vi tycker att den ska införas. Där finns det också, vilket är viktigt i sammanhanget, ett fribelopp i grunden, ett fribelopp som innebär att de företagare som hamnar under det fribeloppet inte behöver bry sig om 3:12-regelverket över huvud taget. Det är att förenkla regler. Förslagen om arvs- och gåvoskatten vid generationsskiften är också ett litet steg, men det är otillräckligt. Det skulle vara väldigt mycket enklare att slopa arvs- och gåvoskatten för hela skatteklass 1 mellan makar och sambor det finns förslag som vi har debatterat här men också för bröstarvingar, just för att klara generationsskiften i företag. Vi ser ett jättestort problem framför oss. Fyrtiotalisterna är en väldigt företagsam generation som snart går in i pensionsåldern. har målat upp problemet och ser att 180 000 företag kommer att få problem med generationsskiften. 45 000 företag, förutspår de, kommer att läggas ned. Ytterligare 45 000 företag kommer att misslyckas med sina ägarskiften. Det är upp till oss att skapa förutsättningar så att inte de risker som målar upp besannas. Det gäller att skapa enklare regelverk och slopa arvs- och gåvoskatten för hela skatteklass 1. Då kan vi klara generationsskiftena. Jag vill komma med en liten anekdot på slutet. Flera har sagt att 3:12-regelverket är oerhört komplicerat. Jag lunchade med en revisor . Han pratade om blankett K 10 som man ska fylla i. Han sade att det nog är fler som har besegrat berget K 2 än blankett K 10. 51 (): Skattepolitikens främsta syfte är, som vi tycker, att finansiera välfärdssamhället. Stor gemensam betalning och höga skatter ger en hög välfärd. Lågskatteländer har ofta en låg välfärd, och man tappar tryggheten. Vår välfärd och vår skattenivå hänger alltså ihop. Världens högsta skatter är ett borgerligt mantra som vill få oss att inte se efter vad vi får för pengarna. Det finns numera semesterhotell där allt ingår, mat, drinkar, mellanmål och nöjen. För det betalar man ett ganska högt veckopris, betydligt högre än för det hotell där bara rummet ingår. Hotellen kallas all included. Kan man säga att det är världens dyraste hotell? Per byggde folkhemmet, möblerade det, och klädde oss. Vi vet i att företagen, stora som små, är viktiga. Vi har många kreativa företag och företagare i vårt land. Glädjande nog ökar också antalet företag. startades rekordmånga, drygt 39 000 stycken. Det var fler än det startades . Vi har ett ganska gynnsamt företagsklimat i landet. Av alla företag är enmansföretag. Men, herr talman, allt kan utvecklas och bli bättre. I budgetpropositionen lades ett förslag om att införa skattelättnader för små och medelstora aktiebolag för genom den föreslagna reformeringen av de väl debatterade 3:12-reglerna. Det förslag som kommer att genomföras ska ses som ett första steg i arbetet med att utveckla 3:12-reglerna just för att stimulera tillväxt, investeringar och det aktiva risktagande som behövs i fåmansföretagen. Men man måste komma ihåg att de nuvarande 3:12-reglerna är tillkomna för att försvåra omvandlingen av högre beskattad arbetsinkomst till lägre beskattad kapitalinkomst. kommer ytterligare förslag. Vår statsminister satt så sent som i går i nya samtal om ytterligare 3:12-åtgärder utöver de tidigare kända. Vi socialdemokrater är ganska kända för att hålla det vi lovar. Så det kommer mera. Från höjs klyvningsräntan . Det innebär att den andel som en ägare till ett fåmansföretag kan ta ut som kapitalbeskattad inkomst ökar. Reglerna blir förmånligare för företagarna, eftersom skattesatsen på kapital är lägre än på löneinkomst. Det innebär en skattesänkning av en storleksordning som vi nu har ansett rimlig att bära. Effekterna slås ut , då den dominerande delen slår igenom när ägarna säljer aktierna i bolaget. Omsättningen på aktier i fåmansbolag är låg. Det pågående arbetet bygger skattereform, vilket också förordas av 3:12-utredningen. Först bestämmer man kapitalinkomsten schablonmässigt. Sedan behandlas överskjutande inkomster som tjänsteinkomster. Därför är det inte aktuellt att biträda en motion som förordar en normallönemodell. I propositionen föreslås också en ändring av lättnadsreglerna för värdering av företagets tillgångar vid arvsbeskattning och under vissa villkor gåvobeskattning. Man föreslår, för att underlätta generationsskiften, att villkoren för att få använda lättnadsreglerna vid gåvobeskattning ska göras ännu mer generösa. Det innebär att successiva gåvor ska kunna godtas och att gåvotagaren ska kunna lämna ersättning till givaren utan att förlora skattelättnaden. Det är alldeles nytt. Det medför också att man kan överlåta