prot · GR0947 · 2003-12-11 00:00:00 — Vad är det som händer när de sitter på gården och planerar vad de ska satsa på? Det kan gälla spannmålsodlingen eller köttproduktionen. Vad tittar de på? De läser naturligtvis kataloger upp och kataloger ned efter bidrag. De är helt beroende av dem. De handlar med enskilda tackbidrag. Det finns en handel med tackbidrag! Det är en otrolig mängd detaljstyrning i en makalös planhushållning. Självfallet har det styrt svenskt jordbruk i alla möjliga tokiga riktningar och inte underlättat arbetet för svenska bönder. Det är få svenska bönder som ropar hurra för den typen av styrning. Det är väl inte så att ingen fattar något om . Den enkla sanningen är väl att det finns ett parti som inte har fattat, nämligen . Övriga partier är överens om att är bra och har en viktig uppgift att fylla. 196 (): Jag avstår i mitt anförande från att ta upp skogspolitiken eftersom både skogsvårdsorganisationen och virkesförrådet togs upp i den förra debatten. Annars kan jag hänvisa till skogsskrivelsen, och jag svarar gärna på frågor i replikerna. Det är inte så lätt att förklara den gemensamma jordbrukspolitiken. När jag träffar konsumenter, speciellt unga människor, unga kvinnor, handlar diskussionen ofta om mat. Den handlar om kvalitet, säkerhet, miljö, etik och global rättvisa. Väldigt lite handlar om produktionen. Avståndet mellan konsumenten och producenten har vuxit. Vi politiker talar oftast om regelverket och stöd, ibland lite om miljön, ibland lite om sambandet produktionkonsumtion, ibland lite om kulturvärden. Avståndet mellan konsumenter och politiker växer också. Många av oss har glömt historien. Varför står vi här och pratar jordbrukspolitik? Innan det fanns ett egentligt jordbruk förekom planlagd anskaffning av födoämnen genom jakt, fiske och insamling av vissa näringsrika växter. Det handlade om mat, det vill säga att överleva som art . I början var jordbruket endast ett komplement till övrig anskaffning av föda. Odling av säd var av ringa betydelse för den totala försörjningen. Efterhand formades tillvaron alltmer av jordbruket. Det tidigare slutna skogslandskapet skiftade i karaktär till ett mer öppet landskap genom att bonden skapade åkrar och betesmarker. Det är denna historia, det öppna landskapet och betesmarkerna, som vi nu försöker rädda och delvis återskapa. Vårt kulturlandskap, det viktigaste ekosystemet skapat av människan, med den biologiska mångfald som vi har skapat, försöker vi nu rädda och behålla genom att hitta riktlinjer och former för ett långsiktigt jordbruk. Det är det vi pratar om. Om vi till detta lägger diskussionen om miljön som helhet, konsumentfrågorna, djurhälsan, den regionala utvecklingen samt den globala rättvisan har vi en bra grund för fortsatt diskussion angående den framtida jordbrukspolitiken i som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken. Visst är det självklart att livsmedelsproduktionen primärt hör framtiden till. Äta måste vi liksom våra förfäder. av vår föda kommer fortfarande från jordbruket. Jag som socialdemokrat har fem utgångspunkter i mitt arbete med framtidens livsmedelsproduktion. Jag försöker redovisa vad vi har gjort för att nå de här målen efter att vi har blivit delaktiga i den gemensamma jordbrukspolitiken. För det första ska bönder producera säker och sund mat. Vi har en lång tradition i att med hjälp av lagstiftning och böndernas eget arbete för ett hållbart jordbruk skapa förtroende för svensk mat. Hit kan vi räkna åtgärder för djurhälsa, salmonellabekämpningen, kadaverförbudet samt frågan om användning av antibiotika. Konsumenterna ska kunna känna säkerhet när de köper produkter odlade av svenska bönder. Vi har lyckats bra. Vi har inte alltid lyckats, men vi har ändå kunnat hålla en godtagbar standard på närproducerade livsmedel. För det andra ska jordbruket och livsmedelsproduktionen vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Vi ska komma ihåg att sju av de femton miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Det ska bli intressant när vi börjar utvärderingen av mål och medel. Har det hänt någonting positivt? Har det hänt någonting negativt? Måste vi omvärdera mål och medel? Satsningar på ekologisk odling har, tycker jag i alla fall, haft positiva miljöeffekter. Men de har också ökat konsumenternas möjligheter att välja mellan olika typer av livsmedel. För det tredje ska vi ha ett levande lantbruk i hela landet. Här har vi med hjälp av de olika stödformer, som jag inte älskar, som finns inom jordbruksområdet delvis kunnat styra medel till mindre gynnade områden. Också landsbygdsutvecklingsprogrammet har naturligtvis haft betydelse för utvecklingen, men det kan bli både bättre och effektivare. För det fjärde är jordbruket inte viktigt enbart för matproduktionen, för livsmedlen. Det skapar också andra värden, till exempel det som jag tidigare nämnde, det öppna landskapet med den biologiska mångfald som vi värnar så mycket om . För det femte ska jordbrukspolitiken vara globalt