prot · GQ0984 · 2003-04-03 00:00:00 — Detskulle kunna bygga på campusområdena, kila in någ-ra studentbostäder och kanske bygga till en våning påett befintligt hus. Det är alldeles utmärkt och nära tillstudielokalerna. Det är en strålande idé som läggsfram.Hur behandlas denna strålande idé av utskottet?Jo, den behandlas med att man säger: Vi vill intesänka avkastningskravet på Akademiska Hus. Det harjag kanske förståelse för även om jag tycker att manskulle kunna göra det, eftersom det är ett överkapita-liserat bolag. Men bort det. Det står ingenstans i mo-tionen att man ska sänka avkastningskravet på Aka-demiska Hus. Man får i varje fall slåss mot den mot-ståndare man har inte hitta på någon annan och sedanklippa till den.Det står ingenstans i motionen. Det är, ursäktaherr talman, ett fullständigt irrelevant argument frånhela majoriteten. tror jag att det beror på en lap-sus. Man har trott att försöker göranågon sådan grej. Men har fått frampropositionen, så nu har vi möjlighet. Det är gott ochväl att man sätter in en stödform för att bygga stu-dentbostäder. Men sedan måste det finnas någon somutnyttjar stödet. Det inser vi alla. Här har vi ett stöd,men vi har inga byggherrar.Är det någon som kan universitets- och högskole-orterna är det Akademiska Hus. Det är en god fastig-hetsförvaltare, och vi ser hur starkt kapital det har.Det vet hur man förvaltar och vet hur man bygger.Det kan bygga inne på campusområden. Varför skulleinte det få ett sådant direktiv att även bygga och för-valta studentbostäder? Ge mig ett argument. Vanligt-vis brukar man säga: Ge mig tre argument. Men nubjuder jag på det. Det här är en debatt med handi-kapp. Ger mig ett argument till varför man inte skagöra det.Man kan möjligtvis säga: Så fort kan det inte gå.Vi kan inte besluta om det med en gång. Nej, men detär inte vad vi har krävt heller. Vi har krävt en utred-ning om det. Ge mig ett argument till varför man inteskulle utreda denna lysande idé. Ge mig ett endaargument, herr talman. Det är allt jag begär. Men jagär osäker om jag kommer att få det. Ger ni mig ettargument kommer jag att säga: Ge mig två. Ger nimig två kommer jag att säga: Ge mig tre argument.Jag kommer inte att ge mig.Jag kommer efter den här debatten att ringa tillSveriges Förenade Studentkårer och säga: Det härsade de. vill jag ha hjälp från FörenadeStudentkårer, jag vill ha hjälp från Akademiska Husoch jag vill ha hjälp från studenter så att dekan sjunga: Sjungom studentens lyckliga dar, och gemig också någonstans att bo när jag studerar. Det ärvad vi vill. Vi kommer att vinna den här striden. Vänta bara ni! Ge er med en gång, för nikommer ändå att förlora !Herr talman! Efter denna flammande apell förmotionen yrkar jag naturligtvis bifall till den.Anf. 96 ():Herr talman! Före frågestunden hade vi en diskus-sion kring statens personalpolitik och jämställdhets-frågor. När man under den debatten satt och tittade påtalarlistan till den här punkten blev man något för-skräckt. Det var därför en positiv överraskning att detvar som inledde den här debatten såatt det blev en liten förändring i gubblistan.Beträffande denna punkt kan vi konstatera attRiksdagens revisorer gjort tregranskningar av hur avgiftsfinansieringen ska tilläm-pas inom försvaret. Alla rapporter visar på problemmed att tillämpa avgiftsfinansieringen. Bakgrunden äratt så långt som möjligt eftersträva affärsmässigaförhållanden och på det viset sätta press på de övrigastödmyndigheterna. Detta synsätt är givetvis lovvärt.Samtidigt kan man konstatera att risken är uppenbaratt man får någon form av monopolspel i samman-hanget, eftersom det är staten som äger båda parterna.Det mål som eftersträvades har man inte uppnått.Då måste man givetvis fråga sig vad vi ska göra då.Vi vet att staten, kommunerna och landstingen hargått in och prövat de här vägarna för att pressa om-kostnaderna inom verksamheten. I vissa fall har manlyckats, i andra fall inte. Där man inte har lyckats ärdet relationerna mellan de två parterna - det är sam-ma