delar av näringsverksamhet utan att gåvotagaren går miste om gåvoskattelättnaden. Det kan ses som en fördel i och med att givaren om han önskar kan stanna kvar på en ledande position i företaget i samband med att endast en del överlåts som gåva. Det kunde man inte tidigare. Detta måste anses som ytterligare en förbättring. Den karenstid som finns för gåvotagaren innan han får överlåta, ge bort eller på annat sätt hantera gåvan förkortas också med , till . tar i sin motion upp att näringsidkare befinner sig i en helt annan ekonomisk omgivning än löntagare. Det kan jag hålla med om, beroende på hur man definierar begreppet omgivning. Där kanske vi inte har samma definition. Vidare säger att näringsidkare har ett högre risktagande än löntagare. Det kan jag hålla med om. Men de har också en större chans till vinst och högt löneuttag än de flesta anställda. De har också större möjlighet att påverka sin lön. Större chans till utdelning har i de flesta sammanhang föregåtts av ett risktagande. anför i sin motion att man vill ha en övergång till BEK-modellen som har tagits fram av 3:12-utredningen. Det pågår fortsatta överväganden om modellen inom . Man ser också över nivån på klyvningsräntan. Sammanfattningsvis kan man säga att de borgerliga partierna i motioner framför att de vill sänka eller helt ta bort skatten på området. Vi anser att den nuvarande principiella utformningen av lättnadsreglerna vid arvs- och gåvobeskattning inte ska ändras utan förändring ska ske inom ramen för det nuvarande regelverket. När det gäller yrkande om villkoren för tillämpningen av lättnadsreglerna är det, som allt annat, en fråga om avvägning mellan underlättande av generationsskifte i ett företag och risken för att lättnadsreglerna utnyttjas i andra syften. Skattesänkningar är en politisk fråga med mycket sprängkraft, som i mycket är en vattendelare mellan vänster och höger inom politiken. När man nu knyter ihop säcken med alla motionsförslag, så här i , kan man konstatera att där finns väldigt många gåvor i form av skattesänkningar. Alla dem anser vi inte vara möjliga att finansiera just . Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på motionerna. 52 () replik: inledde sitt anförande med att säga att låg skatt ger låg välfärd. Lågskatteländer har alltså en låg välfärd. Jag förstår att inte var med på skatteutskottets resa till . I har man en skattesats som är genomsnittlig för , . Det är lägre än i . Men inte tror jag att någon i skulle hålla med om att man har en lägre välfärd där än vad vi har i . Faktum är att om sambandet skulle hålla så skulle ha den högsta välfärden och vara det rikaste landet i världen. Det är vi icke. Sambandet mellan skatt och välfärd är ett mycket bräckligt samband, och de flesta skulle nog säga att det inte ens finns. Det sades också att vi har kreativa företag. Vi har många företag. Det är många företag som bildas. Ja visst, men inte tillräckligt många. Om det hade varit tillräckligt många så hade inte Socialdemokraterna behövt kalla till tillväxtkongress. Uppenbarligen är man inte nöjd. Om man inte är nöjd är inte spelreglerna tillräckligt goda. Det räcker att säga det, så slipper vi försjunka i om det har bildats x tusen eller y tusen företag. Om detta kan vi nog ha olika uppfattningar. Det sades också att en egenföretagare hade en större chans till vinst. Oavsett hur mycket man tjänar råkar en egenföretagare ut för precis samma skatteregler som en anställd. Man kan inte komma undan det. Om man ska ha vinst ska man snarare välja . I själva verket har den politik som Socialdemokraterna har drivit kvävt företagsamheten och plundrat svenska folket, genom de höga förmögenhetsskatterna och den höga arvsskatten. Uppenbarligen vill även fortsättningsvis företräda den politiken. Det har kommit ett mycket litet paket från Socialdemokraterna. Kommer det någonting mer än detta lilla lilla paket, någonting som kan glädja alla hundratusentals svenska företagare? 