prot · GQ0967 · 2003-03-06 00:00:00 — I annat fall måste det vara ettfullkomligt sinnessjukt djur. Jag klarar av att leva, ochjag är inte speciellt rädd. Jag plockar lingon. Jag tyckeratt det är mycket värre för er här i staden. Här måste nileva med en biltrafik som är ett gigantiskt hot mot män-niskor. Jag skulle gärna sätta i gång och vara lika dra-matisk som och tala om hur farligt det ärnär man ser någon slitas i stycken. Tänk, jag tror att detär något mer frekvent i staden - men rovdjuret heterbilen.Jag tror att vi kan få leva med våra respektive rädslori stad och på land. Jag slipper i alla fall bilen.Fru talman! Av tidsskäl har jag inte för avsikt att yr-ka bifall till alla reservationer. Det har jag överlåtit påGunnar att göra. Däremot yrkar jag bifall till minegen motion 451. Den handlar om att vi ska ha en visskontroll över tillväxten av varg. När jag skrev den härmotionen visste jag inte att tillväxttakten var så hög somden är och trodde att det skulle ta innan mankom dit. finns det möjligheter för Naturvårdsverketatt börja se över den delen, så denna del av motionenfinner jag inte så angelägen. Jag kan bara konstatera atten dag måste vi ta kontroll över tillväxten av vargstam-men.Det finns dock en annan del i motionen som jag gär-na vill framhäva, och det är att vi människor måste finnavägar att leva tillsammans med vargen. Vi måste ha tidatt se till att människor blir informerade om skyddsåt-gärder och om beteende så att vi får bort rädslan förvarg. Det är nämligen oftast bristande kunskap om dju-rens beteende som skapar rädslan. Därför menar jag attjag vill framhäva den motionen i alla fall.Det finns vidare i utskottets betänkande en del ombåde skarv och säl och deras påverkan. Jag tyckte Gun-nar sade någonting väldigt klokt när han sade att det ärviktigt att se till helheten och till sambanden. Jag skullefaktiskt kunna tänka migskyddsjakt på skarv - men inte för människans bekväm-lighets skull utan möjligen för det hotade fiskbeståndetsskull som skarvarna lever av där de finns. Att åtminsto-ne ta ansvar för detta tycker jag att vi har som en över-gripande uppgift i naturen eftersom vi har tagit oss rol-len som överpredator. Därför ser jag fram emot att vi fårett faunaråd.Fru talman! Därmed har jag inget mer att säga. Jagförväntar mig att få något påhopp nu.Anf. 164 ()replik:Fru talman! I den mån är representativför kan jag räkna in två av parti-er som inte skiljer på människa och djur. Jag bara kon-staterar detta. Jag kan också möjligen beklaga majori-tetspartiet som samarbetar med partier som har svårig-heter att göra denna gränsdragning.Det är välkommet att är öppen för atten viss skattning av vargstammen skulle vara möjlig,inte minst mot bakgrund av de problem som det blir förtamdjuren. Likaså är det välkommet att man öppnar föratt skarven kan utgöra ett problem. Jag välkomnar det.Jag hoppas att har möjlighet att få infly-tande även över talesman i miljö- ochjordbruksutskottet. Om jag lyssnar runt nu märker jag attvi är många som vill, men det är bara några som agerar.Möjligen kan vi vara en god bit på väg.Det skulle vara tacksamt, inte minst för de människorsom är drabbade.Anf. 165 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att ska räkna in när det gäller att göra dis-tinktionen mellan djur och människa. Jag sade att jaggör det. Jag anser nämligen att det är en högst personligbedömning hur man vill förhålla sig till detta. Jag tyckeratt var och en må göra det själv. Jag har lite svårt attacceptera en del andra lösningar på människan tillkomst.Jag sade inte att vi skulle ha någon skattning av djur-stammen. Skattning betyder att man gör ett uttag för sinegen eller till sin egen fördel. Jag pratade om attvi skulle ha en viss begränsning av tillväxten, inte för attvi ska få vargpälsar att pryda oss i, utan därför att vibehöver få en stabil vargstam och därför att vi behöverbygga upp en tolerans mellan varg och människa. Dettror jag faktiskt att mycket snart kom-mer med.Samma sak