prot · GR0924 · 2003-11-10 00:00:00 — Regeringens uppgift är nu att granska och utvärdera förslagen. Därefter kommer regeringen att fastställa de nationella planerna och besluta om definitiva ramar för länsplanerna för perioden 20042015. Utgångspunkten för regeringens granskning är de transportpolitiska målen. Som ett led i den beredningsprocess som pågår i fick länen möjlighet att framföra sina prioriteringar för infrastrukturen direkt till regeringen. Investeringar i infrastruktur är en central faktor för tillväxt. För den kommande planperioden ska fördelas över hela vårt land. Det är en stor satsning. Trots det indikerade i samband med att planerna lämnades att det saknades medel till en del viktiga investeringar. Enligt behövs en anslagsökning med ca för perioden 20042006 för att klara angelägna projekt. Regeringen aviserade därför i budgetpropositionen en utgångspunkt för perioden 20052006 som är att mest angelägna projekt ska ges särskilt hög prioritet. Ett av dessa mycket angelägna projekt är i som finns utpekad i regeringens överenskommelse med samarbetspartierna. Där anges att planeringen ska påskyndas för att möjliggöra en byggstart . Behovet av att bygga lyftes också fram i regeringsförklaringen . Efterfrågan på åtgärder överstiger alltid tillgången på medel både på nationell och på regional nivå. När vi nu granskar förslagen till långsiktsplaner ska vi beakta speciella länsintressen och underlätta förutsättningarna för både lokal och regional tillväxt som vi måste kunna höja blicken och se hur pengarna bäst satsas för att utveckla i sin helhet. Jag både tror och hoppas att vi kommer att nå samsyn kring detta synsätt. 9 (): Tillväxt är ett ganska tråkigt ord egentligen, men det kan innebära så oerhört mycket. Därför är jag glad att regeringen nu har tagit även detta ord i sin mun. För mig känns det först och främst angeläget att det i ordet tillväxt måste vara inbegripet just friheten att växa även som människa, att kunna få skapa och göra någonting. Det får inte bli för mycket av politiskt domderande ovanifrån. Det måste få komma underifrån, där vi behöver ha möjligheter för att kunna nå den här tillväxten. För mig är en viktig del infrastruktur. Det handlar om hur jag ska kunna bo, hur jag ska kunna ta mig till ett jobb och att det finns jobb över huvud taget. Därför har jag ställt frågan om hur bristen på infrastruktur kan påverka tillväxten. När jag fick svaret, fru talman, blev jag faktiskt lite förvånad. Jag kände att det inte andades så väldigt mycket av ett svar. Jag blev nästan tvungen att titta på min interpellation igen för att se om jag kanske hade ställt fel fråga. Jag kanske i stället skulle ha ställt frågan till ministern om hon anser att brist på infrastruktursatsningar faktiskt påverkar tillväxten. nämnde statsrådet det lite grann i sitt svar. I den här debatten pratar jag gärna om , men det som gör mig mer bekymrad är att det som händer och sker i faktiskt också påverkar hela landet. Det gäller bland annat infrastruktur. Oavsett om vi pratar flyg, järnväg eller vägar är knutpunkterna här. Det som händer här eller inte händer här påverkar på något sätt hela regionen. Det blir också så att företagande som kommer på efterkant för att vi inte har en bra infrastruktur påverkar den välfärd som vi alla vill ha i hela landet. Inte minst kan vi höra den diskussionen inom sjukvården. Det som gör mig lite fundersam och som jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet om, fru talman, är regeringens inställning till att jämt använda infrastrukturpengar som ett slags slagträ i debatten. Jag blir lite orolig. är det inte statsrådet själv som gör det här, vilket jag uppskattar. Men i tidningen kunde jag läsa att finansminister använder infrastrukturpengar som ett hot när det gäller landstingsbudgeten. Fixa landstingsbudgeten i så ska vi se till att ni får infrastrukturpengar! Samma sak kunde vi höra när var aktiv i debatten om att det måste byggas tillräckligt med bostäder, inte minst