ägare - som inte har tydliggjorts.Om vi tittar på den här frågan kan vi konstatera har arbetat efter systemet . När man dåinte lyckas uppnå de förväntningar man har föresattsig måste man sätta ned foten och vidta någon föränd-ring. Det är inte trovärdigt att säga att frågan skautredas. Det har visat sig ett antal gånger att detta intefungerar. Då måste man gå ifrån långbänkstänkandetoch verkligen gå in och försöka föra en aktiv ochresultatinriktad ekonomisk politik. Det är alltså dagsatt sätta ned foten i de här frågorna och försöka få enpositiv utveckling på det här området.Revisorerna har visat vägen. Jag delar deras upp-fattning och yrkar därmed bifall till reservation nr 1.Anf. 97 ():Herr talman! Av den debattlusta som visar blir man lite uppiggad på torsdagsefter-middagen. Vi får hoppas, , att det är studenternasom vinner i det långa loppet. Det är väl ganskaoviktigt vem av oss som vinner. Att det blir student-bostäder är väl ändå målet. Kunskap ger makt, ellerhur ?I betänkandet behandlar finansutskottet Riksda-gens revisorers förslag i skrivelse 7 angående styr-ningen av försvarets fastigheter och anläggningar.Revisorerna har granskat hur regeringen styr och Försvarsmakten för att åstadkom-ma en effektiv förvaltning av försvarets fastigheter.Som har sagts i denna kammare har reviso-rerna pekat på ett antal punkter där man tycker att detfinns problem med att tillämpa avgiftsfinansieringeninom försvaret på grund av att Försvarsmakten harbegränsade möjligheter att sätta press på en stödmyn-dighet som . Revisorerna hardärför föreslagit att det bör tillsättas en utredning omförsvarets styr- och finansieringsformer. Utskotts-majoriteten har instämt i detta, föreslår att riksdagengör ett tillkännagivande och ger regeringen i uppdragatt tillsätta en utredning.I betänkandet behandlas sex ytterligare förslagfrån revisorerna som ett enigt utskott avstyrker. Föratt vinna tid kommenterar jag inte dessa närmare.Till betänkandet har fogats två reservationer, somjag kort skulle vilja kommentera. I reservation 1 harde fyra borgerliga partierna föreslagit att Försvar-smakten ska ges en ökad valfrihet att vända sig tillandra förvaltare än . Vi tycker attdet vore fel signal i detta läge att föreslå att Försvar-smakten skulle ges valfrihet att vända sigtill andra förvaltare. Vi gör faktiskt ett tillkännagi-vande om tillsättande av en utredning som ska se överFörsvarets styr- och finansieringsformer.Det kan mot den bakgrunden inte vara rimligt attnu ta det beslutet. Alla som har sysslat med fastighe-ter vet att detta är en komplicerad del, inte mindrekomplicerad när det finns en som har fastigheternaoch i princip bara en som ska hyra. Det känner vi igenfrån andra fastighetsområden i staten, inte minst inomkulturområdet där det finns en förvaltare och egentli-gen bara en tänkbar hyresgäst. Det blir alltid en hal-tande diskussion när man diskuterar nivåer och dedelar som är.Däremot är bakgrundsdelen väldigt viktig. Dengamla ordningen var ju att fastigheterna fanns tillhanda och uppfattades av brukaren som gratis. Omnågonting är gratis vill man gärna ha mer. Så villeäven försvaret ha det , mera och bättre lokalerutan att det fanns någon prislapp på det. Det här är ettresultat av den reform som gjordes , där man gjorde ett slags prissättning mellanuthyrare och brukare även inom statens område. Jagtycker att det i det här läget finns en viss poäng medatt behålla dessa delar. Men vi ser problemen ochtycker att det är rimligt att göra en genomlysning ochse om även andra aktörer kan vara med, om det kanvara ett positivt inslag i förvaltningen. Jag tror att detfordras lite eftertanke. Därför ställer vi oss bakomtillkännagivandet när det gäller utredningsdelen. Vitycker att man kan ta det lite försiktigare med denandra delen.I reservation 2, som så ivrigt hardebatterat och fört fram, är kravet att AkademiskaHus ska få i uppdrag att bygga studentbostäder, somvi hörde. Detta har en kraftig utskottsmajoritet, nusom tidigare, avvisat. Det är inte på