gäller skarven. Det var inte för männi-skans bekvämlighet, utan just för dess påverkan på natu-ren och för att den själv är en predator. Jag vill se det iett större ekologiskt sammanhang.Jag tillhör själv jägargruppen, brukar de säga. Menjag är en av de underliga jägare som inte jagar för nöjesskull. Jag ser ingen sport i jakten. Men däremot har jaglevt på ett sådant sätt att det har varit ett tillskott till minförsörjning. Jag har fått vara med på älgjakten och kun-nat lägga kött i frysen. Det har haft ekonomisk betydelseför mig.Anf. 166 ()replik:Fru talman! får man vara med om verbala pi-ruetter som gör att nästan blir till åtlöje viden jämförelse.Först har vi detta med djur eller människa. Jag hördeinte att , om han nu i någon mån skulleanses vara ett större rättesnöre för politikän vad är, gjorde någon distinktion mellanmänniska och djur. Men det kan vi måhända diskuteraen annan gång.Det som är intressant i de piruetter som gör är att det uppenbarligen är alldeles möjligt ochkorrekt att begränsa tillväxten. Det låter väl tjusigt -begränsa tillväxten. Jag utgår ifrån att det handlar om attminska antalet genom jakt. Det är alltså inte avgörandeom det är jakt eller inte, utan det är frågan om syftet. Jagser någon form av ädel krona sväva över . Om bara ändamålet är ädelt nog kan man kalladet för vad man vill bara man håller ned stammen. Detvar sällsynt intressant. Tack för upplysningen.Anf. 167 () replik:Fru talman! Jag får väl tacka för dengyllne kronan som svävar över mitt huvud. Den ska jagbära med förtjusning. Jag tycker att människans relationtill naturen är väldigt viktigt i det här fallet. Jag tyckerinte att jakt på varg ger något större utbyte till männi-skor. Det skulle inte falla mig in att äta vargkött.Anf. 168 ():Fru talman! Jag väljer här i debatten att en-bart ägna mig åt vargens utbredning och de konsekven-ser som har följt på beslut för cirka två årsedan.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4.De senaste åren har vi haft en ganska kraftig tillväxtav varg, speciellt i gränstrakterna i och Hed-mark på den norska sidan. Man beräknar att det finnsdrygt ett hundratal vargar i . På flerahåll har vargen blivit ett naturligt inslag men med ettonaturligt beteende. Dagens vargar är också mycketmoderna. Flera av dem är utrustade med GPS av statenför att forskare och vargspanare exakt ska kunna posi-tionsbestämma var vargen rör sig. Detta kan man ocksåutläsa via datorer.Tvärtemot många experters uttalanden har vargenockså visat sig vara nyfiken på människor. Att vargenskulle vara skygg stämmer . På flera platserruntom i landet har vargen sökt sig till områden därmänniskor och boskap rör sig. Tyvärr har var-gen också angripit och dödat både boskap och hundar.Det är ett problem för dem som är berörda av detta.Jag hörde tidigare att från Miljöparti-et sade att vi inte ska förändra livsbetingelserna förarterna, men människor är ju också en art i systemet. Dehar också egna revir. Jag tycker därför att samspeletmellan tvåfotade och fyrfotade är viktigt.Som jag sade har detta påverkat människors vardag.På flera platser finns det en inneboende respekt menäven en uttalad rädsla för vargen. Det är någonting somvi som lever i de här regionerna har blivit starkt medvet-na om. Jag tycker inte att vi har tagit den oro som mångakänner inför vargens utbredning på tillräckligt allvar.Människors rätt att försvara sig och sin boskap ärinte tillräckligt stark . Därför finns det en del reser-vationer där man har lagt fram förslag på att förstärkaden. Det gäller bland annat nödvärnsrätten. Som den ärutformad skapar den faktiskt en hel del problem.Den är både otydlig och orimlig. § 28 i jaktförordningenmåste omprövas. Målet måste vara att djurägaren skakunna försvara sina djur innan rovdjuren har bitit . Vi har en djurskyddslag som åläggerdjurägarna att ta väl hand om sina djur, men om rovdju-ren angriper boskapen ska djurägaren förhålla sig passiv.Centerpartiet har tagit ställning till att vi ska ha rov-djur. Det