i : Gör ni inte det tar vi tillbaka högskoleplatser, men vi minskar också på anslaget för infrastruktur. Då känner jag att det är hot, det är löften och det är infrastrukturpengar som används som något slags slagträ. Det känns inte som om infrastrukturen finns med i en helhet som gäller vad vi behöver och vad infrastrukturen i sig kan göra. Likadant var det när jag läste regeringens 121-punktsöverenskommelse, där bland annat trängselavgifter togs upp. Jag får återigen samma känsla: Inför trängselavgifter! Först då kommer vi att satsa på infrastruktur. Jag skulle vilja höra från ministern att det inte är så ni bedriver ert arbete utan att infrastruktursatsningar för har en annan och mer värdefull roll än att användas som ett hot och ett löfte i ett slags slagträdebatt. Mina frågor när det gäller åtgärderna utgår fortfarande från att är angelägen och prioriterad: Vad menar regeringen med att den anses vara prioriterad? Kommer vi att få se en byggstart av eller behöver vi vänta ? Hur är läget egentligen? 10 (): Även jag vill tacka för svaret. När det gäller infrastrukturfrågorna i är det viktigt att se deras betydelse för hela landet. har varit en tillväxtmotor för landet som helhet, och i den är det nu tvärstopp. Problemen med den bristfälliga infrastrukturen i påverkar också möjligheterna för hela landet att ha en god ekonomisk utveckling. Jag ska bara nämna möjligheten för företag att exportera söderut från och passera genom . Den bristfälliga infrastrukturen i påverkar också möjlighet att mäta sig med liknande storstadsregioner i andra länder. Inte minst viktigt är det förstås med kommunikationerna i nordsydlig riktning. Det är svårigheterna att få att hänga ihop i nordsydlig riktning som en sammanhållen bostads- och arbetsmarknad som är det avgörande problemet. håller inte på att falla sönder i flera olika delregioner, en norr om och en söder om . Det har redan skett. Och det försvårar också allvarligt möjligheterna att integrera i en bredare Mälardalsregion. Sedan Essingeleden tillkom har folkmängd ökat motsvarande ungefär , medan antalet vägar i nordsydlig riktning i är detsamma över Mälar-Saltsjösnittet. Och antalet järnvägsspår över Mälar-Saltsjösnittet är fortfarande lika stort som , nämligen två. Så vi behöver naturligtvis en ringled i , vi behöver en förbifart och vi behöver en citybana, inte enbart för utveckling utan också för den effekt som det får för tillväxten i landet som helhet. Då behöver naturligtvis infrastrukturfrågorna i diskuteras och förankras i en bred regional samsyn. Det är här regeringen har agerat på ett mycket problematiskt sätt. Man tillsatte Stockholmsberedningen för att undersöka möjligheterna att skapa breda överenskommelser om vilka infrastrukturinvesteringar som var angelägna. Det var ett mycket bra initiativ, och Stockholmsberedningen kom också med en lista som var mycket väl förankrad. Därefter har regeringen skapat en förgiftad atmosfär genom att vilja införa trängselavgifter, trängselskatter, miljöavgifter eller vad man nu vill kalla det mot regionens vilja och i direkt konfrontation med kommunerna i regionen. Jag behöver inte närmare nämna de av invånarna som röstade emot trängselskatter i de kommunala folkomröstningar som har hållits. i anser inte att regering och riksdag bör medverka till införande av trängselavgifter, och Handelskammaren i är djupt kritisk. Vad är då orsaken? Den som talar klartext om detta är i . I remissvaret till betänkandet om trängselavgifter säger man att det är olyckligt att försöket i kom till i en utpressningssituation om regeringsmakten. Jag efterlyser att regeringen trots att man har bundit upp sig försöker skapa en omstart där detta mycket olyckliga sätt att införa en statligt påtvingad skatt läggs åt sidan och att får möjlighet att diskutera denna fråga i en regional och kontext i stället. 