53 () replik: Jag sade inte att alla lågskatteländer har låg välfärd utan jag sade ytterligare ett ganska viktigt ord: oftast. Det finns inga regler utan undantag. har lågskatteländer låg välfärd. Jag anser fortfarande att vi i är bland de länder som har den högsta välfärden. Det beror lite på vad man tittar på. är det mycket som inkluderas i vårt samhälle. Det tycker jag är viktigt. Vi har det bra i , även om det finns undantag. Men det är inget som kommer av sig själv, utan vi måste arbeta för att fortsätta ha det så. Det är därför vi ska hålla i våra pengar. Jag kan hålla med om att det inte är tillräckligt många som startar företag. Det handlar inte bara om regler utan om andra saker också. Alla vill inte vara företagare. Några måste också vara anställda. Sedan tar upp lönen. Det är klart att man kan påverka sin lön mer som företagare. Man kan jobba fler timmar, vara kreativ det ligger i sakens natur när man startar ett företag. Den som är anställd inom har ganska svårt att påverka sin lön. Det kan vara hit eller dit, men i stort sett så ligger man nästan hela livet på samma lönenivå. Ett litet paket ja, det kan tyckas så, om man nu vill ha mycket mer. Jag tycker också att man ska göra mycket mer. Det här är första steget. Jag talade om att man i går satt i ytterligare diskussioner om en fortsättning på 3:12-paketet. Det blir mera. Men jag tror inte att det blir så stort att blir helt nöjda. Jag är dock helt säker på att det går framåt. 54 () replik: Det var klargörande, att det kommer fler paket. Frågan är bara om de blir något större än det nuvarande. I vart fall tycks färdriktningen vara den rätta, och det tackar vi för. Det finns någonting som är ganska osunt med Socialdemokraterna i detta avseende, detta sega motstånd mot att skapa ett gott klimat för de mindre och medelstora företagen, fåmansbolagen. Det har diskuterats år ut och år in, men man fortsätter att klamra sig fast vid den här modellen trots att den möter ett massivt motstånd, trots att vi har få medelstora företag i och en dynamik som inte är tillräcklig för att ge oss en god välfärd. Socialdemokraterna har ägt denna fråga och man gör så lite så det knappast ens syns. Jag undrar om det i själva verket är så att man inte kommer att vilja överge 3:12-reglerna, av precis det skäl jag har varit inne på tidigare. Om man skulle göra det så skulle individer helt enkelt börja starta bolag. De skulle välja att verka inom ramen för ett företag i stället för som anställda. De skulle välja att själva kunna påverka sin tillvaro sin arbetstid, sina inkomster. De vill helt enkelt komma ifrån det regelverk som styr så många människor på ett destruktivt sätt. Det kanske skulle innebära att många av Socialdemokraternas egna anhängare, många som är organiserade i fackföreningar, skulle välja att bli företagare i stället för anställda. Frågan är vad som då skulle hända med den makt som kommer från just de organisationerna. 55 () replik: Det sega motståndet kan man kanske översätta med att förslagen är väl genomarbetade och väl genomtänkta. Man tar ett steg i taget, så att man inte förhastar sig. Det är ganska viktigt. Sedan tror jag att man behöver ett regelverk. Det kan inte vara hur laglöst som helst utan regelverk behövs. Det ska vi därför ha kvar. Från hör man väldigt ofta: Sänk skatten! Ta bort skatten! Men hur ska man finansiera? Det hänger ju ihop, som jag sade i mitt anförande, med det vi plockar in. De flesta människor i tycker faktiskt att det är ett bra system, utan att det för den skull är fullgott. Det kan utvecklas. Jag vet att huvudandelen av människorna vill ha det system som vi har, med den trygghet som vi har i landet. Vi anser att det är viktigt att finansiera de steg vi tar, och därför tar vi inte sådana jätteskutt att vi ramlar. Vi tar ett steg i taget, väl genomtänkt. Det kanske man kan kalla segt. Men det blir bra i slutändan. 56 () replik: Jag kom att tänka på en bild. Jag vet inte om den är smaklig direkt, men den är i alla fall passande. Det är en gammal vattenklosett. Man länger snöret och så tror man att det ska spola mer på något vis. Jag förstår det inte riktigt men så gör man med 3:12-reglerna. Man säger själv i utskottets betänkande, jag kan läsa innantill: I det fortsatta arbetet kommer regeringen bl.a. att överväga nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesummeregelns utformning samt fördelningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital. Det är ju en revidering av praktiskt taget hela skattelagstiftningen på detta område. Då föreslår vi liksom en modell som förespråkar en normallön, alltså det som man normalt ser som lön och kan bedöma. Sedan blir det kapitalbeskattning på resten. Det är för att få en rimlig avvägning. Om man har en arbetsinkomst får man en liknande beskattning. Det är egentligen det vi är ute efter, inte något laglöst land. Men det tror jag inte heller att ni har sagt i det här fallet. Det är intressant att notera att i praktiken strävar man åt det hållet men kan inte erkänna att man kan göra det här med en gång. Därför tycker jag att det är tråkigt att man inte från regeringshåll kan göra detta nu så att vi slipper det här tassandet i tassemarker för att få de här reglerna färdiga. Så mycket problem som det har varit med detta! Det är ju inget nytt. Det behövs inte en massa utredningar. Det har funnits en utredning. Man kan komma till förslag. Det urholkar inte skattebasen. Det kommer säkert att öka möjligheterna till större intäkter till staten genom att fler får arbete bland annat. Varför inte när det gäller generationsskifte se till att man slipper de problem som många företag har? Jag ska i mitt nästa inlägg göra en beskrivning av ett praktiskt exempel från ett företag som ligger en mil från min bostad. Men jag undrar varför man inte kan ändra de här reglerna med en gång så att vi får i gång detta och slipper tjafsandet om 3:12-reglerna. 