är inte detta det är frågan om. Jag är inte uteefter att utrota rovdjuren, och inte heller vargen. Men vihar också tagit ställning för att man ska lyssna på demänniskor som berörs. Det är väldigt viktigt för att viska få en uthållig och trovärdig rovdjurspolitik.I arbetet för att skapa en trovärdig rovdjurspolitik ärdet oerhört viktigt att man har förtroende länsstyrelserna.Där har vi lagt förslag om att man ska flytta beslutenfrån till länsstyrelserna. Det ska intevara möjligt för att delegera. Det skakunna åligga länsstyrelserna att fatta beslut om rovdjurs-förvaltningen.Staten anser sig vara ägare av rovdjuren. Där-med görs staten ekonomiskt ansvarig för vad derasegendom orsakar.Men även när det gäller den ekonomiska ersättning-en finns det stora brister. Full ekonomisk ersättning kanendast utgå om anslagen är tillräckliga. Den erfarenhetjag har är att anslagen har varit otillräckliga åt-minstone i de län där man har en ganska utbredd varg-population.Det får naturligtvis inte vara så att om man ska hamöjlighet att få ersättning när boskap har blivit angripenbör det helst ske eftersom anslagen intefinns kvar när man närmar sig årsslutet.Jag vill återigen understryka att om vi ska få accep-tans för en trovärdig rovdjurspolitik måste vi lyssna pådem som berörs, vi måste väga fördelar och nackdelaroch vi måste försöka se till helheten. Det har nämntstidigare här. Det är oerhört viktigt. Man måste också setill människornas förhållanden och hur deras vardag ärdär vargen är mycket utbredd och påverkar hur männi-skor lever.Anf. 169 () replik:Fru talman! Eftersom jag blev apostroferad vill jagpassa på tillfället att säga att jag helt instämmer i detsom tar upp när det gäller samspeletmellan vargen och människan och att vi ska lyssna pådem som är berörda.Jag hade hoppats att det skulle framgå av det jag sa-de att det vi väntar på, och det som egentligen borde hakommit mycket tidigare, är åtgärdsprogrammet. Detskulle alltså ha funnits ett åtgärdsprogram färdigt innanvi låter vargstammen öka. Det ska vara åtgärdsprogramav den typen att man kommer ut med information, harersättningsregler som är bra och åtgärder som gör inte behöver vara rädd för till exempel att ens bo-skap ska bli angripen av varg.Det finns en mängd åtgärder som man kan vidta. Detvar dem jag efterlyste. Vi hoppas att detåtgärdsprogram som presenterar inovember ska innehålla en del sådana förslag - ,men dock.Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag vill bemöta . Han sä-ger att det är bra med samspel. Ja, det säger jag också.Därom är vi ense. Sedan går våra åsikter tydligen isär.Gunnar pratar om information och att manska försöka informera människor att inte vara rädda. Detär ju ett väldigt långsiktigt arbete. Människor haringen erfarenhet av hur vargen beter sig eftersom vi intehar haft varg på många decennier. Jag tror inte att dethjälper med enbart information.Dagens regler säger att vi inte ska kunna gå in ochreglera varg där vargen orsakar stora problem förrän vihar nått etappmålet. För den som lever i det område därvargen verkligen påverkar låter det mycket märkligt. Detmåste finnas möjlighet för dem som har sin boskap uteatt ta bort de vargar som är mycket störande.Det finns jordbrukare som kan ha sin bo-skap ute på gärdena utan måste samla dem tätt runt sittboskapshus. Jag hänvisar återigen till djurskyddslagen.Det blir väldigt svårt för en jordbrukare att leva upp tillalla krav om man beskär hans möjligheter att sköta sinboskap.Anf. 171 () replik:Fru talman! Det är strövvargar, alltså enstaka ex-emplar - jag tror att det var två eller tre - somhar lämnat flocken och är på friarstråt på stora områden,som har vållat de här skadorna.Det är naturligtvis viktigt att man har kontroll överdem och hur de rör sig. Har man vargar som visar sigbenägna att gå nära människors bostäder och angripa tillexempel får ska man kunna skjuta bort de enstaka dju-ren. Det är viktigt, och det kan man enligt nuvarandebestämmelser.Men dessutom är