11 Statsrådet (): Precis som säger är tillväxt många saker. Förutsättningar för tillväxt kan handla om allt från tillgången till bra sjukvård och högskoleplatser till barnafödande och framtidstro. Det är jättemånga saker. Men det som är allra viktigast är enskilda personer, det vill säga att det finns kvinnor och män, entreprenörer och innovatörer som är beredda att spränga gränser, att pröva nya saker och att testa sina idéer. Det genererar oerhört mycket av värde för många av oss andra. Enskilda personer är förutsättningen för att det ska finnas någon som driver ett företag eller någon som är beredd att arbeta på en högskola. Det är själva grunden för tillväxten. Infrastrukturen spelar en oerhört stor roll. I det arbete som regeringen sitter mitt uppe i med att ta beslut om de nationella planerna och anslagen till länen är det viktigt att se hur de olika transportslagen kan komplettera varandra. Det finns inte någon region i vårt land som är beroende av bara ett enda transportslag, varken vägen, flyget, järnvägen eller sjöfarten. måste kommunikationerna hänga ihop. Där måste med sitt geografiska läge gentemot resten av omvärlden det vi konkurrerar med vara oerhört mycket skickligare. Vi har ett geografiskt handikapp när av våra företag ska exportera sina produkter till och resten av världen. Att vi har gjort ett arbete med Stockholmsberedningen understryker just vår ambition att hålla ihop transportslagen och ha en samsyn. Sedan hänger precis som jag sade inledningsvis och också sade frågorna ihop. Tanken bakom det uppdrag fick var att titta på bostadssituationen i och koppla den till behovet av infrastruktur. pågår förhandlingar om . Från regeringens sida är det centralt och regionalt som är vår part i de diskussionerna. Vi är oerhört angelägna om att de ska gå bra och att vi kan se en byggstart på 2006. Jag har inget som pekar på att det inte skulle vara möjligt. Vi följer de diskussionerna . Precis som var inne på blir en viktig koppling mellan nord och syd för att bygga bort en del av den trängsel som finns och öka kapaciteten. Det är ingen dramatik i att regeringen ska komma till med ett förslag om avgifter på gammal infrastruktur. Vi har en lag som gör det möjligt att ta ut avgifter när ny infrastruktur byggs. Vi gör det också, till exempel på broar. Många andra länder har avgifter också på en rad andra transportslag. har vi inte de förutsättningarna. Regeringen arbetar därför med ett förslag som ska läggas fram för som innebär att om man så önskar på lokal nivå ska det finnas förutsättningar att kunna ta ut avgifter på gammal, befintlig, infrastruktur. Det är det lagförslaget som möjligheten till trängselavgifter utgår från. Jag vill också understryka att hela landet faktiskt hänger ihop. Tillväxten är inget nollsummespel. Det är kanske oerhört viktigt att komma ihåg, inte minst utifrån de diskussioner som har uppstått på alla håll i vårt land kring förslaget om nytt utjämningssystem. Låt oss inte tro att det går bättre i norra om det går sämre i eller att det går sämre i om det går bra i . Tillväxten måste skapas lokalt och regionalt. Där är i egenskap av huvudstad en oerhört viktig motor för tillväxten i hela vårt land. Här finns ett stort behov av infrastruktursatsningar. Därför är jag oerhört angelägen om att förhandlingarna om kan ha det tempo vi har planerat och att byggstarten kommer i gång 2006. 12 (): Min ryggmärgsreflex hoppade helt plötsligt till. Statsrådet säger att ett lagförslag håller på att utarbetas där kommuner eller regioner om de så önskar ska kunna ta ut avgift på gamla vägar. Var det så jag skulle uppfatta det? (Statsrådet (): Befintliga.) Då får jag direkt associationer. Det var ungefär så som det också var utformat när det skulle införas trängselavgifter. Det framkom att om en kommun eller region så önskar skulle man kunna införa dessa. Men det som då hände var att man inte hann tycka till så mycket i eller i . Det var ett beslut som kom ovanför deras huvuden. Jag hoppas att det inte blir samma sak i nya förhandlingar längre fram när det gäller det lagförslaget. Ministern talar om enskilda personer. Ja, det är precis