57 () replik: Det är så sällan jag tänker på toalettstolar när jag blundar. Det kanske är något för . Jag hängde inte riktigt med. hade man ju lång spolarm. Det är väl det som är fint . Det är därför de lägenheterna är oerhört dyra. Normallön är det ganska svårt att sätta. Det är därför vi inte har förordat det. Vi anser att den modellen inte är okej för vår del. Jag hör inte riktigt allt du säger, det kanske är en viss språkförbistring. Men jag tycker att det är svårt att komma fram till vad som är en normallön. Den idén har den utredning som har arbetat också förkastat. När det gäller de stora stegen och de små stegen är det precis som jag sade tidigare, man vill ha detta finansierat. Vi vill ha en tillväxt. Vi vet att tillväxt behövs, även om den inte alltid skapar fler arbetstillfällen. Vi är precis på samma linje. Skillnaden är väl bara att vi vill ha allting finansierat innan vi genomför det. De samtal som vi har med företagare och även företagarorganisationerna visar att man är nöjd med det steg som vi har presenterat. Man är också med och vill finansiera de paket som vi tänker lägga fram. Det tycker jag är bra. Det finns ett samspel mellan företagen. Jag är inte helt övertygad. När jag har varit ute och träffat företagarna har jag aldrig hört dem tala om 3:12-reglerna. Det är många andra saker de trycker på. Det är nog ganska krångligt, så det är inte det första de pratar om. 58 () replik: De har väl så mycket annat krångel att ta upp innan de hinner dit. Det kan bero på det. Jag tänkte närmast på uttrycket Spola kröken! Det har i alla fall de flesta partierna gemensamt i den här kammaren. Det är gammalt. Idrottsrörelsen hade alltså en slogan som hette Spola kröken! Man skulle inte dricka alkohol och utöva sport . Det var det jag tänkte på. Nåväl, det jag menar är bara att det är bättre att rensa upp det här systemet och göra något för alla än att hålla på på det här viset. Det var det jag menade med att man bara tar ett längre snöre, men man får ingen effekt av det. Det var kanske långsökt. Språkförbistring kan det vara, men strax intill min bostad finns det ett företag som har 217 anställda. Det har genomgått flera generationsskiften. Jag tror att det är tredje generationen som ska ta över. De ställdes inför ett generationsskifte som innebar att de skulle få sälja till utlandet. De kunde alltså inte överta företaget själva för generationsskiftesskatten blev så hög att de inte kunde fortsätta. Man höll på med skattejurister och tricksade fram och tillbaka tills man till slut kunde klara av det med en annan lösning. Men så ska vi väl ändå inte ha det. Varför inte i stället även här spola kröken och göra färdigt en gång för alla så att vi slipper detta. Det har ingenting med det statsfinansiella spöket att göra. Det går säkert att finansiera genom den gigantiska budget vi ändå har. Trots alla förslag om skattelättnader från är den totala budgetsumman ändå ganska liten i marginalen jämfört med vad vi omsätter och förespråkar. Men vi vill alla skapa bättre inkomster för en stabilare välfärd, så att inte några måste hängas utanför, som det tyvärr är, genom att de inte har arbete eller annan möjlighet att försörja sig. 59 () replik: Det är en balansgång mellan att ha lätta regler och inte ha regler. Det gäller att hamna någonstans mitt emellan så att det inte är så lätt att man inte har ett regelsystem, men inte så krångligt att man inte orkar igenom det. Jag kan hålla med om att det är många regler som är krångliga. Det är därför det här ses över, så att man inte ska behöva så oerhört mycket tid och hjälp som företagare för att komma igenom reglerna. Det är inte så i alla fall, framför allt inte i de företag där man inte har så många anställda. Det är också viktigt att veta att alla inte kan vara företagare. Det måste vara någon som jobbar i företagen också, som inte äger företaget. Det gissar jag måste vara även kd:s modell. Alla vill inte vara företagare.