det naturligtvis viktigt att man fårinformation både om vilken hjälp man kan få när detgäller stängsling och så vidare och att man utökar kon-trollen så att man vet var vargarna finns. Det är utmärktatt man har sändare på djuren så att man kan få informa-tion om när de kommer i närheten så att man kan varauppmärksam.Men det finns så många andra åtgärder som manskulle behöva vidta. Hur lär man till exempel vargar attundvika tamboskap och människoboningar? Hur är detmed herdehundar? Kan man få hjälp för dem om manhar fäbodar och djur på skogen? Det är en lång rad pro-blem som behöver lösas och där man behöver komma utmed information om hur de enskilda människorna kan fåhjälp för att klara de här problemen.Anf. 172 () replik:Fru talman! Information om ersättning är en sak.Den får man inte med automatik. De som är drabbademåste faktiskt ansöka om den själva. De måste ocksåfortsätta att göra en inventering och är inte säkra på attde får ersättning.Den andra informationen är att bearbeta människorsattityder till rovdjur.I praktiken har vi ett annat problem. Den senaste pe-rioden har man talat om att man ska lösa frågan omstängsling, det vill säga stängsla in sin boskap för attförhindra att vargen angriper. Det ska vara ett femradigttrådstängsel. Det ska sitta på ett visst antal centimeterfrån marken. Det ska kontinuerligt skötas så att gräs ochsådant som växer tas bort.Jag har fått uppgifter där man har räknat på vad dettakostar på ett område. Bara inom ett område som omfat-tar några boskap och en markägare skulle det kosta 10miljoner.Redan i dag har vi inte pengar att ge full ersättningtill dem som är drabbade. Då funderar jag över hur manframöver ska klara att stängsla in boskap? Man måstefaktiskt välja vägen.Det är intressant att höra säga att manska kunna skjuta bort de vargar som har ett avvikandebeteende och söker sig till människor och boskap. Omden saken märker jag att vi är överens.Men återigen, vi har inte kommit så långt. Jag yrkarbifall till reservation 4.Anf. 173 ():Fru talman! Jag har på mig i en mycketviktig fråga.Vi skulle få regeringens samlade redovisning sägerRune . Den har vi inte fått. Jag har varit här och motionerat.Det är en intressant debatt man sitter och lyssnar påhär. Man märker vilka som vet vad de talar om.Viviann skulle man kanske instämma medtill eftersom det känns vilka som bor därman är berörd av problematiken. Jag bor mitt i gruppenvargar som finns. Av har de nämntstill 70, men från , Grimsö och Jägarförbun-det har vi fått klara papper på att antalet äröver 130. Med 20 par som är på väg att föryngras underåret vet vi att är vi uppe i över 200 vargar.Explosionen är i gång.Detta problem har vi ingen lösning på. Det är ingenannan än vi som kan ordna lösningen.Partierna från olika delar av landet måste naturligtvisha fritt fram att ha olika uppfattningar. iVärmland har en helt annan uppfattning än Folkpartietsprogram i . Vi har en nyskriven motion omskötselplaner för varg inlämnad till kommun fören vecka sedan av samtliga ledamöter i fullmäktige iÅrjängs kommun. Samma motion är också inlämnad tillVärmlands länsförbunds årsmöte, och behandlad avarbetsutskottet i positiv anda.Jag besökte samtliga avdelningar , när vihade en plenifri vecka, där stödet för skötselplaner motvargen är fullständigt.Man ser vargen som ett problem somman vill lösa. Det kan enligt min åsikt lösas bara på ettenda sätt. Jag yrkar bifall till min motion om allmänjakt, nr Mj292 yrkande 4.Det som jag har emot och andrastal är alla dessa sifferhänvisningar till 27 § och 28 § omnödvärnsjakt och så vidare. Det är inte något som män-niskorna ute i landet förstår. Vi har väldigt mångavargar i det område där vargen finns och allmän jakt påvarg med anmälningsplikt till så fort ettdjur är ihjälkört. Kanske är det dödat på olaglig väg,men det blir inte på olaglig väg om man har en allmänjakt. När anser att det har gått för långt kanman stoppa den allmänna jakten.Detta är att skapa folkförankring i vargfrågan. Närfolkförankringen