vad det handlar om. Jag möter enskilda personer som har svårt att ta sig fram på tunnelbanor, pendeltåg och med sina bilar. Senast hörde jag på radion i den diskussion som pågår om neddragningar inom en ambulansförare. Han associerade direkt i fråga om nedläggningar av och som förvisso inte hör till denna debatt, fru talman till det trafikkaos som råder i och en oro för vad som kommer att hända med personers säkerhet. Ministern pratade tidigare om att uppnå de trafikpolitiska målen. Ja, det är riktigt. Vi känner allt större osäkerhet i denna region om vi kommer att få uppleva dem. Vi är snarare på väg bort från dem. Jag skulle ändå vilja skicka med en annan fråga som rör infrastrukturen. I rådande Stockholmsberedning råder det stor samstämmighet. Men det gäller inte bara beredningen utan även hela och . Diskussionen om infrastruktur gäller inte bara väg och järnväg utan också vad som kommer att hända med flyget. Vi har framför oss att den citynära flygplatsen i , , har ett avtal som är på väg att gå ut. Vi har förhållandet att staden äger marken. Landet i övrigt känner att något måste göras. Vad kommer att hända? När kommer något att hända? 2011 närmar sig snabbt. måste det finnas en lösning. Det skulle jag vilja veta. Jag förstår vilket jag är glad för att denna minister, fru talman, inte har för avsikt att använda infrastrukturpengarna som något slags slagträ i debatten. Det kanske finns en större förståelse. Vad som behövs är, om möjligt, ännu större samordning, i synnerhet på detta område, mellan just vägverk och banverk. Eftersom det alltid tillkommer processer när det ska vara miljöhänsyn och så vidare ska det finnas någon form av projektledare för varje större projekt så att de inte faller mellan stolarna. Kan vi pröva nya grepp på detta område för att komma fram något fortare än vad som allmänt brukar gälla för infrastruktur? Det kostar alltid mer pengar att bygga väg eller järnväg i en storstadsregion än någon annanstans i landet inte minst för att det är så mycket människor och gamla byggnader att ta hänsyn till. är det inte alltid lätt att jämföra kronor och kronor. Jag hoppas verkligen att prioriteringen blir efter vad som kommer ut efter en investering. 13 (): Det finns naturligtvis mycket som kan tas upp, men jag vill fokusera på den samsyn som fanns i Stockholmsberedningen i inledningsskedet som var mycket värdefull. Tyvärr saboterades den genom att frågan om trängselskatter i kom till på grund av en maktpolitisk uppgörelse. säger att det inte är någon större dramatik med dessa avgifter på befintlig infrastruktur och att regeringen planerar en lagstiftning som gör det möjligt för kommuner och regioner lokalt att om man så vill införa sådana avgifter. Vad det rätt uppfattat? Sanningen är att regeringen i sin budgetproposition konstaterar att detta är en statlig skatt. Det är så den kommer att införas. I är stödet för denna nya statliga skatt obefintligt. Det finns ett kompakt motstånd i hela . Jag nämnde tidigare i , som uttalade sig emot. I var både , och emot detta före valet. Jag har inte hört regeringen deklarera att man frångår bedömningen att det skulle vara en statlig skatt. Hur ska man då tolka statsrådet uttalande att detta är någonting som införs om kommunen lokalt så vill? Betyder det att man planerar en skatt som är statlig men där det finns initiativrätt att införa en statlig skatt eller att avskaffa en statlig skatt? Det skulle i så fall vara en konstitutionellt mycket intressant modell. Vad skulle detta betyda för tillväxtproblemen i ? KTH har exempelvis konstaterat att vart tionde företag i överväger att flytta därifrån om dessa trängselskatter införs. Jag skulle återigen vilja vädja till statsrådet att ta upp frågan om att göra en omstart och börja om i och regional kontext med denna frågas behandling. 