grund av att ut-skottet på något sätt är omedvetet om att det fattasstudentbostäder. har verkligen upplyst oss ifrågan. Vi är väl ännu mer upplysta om det efter detdebattinlägget.Men det finns skäl i den här fastighetsförvaltning-en, som vi har sagt tidigare, där man har haft hyres-sättning vad man än ska göra. Det har också funnitsett uppdrag . Det har lagts på de olika kommu-nerna där högskolorna finns att man ska ta fram bo-städer. Det kan man säga, , att på de flesta hög-skolor ute i landet fungerar detta mycket väl. Om deåker till eller blir studenternalyckliga , . De får lägenhet nästaninnan säsongen är slut . Detta är ett stor-stadsproblem i - och du pekade på någraandra ställen. Jag tror faktiskt att det lite hängersamman med att det är så pass populärt att vara stu-dent på högskoleorterna att man inte behöver fjäskaför att skaffa bostäder lite tidigare, om jag uttryckermig lite vanvördigt. Jag tror att det ligger någonting idet.Det gäller för att påverka sina partikamrateroch för oss att sätta press och se till att det blir byggtstudentbostäder på dessa orter. Det är inte så enkeltatt bara ge ett uppdrag. Det är klart att det påverkarhela Akademiska Hus del. Det kommer också attpåverka de ekonomiska delarna och det förhållnings-sätt som har varit. Det skulle bli ett helt nytt åtagandesom Akademiska Hus skulle få. Det är en ganskakomplicerad historia som i så fall måste belysasmycket närmare med sina konsekvenser än vad somkan göras i ett enkelt riksdagsbeslut.Med den argumentationen förordar jag att de bådareservationerna avslås samt yrkar bifall till förslaget ibetänkandet.Anf. 98 () replik:Herr talman! sade att de serproblemen. Ja, det vore väl märkligt om ni inte hadegjort det efter den redovisning som revi-sorer har i sin skrivelse. Sedan avfärdar han propåer-na om att ge försvaret ökade möjligheter att användasig av andra uthyrare än genomatt säga att det ger fel signal.Jag vill påstå att det ochmajoriteten gör sig skyldiga till är just att skicka felsignal när man säger nej till revisorernas förslag idenna del och det vi redovisar i vår reservation. För-svarsmakten ska ha möjlighet att söka andra uthyrareför att lösa sitt anläggnings- och fastighetsbehov just iavsikt att sätta press på . Det är judet som är ett av de centrala problemen, vilket manockså erkänner då man redovisar att man är positivtinställd till en utredning. Då går det inte, menar jag,att försöka vända på resonemanget och säga att det ärfel att göra något nu och att vi ska vänta. Det är nuåtgärderna behöver sättas in.Anf. 99 () re-plik:Herr talman! Jag vill säga två saker om detta. Detär helt riktigt att vi ser problem, är därför vi gör ett tillkännagivande och hållermed revisorerna i den delen.Det har ju förts en diskussion. Fortifikationsver-kets nye generaldirektör har varit iförsvarsutskottet och redogjort för det arbete man skagöra för att komma till rätta med de bekymmer somhar varit. Jag vet att man arbetar i rätt riktning med dehär delarna.Med "de här delarna" menar jag att om man ome-delbart går in i ett annat förhållningssätt när det gälleruthyrning av fastigheter kan det på kort sikt innebära,om man inte gör detta på ett klokt och genomtänktsätt, att står där med försvarsan-läggningar som är beställda av försvaret men som intenyttjas på ett rimligt sätt därför att försvaret kortsik-tigt kanske väljer en mycket sämre lösning för attspara pengar. Det är detta som utredningen har i upp-drag att titta på: Hur hanterar man detta mellan de härparterna? Men utredningsuppdraget gäller faktisktockså att se om man kan öppna för att vända sig tillandra uthyrare.Jag tycker att det är en klok avvägning att säga jatill utredning. Utred detta och se vad konsekvensernaär, och därefter kan fatta ett beslut somvilar på en stark grund.Anf. 100 () replik:Herr talman! konstaterar man i skrivelsen frånrevisorerna att det är Försvarsmakten som är i under-läge i den situation som är. har helt rätt i attdet pågår diskussioner och att det finns en viss