i denna fråga blir total är vargproble-met löst. Därför hävdar vi kravet på allmän jakt. Vikräver opinionsundersökningar i områden där vargenfinns. Vi kräver också utbetalning av full ersättning tillmänniskor som har drabbats av vargen.Vargen är ett stort problem i och iDalarna. Också i Dalslandsområdet finns nu flera revirpå gång. Låt länsstyrelserna i de län där vargen finnssjälva utfärda sina skötselplaner eller låt dem bli utfor-made ovanifrån, från vad vi rentav kan kalla länsstyrel-sens revir, och flytta över makten till folket när det gäl-ler vargen!Anf. 174 ():Fru talman! Eftersom vi har en debatt om ett bo-stadsutskottsbetänkande efter den här de-batten kan jag inte låta bli att föra samman det här ämnetmed bostadsutskottets ämnesområde. Det handlar härom att människor ska kunna känna trygghet varhelst debor.Jag har förmånen att till viss del bo i un-der av året, medan jag bor ien storstadsregion i . Vargen finns på bådaställena. Den har vandrat ned också till våra trakter.Om vi ska få en rovdjurspolitik värd namnet måstepolitiken helt enkelt förändras och förbättras. Den rov-djurspolitik som förs tar inte hänsyn till den orooch den oacceptans som den nu möts av. Den gör bådeutskottet och vad man kan kalla en björntjänst.Det handlar inte om någon skrämselpropaganda utandet handlar om människors verklighet. Det rör sig inteom att man är rädd för vargen men om att man har enväldigt stor respekt för den. Man vill ha möjligheter attskydda sina tamdjur på ett lagligt sätt. Det handlar omrättstrygghet och även om ekonomi. Man vill känna kan fortsätta verksamhet med sina tamdjur.Det är inte roligt att följa debatten om att människorkan få fängelse för att de skyddar sina egna tamdjur.Innan antog den rovdjurspolitik som finnsgenomfördes en rovdjursutredning, som på ett tidigtstadium gav oss kunskap och information om olikamöjligheter. Det fanns också väldigt bra förslag i , och jag kan inte förstå varför man intetog till sig dem.Fru talman! Jag ska inte längre ta tiden i anspråk,men jag vill eftersom min motion behandlas i det härbetänkandet yrka bifall till reservationerna 4 och 6. Jaghoppas att alla ni som har deltagit i den här debattenockså deltar i den interpellationsdebatt som jag ska hamed jordbruksministern angående rovdjur-spolitiken.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § betänkande 2002/03:BoU5Byggfrågor.Anf. 175 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas en mängd motioner om byggfrågor i vid be-märkelse från höstens allmänna motionstid. Vi kristde-mokrater står bakom sex reservationer, men jag begrän-sar mig till att yrka bifall till reservation nr 2.Jag vill kort för kammaren redogöra för motiven tillde här reservationerna. I flera fall är dessa delade medandra partier.En av reservationerna rör samrådsplikt inför markar-beten. Alla är bekanta med att det till synes ständigt ochjämt pågår arbeten med att gräva upp gator, torg ochandra allmänna platser för reparationer av ledningsnäteteller för att nya ledningar ska komma på plats. Luttrademänniskor ser att man ofta knappt hinner fylla igenhålen innan det är dags att gräva upp igen. Sådana arbe-ten skapar naturligtvis i många fall stora bekymmerexempelvis för omkringboende, affärsinnehavare ochandra.Reservanterna vill att reglerna ska stramas upp, så attden som gräver, vanligen kommunen, blir skyldig att iförväg informera och ha ett samråd med de näringsidka-re som drabbas av grävarbetena. Självklart ska dennaskyldighet inte omfatta sådana arbeten som är mycketsmå eller av akut karaktär.I en annan reservation behandlas frågan om ett na-tionellt handlingsprogram för inomhusmiljö. Jag ska intehär och redovisa alla de problem som vi vet följer avdåliga inomhusmiljöer. Kort sagt anser vi kristdemo-krater att det behöver tas ett bättre och mer samlat greppom inomhusmiljöfrågorna. För detta bör regeringen få iuppdrag att ta initiativ till ett nationellthandlingsprogram.I en annan reservation berörs frågor om