14 (): En femtedel av befolkning bor i . Ungefär en fjärdedel av all ekonomisk aktivitet sker i , och har av tillväxten i skett i . Men börjar tillväxtmotorn att hacka, och det finns risk för att den rentav skär ihop. Då kommer hela bilen att stanna det är ju det som kommer att ske. Precis som statsrådet själv säger är det inget nollsummespel, men jag upplever att regeringen har sett mer till att fördela tillväxt än till att skapa och öka tillväxt. Jag vet att Socialdemokraterna har en tillväxtgrupp, som statsrådet själv leder, så vi får hoppas att det kommer ut något mer än ord av detta med tillväxt. När det gäller infrastrukturen, som vi diskuterar , kan man undra om regeringen har haft eller har någon genomtänkt struktur, speciellt med tanke på dess samarbetspartier som egentligen inte vill ha tillväxt och är väldigt negativa till mycket infrastruktursatsningar. Jag undrar hur det ska gå ihop i slutändan. som regeringen lade fram sin budgetproposition hade finansminister en debattartikel på , och han skriver där: En annan central faktor för tillväxten är infrastruktursatsningar. Han nämner och väg 73. Det är återigen ord, och vi får se vad det blir av detta. Statsrådet tar själv upp det som jag ville prata en del om, och det är uppdrag att i alla kommuner se hur man kan få fram fler bostäder. Det fanns ju ett vallöfte om 120 000 nya bostäder i . Jag vet att det vallöftet inte gäller längre, för det står inte i budgetpropositionen. Men några bostäder förväntar ni er väl ändå att det ska byggas, speciellt här i , om vi ska få tillväxt. Allt detta hänger ihop. Jag utgår från att Socialdemokraternas politik också hänger ihop. Här kan man ganska klart läsa att av de 56 000 lägenheter som man tror att man ska kunna få fram är 40 000 beroende av infrastruktursatsningar i . Det står i klartext. beskriver också de speciella förhållanden som finns i för att man ska kunna bygga, att det behövs enorma satsningar på infrastrukturen. Då är min fråga till statsrådet: vi att se någonting av detta? Jag tycker fortfarande att över huvud taget inte har fått svar på sin fråga i interpellationen. Det står inte i det skriftliga svaret, och i debatten har hon inte fått något svar på den frågan. För mig är det så att tillväxt, bostäder och infrastruktur, ja, allting, hänger ihop. Det blir ingen tillväxt om folk inte kan bo här. De kan inte bo här om de inte har några vägar att åka på. Därför vore det väldigt intressant om kunde få svar på sin fråga, vilket hon inte har fått. Jag kan inte heller låta bli att beröra svaret, som jag tycker är ett icke-svar. Det står inte mycket i det. Det är en lång harang om trängselavgifterna, och det slutar ändå med att vi ska ha en samsyn. Jag vet inte vilka som är vi om det är vi alla eller regeringen, och Vänstern. Jag vet inte vem de ska ha en samsyn med. Då är det, som har påpekats tidigare i debatten, en väldigt olycklig start att börja prata om trängselavgifter. Hur ska man kunna uppnå en samsyn i en region när en stor del av befolkningen och de allra flesta partierna är emot detta? Hur ska man kunna uppnå en samsyn? På något sätt måste man ta sig ur detta med trängselavgifterna och säga att det nog var feltänkt från början. Även om man i princip har baxat dem ända hit måste man ta sig ur detta. Det är min fråga. Någonstans mellan raderna ville jag ana att statsrådet försökte ta sig ur detta med trängselavgifter, men när jag lyssnar på debatten låter det inte så. 15 Statsrådet (): Det var synd att de inte var här och hörde när jag gick igenom mitt svar. Det är ingen lång harang utan en kort inledning om trängselavgifter. Sedan svarar jag på fråga, nämligen vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bristen på infrastruktur inte ska motverka möjligheterna till tillväxt i . Det är det vi nu har debatterat . Vi är mitt i det planeringsarbete som är så viktigt, inte bara för utan också för alla län och regioner. Vi ska fördela . Det är en historiskt stor satsning. Vi har aldrig någonsin tagit så mycket pengar under en och samma planeringsperiod. Trots det vet både ni och jag att det skulle kunna fördelas ännu mer pengar, därför att det finns ett stort intresse