sam-syn på problemen och de eventuella lösningar somkrävs. Men redan detta faktum borde väl borga för tog det principiella ställningstagandet ,just i syfte att ge Försvarsmakten ett ökat förhand-lingsutrymme visavi . Problemet är ju att man inte har tillräckligt mycket musklerför att sätta tryck på . Låt oss dåge dem dessa muskler! Det är ju det som utredningenoch skrivelsen efterlyser.Anf. 101 () re-plik:Herr talman! Den som hyr är alltid i underlägegentemot den som hyr ut. Det känner vi till från denprivata bostadsmarknaden. Den som är anställd ärockså alltid i underläge i förhållande till arbetsgiva-ren. Det senare brukar inte alltidhålla med om, men det är ungefär samma förhållandesom råder.Jag håller med : I det här lägethar naturligtvis haft de starkastemusklerna som uthyrare. Det är precis det revisorernapekar på. Det är också precis därför jag säger, för attnu upprepa mig, att nu utreder vi de här delarna ochser om vi kan få ett mer jämbördigt förhållande mel-lan den som hyr ut, , och den somska hyra, Försvarsmakten, och på så sätt få detta attfungera bättre.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att ge Sven-ErikÖsterberg rätt i en sak: Det är inte jag, , som kommer att vinna, utan naturligtvis är detLars och som kom-mer att vinna, tillsammans med . Vivinner ju alla tre. Och framför allt, när vi tre och allade andra partierna i kammaren enats om detta, är detstudenterna som blir vinnare. Självklart har Sven-ErikÖsterberg rätt i det.Men låt oss nu analysera de argument som harförts fram. Först har vi det gamla argument som manslentrianmässigt har avslagit motionen med: Om viminskar avkastningskravet på Akademiska Hus skulledet förstöra principen om bruttoredovisning, och skaman ge ett stöd till studentbostäder ska det vara påutgiftssidan. Låt oss då begrunda vår gemensammaproposition 98 om stöd till studentbostäder. Där stårdet att stödet ska utgå genom sänkt skatt, alltså denmotsatta principen, som en skattekreditering.Det växlar alltså hur fasta principerna är. Det på-minner om pastorn som sade: I mitt hus förekommeraldrig någon sprit, men jag tager mig understundomen genever. Det är genever i proposition 98, och i dethär betänkandet är det absolut spritförbud. Man får halite bättre och tydligare principer.Men föreslår vi inte ens att detta ska läggassom ett sänkt avkastningskrav. Vi säger: Ge dem ettnytt uppdrag. De har i uppdrag att erbjuda universitetoch högskolor attraktiva studie- och forskningsmiljö-er. Det skulle gå att vidga det till både själva under-visningslokalen och bostaden. En student kan intealltid studera på eller i föreläsningssalen.Man måste plugga lite grann hemma i studentlyanockså, och då måste det också finnas en lya för stu-denten.Då kan man säga som utskottsordföranden sade:Ja, men det är inte så eländigt. Till exempel hemmahos mig i och i har vi tommalägenheter. Men det hjälper ju inte studenten i i . Och vi kan ju inte säga att de mindrehögskolorna ska konkurrera med den oerhört smartametoden: Det finns ingenstans att bo på de klassiskaorterna, så börja hos oss! Sådan konkurrens ska viinte ha.Sven-Erik ! Jag bad om ett argumentmot det förslag vi ställt, inte om argument mot deförslag vi inte har ställt.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Man törs nästan inte ge dig något ar-gument, , för då begär du två till. Detsade du själv i ditt anförande. Men det kan ju ändåvara trevligt att debattera den här delen. hinner ju med det mesta på två minuter.Det har ju diskuterats en metod, ,och du är ju också vän av regionalpolitik: Kan maninte tillgodose behovet av studentlägenheter på ortersom är attraktiva kan man alltid när nya platser skafördelas diskutera om de ska gå till dem som kantillgodose studenternas behov eller om man bara skagå efter den vanliga metoden.Sedan är det ju så att Akademiska Hus har ett av-kastningskrav. Ska man bygga bostäder och ta ettsnabbt beslut i den delen är det en rad frågor somreser sig, och det vet också. Hur påverkar det avkastningsdelen förAkademiska Hus? Detta är ett nytt område för dem.Deras verksamhetsområde hade ganska noga avgrän-sats i den utredning som gjordes och de beslut somtogs då man delade upp de olikafaktorerna. Bostäder skulle då inte ingå i AkademiskaHus.Detta är en fråga som om den skulle aktualiserasbör belysas noggrannare än genom att tarett snabbt beslut på det här området. Vi kan inte rik-tigt överblicka konsekvenserna i den här delen.Jag tycker inte att man kan bortse från argumentetom avkastningskravet. Det här kostar också pengar.Så är det.