barnsäker-heten i äldre bostäder. infördes i bygg-nadslagstiftningen regler för nybyggda hus som syftadetill att förhindra barnolycksfall. För ombyggnader inför-des motsvarande regler 1976. Det innebär att enormtmånga bostäder, bland annat alla bostäder i miljonpro-grammet, saknar motsvarande lagstiftning. En del för-bättringar kan naturligtvis ha skett på frivillighetens väg,men stora brister finns fortfarande.Barnombudsmannen, , har gjort undersökningarsom tyvärr bekräftar att det finns stora brister i barnsä-kerheten, brister som ibland får mycket tragiska konsek-venser. har föreslagitatt barnsäkerhetskraven i byggregler även skagälla fastigheter byggda . föreslogredan 1993, alltså , precis samma sak,men ibland mal beslutskvarnarna mer än lovligt lång-samt.Vi som reserverat oss i utskottet tycker att det nu ärdags att regeringen tar itu med detta utan ytterligaredröjsmål. Jag vill i sammanhanget också be majoritetensföreträdare att utveckla sin syn på vilken betydelse mantillmäter barnsäkerheten i våra något äldre bostäder.Här finns också en reservation som rör tillgänglig-heten, där vi reservanter hävdar att plan- och bygglagenbör ses över med inriktning på att all nybyggnation,alltså enbart nya bostäder, ska vara anpassade eller enklaatt anpassa till funktionshindrades behov.Vidare står vi bakom två ytterligare reservationer.Den ena rör bostadsanpassningsbidrag till elöverkänsli-ga, och den andra rör frågan om byggande i trä, en frågasom har behandlats i flera utskott , bland annati bostadsutskottet. En del åtgärder har vidtagits, men vianser att fler insatser fordras för att vi i världens ledandeexportland vad gäller trävaror ska få se fler träbyggnaderockså här på hemmaplan.Anf. 176 ():Fru talman! I Sundets Pärla, det vill säga Helsing-borg, pågår just nu byggandet av ett stort underjordisktparkeringshus. För att få till stånd de behövliga parke-ringsplatserna under jord fick hela grävasupp, och torgets parkeringsplatser ovan jord försvann fören längre tid.Runt ligger många restauranger och nä-ringsställen vars kunder historiskt har parkerat på torget.När nu inte längre p-platserna finns söker många av detidigare kunderna sig till andra matställen och företag.Flera av näringsställena har fått betydande ekonomiskaproblem, och en del är på väg att gå i konkurs.Vad har detta med dagens betänkande att göra? Jo,det är så här, fru talman: Om motionBo223 yrkande 11 varit en realitet hade dessa företagaretidigare vetat om att torget skulle grävas upp, och dehade fått bättre tid att planera för den förändrade ochförsämrade verksamheten. Vid ett samråd med kommu-nen kunde lösningar gällande framkomlighet, skyltningoch alternativ parkering ha diskuterats. Samrådet kundeeventuellt ha valt en företagarvänlig tidpunkt för arbete-na, och det kunde ha inneburit fördelar både för nä-ringsidkarna och för kommunen.Att införa en samrådsplikt inför planerade markar-beten är vad vi moderater kräver i vår motion Bo223,och den är identisk med den reservation nr 2 som ävenstöds av våra borgerliga bröder ochCenterpartiet.I moderat anda yrkar vi bifall bara till en reservationi betänkandet, och det gör jag nu till reservation nr 1.Den handlar om byggande i miljöer med lokal särprägel,och den stöds av oss moderater samt av Centerpartiet.Det finns många byar i som aldrig blevskiftade under de stora skiftesreformerna på 1700- och1800-talen. Gårdarna ligger fortfarande där längs medbygatan, och insprängda i bebyggelsen finns det vanligavillor och småföretag. Helt plötsligt kan en nyinflyttadbörja klaga på grislukt, flugor från hästar eller bullerfrån maskiner och trafik, och sådana klagomål leder intesällan till att näringen får läggas ned. Det är helt oac-ceptabelt! Vi vill få till stånd en utredning som kanskapa förutsättningar för att såväl näringsverksamhetsom boende ska bli kvar i dessa särpräglade miljöer.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1, somsammanfaller med motion Bo223 yrkande12.Anf. 177 ():Fru talman!