och ett stort behov av infrastruktur runtom i vårt land. Men det är mycket pengar. Vi räknar med att ska ha ungefär 7 ½ miljard av de 364 miljarderna. Därutöver ska vi fortsätta med de infrastruktursatsningar vi redan har i och också ytterligare satsningar. Det är väldigt mycket pengar som vi ska fördela. Kring detta finns det en väldigt bred samsyn. Inte heller jag är säker på att vi kan nå en samsyn om allt. Vi har till exempel lyft upp det stora behovet av nya bostäder i . Hade vi haft en samsyn om det hade vi kanske börjat bygga bostäder också under förra mandatperioden. Men bygger vi. Just tillgång till bostäder och de bostäder som ska byggas ligger med som en grund i de planeringsramar som vi ska ta beslut om. Där delar jag uppfattning att det inte går att bygga nya områden eller nya stadsdelar utan att också ta hänsyn till infrastrukturen och bygga ihop den med nya bostadsområden. Det går inte i små kommuner och inte heller i stora kommuner. Just bostadsfrågan är med som en del i fördelningen av de pengar som vi ska fatta beslut om. Det är riktigt, som tar upp, att vi står inför ett svårt men viktigt beslut om . Avtalet för går ut . I det arbete som Stockholmsberedningen gjorde där det fanns en bred samsyn kring i stort sett de flesta frågor med undantag för synen på om trängsel- eller miljöavgifter kan vara ett sätt att påverka beteenden i trafiken pekade man på behovet av att också i fortsättningen ha en flygplats centralt belägen, vid vår huvudstad, som har en tydlig koppling till affärsflyget. De förslag som Stockholmsberedningen lämnade till regeringen arbetar vi nu med. Jag är oerhört mån om att också ska fortsätta att växa och ta nya flighter och nya avgångar. har ännu inte hämtat sig efter den nedgång som drabbade oss efter och efter nedgången på den asiatiska marknaden , med SARS och mycket annat. Att är en av våra stora motorer för flyget både inom landet och mot andra länder är självklart. Det kommer också att vara i fortsättningen. Men om vi kommer att fortsätta att växa och utvecklas så mycket som vi vill och önskar räcker inte kapaciteten på . Jag delar då Stockholmsberedningens uppfattning att vi måste hitta en alternativ flygplats och att den då ska ha en tydligare koppling till affärsflyget. Jag utgår också från att de myndigheter och verk som regeringen har är bra på att samverka och samarbeta. Det ska de vara, därför att det är sällan så att enskilda personer eller företag är beroende av kontakt med bara en myndighet eller ett verk. Här är det medborgarfokus och medborgarnyttan som ska vara i centrum, och då måste myndigheter också samverka för att nå detta fokus. 16 (): Eftersom jag efter detta anförande inte har mer talartid i denna debatt skulle jag kunna sammanfatta det som jag har tolkat att ministern har svarat på min fråga när det gäller åtgärder för att se till att bristen på infrastruktur inte motverkar tillväxten i följande punkter: För det första: Stockholmsberedningens prioriteringar kommer att väga tungt. För det andra: kommer att påbörjas . För det tredje: Infrastrukturpengar ska inte i fortsättningen från regeringens sida användas som slagträ i debatten när det gäller hot eller löften på andra områden, utan de ska ses som vad de faktiskt är till för. För det fjärde: Trängselavgifter ska egentligen inte heller vara ett krav för att göra infrastruktursatsningar i om det nu skulle bli så att propositionen, om den kommer, blir nedröstad. För det femte: När det gäller är det Stockholmsberedningens förslag som kommer att väga tungt. Ifall läggs ned ska man alltså först ha redovisat var en annan citynära flygplats ska vara. 17 (): Jag har varit här och lyssnat, även om jag inte satt längst fram här i kammaren. Jag hörde alltså vad som sades i debatten och kunde fortfarande notera att det inte kommit fram speciellt mycket konkret om vad statsrådet är beredd att göra för att det inte ska bli några problem med tillväxten beroende på att det saknas infrastruktursatsningar i .