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag vill återigen börja med att geSven-Erik alldeles rätt: Man kan inte bortsefrån avkastningskravet. Därför har vi inte ställt det.Jag tycker att det är ett korrekt argument som vi tarhänsyn till.Det är också ett väldigt bra argument utskottsord-föranden tar fram när han säger att detta måste utre-das och beredas noga eftersom det finns mångakomplikationer med det. Jag tycker att det är ett jät-tebra argument. Det är just det vi har tagit fasta på närvi skriver:"Då behovet av nya bostäder för studenter är stortoch frågan är viktig bör regeringen få ett brett upp-drag att förutsättningslöst pröva alla möjligheter attstimulera byggandet av bostäder för studenter. Ettalternativ kan vara att samordna ett sådant arbete medden parlamentariska utredningen som arbetar medhyressättning för ändamålsanpassade lokaler inomuniversitets- och högskoleområdet. "Vi säger ju samma sak som utskottets ordförande:Man måste utreda detta nogsamt och försiktigt ochmed stor noggrannhet och ackuratess innan riksdagenkan ta ett snabbt beslut. Vi säger ju samma sak! Ochså avstyrks och reservationen av en bred majoritet,när ni håller med oss i sak om att man måste prövadetta noggrant.Jag har förståelse för att det ibland kan gå fort.Det är många handlingar att läsa, och jag förstår inte kan ändra sig så fort i politiken. Men lyssnamed era ungdomsförbund! Lyssna med studenterna!Lyssna med era barn, de av er som har några, som skagå på universitet! Lyssna på era väljare! De kommeratt ge oss i rätt. Och låt oss få rätt till-sammans! Utred det här! Satsa nu och utnyttja tvåutmärkta förslag! Vi har redan enats om att ge skat-telättnader för att bygga, men sedan måste någonutnyttja lättnaden. Det är ingen idé att ha en skatte-lättnad som ingen utnyttjar. Akademiska Hus harresurser att starta och sätta i gång detta. Ge studenter-na rum! Det är bra för framtiden.Jag yrkar bifall till vår reservation.Anf. 105 () re-plik:Herr talman! Det finns några saker här där Bäck-ström gör det ganska lätt för sig. Det gäller den pro-position som handlar om att bygga studentbostäderoch sådant. Det finns ju också en ekonomisk aspektpå detta. Varför byggs det inte en massa? Jo, det finnsen kostnadsaspekt i de här delarna.Det är inte ointressant för studenten, när bostadenväl finns där och man erbjuds den, vad den kostar. Vikan se på ett exempel härifrån . Jag harsjälv en dotter som går i högskolan på , ochhon blev erbjuden en studentlägenhet som kostade4 . vet själv vad studie-bidraget är - eller någonting sådant.Det är alltså en affär som är väldigt svår att få att gåihop om man inte kan ha andra intäkter.Det är precis detta som måste vägas in om Aka-demiska Hus skulle ha bostäder. Man har inte dentraditionella rollen. Det är ett helt nytt grepp som sig in på. Det kommer inte att vara lättare förAkademiska Hus än för någon annan att bygga medde medel man har. De ekonomiska realiteterna gällerför dem på samma sätt. Ska man få ned priset och ökabyggandet handlar det om ytterligare subventioner.Det vet . Pengarna är slut, sade Bäckströmi TV . Så är det ju. Och det finns ingapengar till att subventionera nya bostadshus ellerlägenheter till studenter heller. Det vet vi. Vi måstehantera det här på något annat sätt. Ska vi göra ensänkning är vi inne på avkastningskravet. Det argu-mentet håller, . Avkastningskravetmåste tummas på om man ska bygga de här bostäder-na. Det är statens intäkter vi talar om som då intekommer in. Jag vill hålla fast vid det.Anf. 106 () re-plik:Herr talman! Min fråga till ärlite på samma tema som den ställ-de. Revisorerna har faktiskt i tre utredningar påvisatproblem. Då är frågan: Vad ska man egentligen upp-nå med ytterligare en utredning? Problemen är ju välbelysta.Vi har i det här sammanhanget att bedriva verk-samheten i förvaltning, som man gjorde tidigare, elleri den form som man nu har, alternativt den fria mark-naden. Då säger att man måstese över hur det här drabbar de fastigheter som i inom försvaret. Men då blir det ju en form avdubbel säkerhet. Vad jag menar är att vi redan meddet underlag vi har måste kunna anta principen.Sedan, när man har angett inriktningen, får man seöver detaljerna för hur man går vidare. Men princi-pen, och det är det reservationen går ut på, borde mankunna ta ställning till redan med det underlag vi har idag.Anf. 107 () re-plik:Herr talman! Inget ont sagt om revisorer på någotsätt, men revisorer är bra på att hitta problem och atthitta fel. De är inte alltid lika bra på att hitta lösning-arna för att ta sig ur de här felen. Det är egentligeninte revisorernas uppgift alla gånger heller. De harpekat på saker som ett enigt utskott faktiskt har tycktatt det ligger något i. Vi har ju ställt oss bakom det.Det är därför man vill titta närmare på det här.Men om man har fel balans mellan uthyrare ochden som hyr och man släpper en marknad fri är detklart att det kan innebära väldigt drastiska åtgärder påkort sikt. Man kanske byter till mindre lämpliga fas-tigheter därför att det kortsiktigt finns ett överskott påbilliga fastigheter på försvarsorter. stårstaten med tomma fastigheter som kommer att gene-rera kostnader under resans gång. Då har man egent-ligen inte vunnit så mycket på det här ur det statsfi-nansiella perspektivet. Man har så att säga skaffat sigen marknad som har skapat nya problem.Det är inte ointressant att det faktiskt finns en an-nan marknad som kan hyra ut till försvaret. Det är detvi säger i utredningsdirektivet. Men vi måste se till attvi får en balans så att vi inte får den här överkostna-den i en övergångsperiod utan att detta kan hanteraspå ett förnuftigt sätt. I den mån försvaret vill ha andrafastigheter ska det finnas rimlig tid att avveckla ellerhantera övriga fastigheter utan att det blir en enormkostnadsbörda för staten. Det är väl det som utred-ningen tittar närmare på för att det i sin helhet skavara en bra finansiell situation för staten.Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Det är ändå så att det finns tre mo-deller. En modell hade vi , en modellhar vi . Man har konstaterat att ingen av de härtvå modellerna fungerar. Vi har en tredje modell ochdet är den man ska utreda. Då borde vi ändå kunna tasteget ut och anta principen, eftersom den går i denpositiva anda som man tog beslutet i förra gången, , när man gick in i nuvarande system. Dethär är egentligen en fortsättning i samma anda.Jag håller med om att mangivetvis inte ska göra någonting dumt. Men principin-riktningen är i sig också en blåslampa i det här sam-manhanget.Anf. 109 () re-plik:Herr talman! Det är riktigt som att vi hade ett annat system för åtta sedan.Det var inte ett bra system. Men om man tittar påhelheten i en modern hantering skulle jag vilja sägaatt det nya systemet ändå har fungerat bättre än detgamla där man liksom hade något slags kostnads-neutral situation. Det känner vi igen från kommuneroch landsting också. är gammalt landstingsrådså han vet hur det fungerar när lokaler upplevs somgratis. Då ökar också kraven på och behoven av nyalokaler . Det har man faktiskt vunnit i dethär.Ett problem som det har pekats på är att hyresvär-den tar ut för mycket hyra så att det blir för dyrt förförsvaret. Om försvarspengarna äts upp av för dyrhyra kan man åtminstone i det här fallet trösta sigmed att pengarna kommer tillbaka till den som hargivit dem från början, till staten i sin helhet. Men detär inte bra för den lokala balansen mellan uthyrareoch den som hyr.