solidarisk. var inne på den frågan. Det är också en etisk fråga. Det är fortfarande över 800 miljoner människor som lider av svält, undernäring och hunger som vi här diskuterar ohälsa och övervikt. Trots alla ansträngningar från FN och FAO har inte nuvarande åtgärder förbättrat den globala fattigdomssituationen mycket. Vi måste ibland ha modet att fråga oss själva hur vårt eget handlande påverkat andra delar av världen. Med detta i bagaget diskuterar vi socialdemokrater tillsammans med andra partier nu reformeringen av jordbrukspolitiken. Det är den så kallade halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi vet alla att denna jordbrukspolitik inte är långsiktigt hållbar. Det bygger på ett synsätt och speglar ett som ligger ett halvt sekel tillbaka i tiden. Syftet med reformen är att orientera produktionen mot det som konsumenterna efterfrågar och därmed komma bort från att produktionen styrs av bidragssystemet. Naturligtvis är förändringen också nödvändig med hänsyn till utvidgningen och de pågående WTO-förhandlingarna. Den här reformen är faktiskt ganska omfattande, mycket mer omfattande än vi trodde från början. För att i det nya systemet garantera en ekonomisk och social trygghet för så många företag som möjligt är valet av grundmodell oerhört viktigt. De två grundmodellerna, gårdsmodellen och regionmodellen, har bägge för- och nackdelar. är ett avlångt land med olika förutsättningar att bedriva jordbruk. Vi har ett stort ansvar för att hitta rätta vägen. Kanske är den en kombination av dessa båda modeller. Förslaget ska vara klart och förändringen ska träda i kraft med en möjlighet till förskjutning till 2007. Fastän reformen är omfattande har vi i stort sett samma ram att röra oss i. Det är som ett pussel. Vi har sågat sönder de gamla bitarna men försöker ändå få pusslet att gå ihop på något sätt. Det är samma ram, men hur ska vi klara av pusslet? Men i ett nummer att ATL kunde vi tidigare läsa en klok kommentar av en expanderande mjölkbonde: Det blir aldrig så bra som man hoppats och aldrig så dåligt som man befarar. Till slut, fru talman, är det viktigt att konsumentperspektivet får dominera och vara utgångspunkten för livsmedelspolitiken. Fastän vi här i fortsätter att diskutera olika typer av stödformer är det ändå så att på en fungerande marknad med god information möts konsumenterna och producenterna med samma mål: säkra och hälsosamma livsmedel. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 197 () replik: Man skulle önska att många fler haft möjlighet att lyssna på den här debatten, som jag tycker har varit väldigt trevlig. Men vi tror att de sitter på sina rum och följer den här intressanta debatten. Företagare behöver långsiktighet. Det kan inte nog betonas. Regeringens ändrade spelregler vållar ständigt svårigheter. handlade det om spelregler mellan tre- och fyraåriga villkor. efter EU-inträdet, när väldigt många lantbrukare hade en förhoppning om att det skulle bli en långsiktighet, ändras spelreglerna i alla fall. gäller det utbetalningsdatum för EU-ersättningar. Min fråga till dig är om Socialdemokraterna avser att ändra denna tingens ordning. 198 () replik: Vi har ju den här så kallade kontaktgruppen som diskuterar framtidens gemensamma jordbrukspolitik och hur vi ska forma den inom . Där är till exempel en fråga hur utbetalningen ska vara. Ska den vara i euro eller i kronor? Just det här med betalningsdatumet tycker jag gärna kunde kopplas till den diskussionen. Jag vet att ni kanske inte har kommit så långt i diskussionen utan fortfarande funderar på om det är gårdsmodellen, regionmodellen eller hybriden dem emellan som gäller. En del småsaker som är stora faller undan. tappar man kanske helheten i diskussionen. Jag skulle alltså rekommendera att man faktiskt tar upp den här frågan i kontaktgruppen. 199 () replik: Då bollas ansvaret över till oss gemensamt. har det ändå varit så att ansvaret har legat på majoriteten, och spelreglerna har alltså ändrats även . Det råder inte kontaktgruppen över. Jag skulle vilja ställa en annan fråga. Den handlar om synen på konventionella odlare och deras sätt att odla miljömässigt och hållbart. tog också upp den här frågeställningen och ansåg att jag hade pratat väldigt väl om ekoodlare. Jag tycker att de är en bra spjutspets, men jag vill ändå höra, eftersom jag själv tycker att det är så viktigt att vi lyfter den andra, 80-procentiga delen: Vad är Socialdemokraternas inställning till de konventionella odlare som odlar på ett miljömässigt hållbart sätt? 200 () replik: Vi hade tidigare, när vi började vår gemensamma väg inom EU med dess jordbrukspolitik, det så kallade REKO-programmet. finns det inte kvar i sin helhet, men vissa delar av programmet har vi byggt in i landsbygdsprogrammet. Där finns alltså delar av det. När vi klarat av den första delen av MTR och börjar diskutera hur landsbygdsutvecklingsprogrammet ska se ut tror jag att det är viktigt att också titta på hur vi då kan hjälpa det konventionella jordbruket, de , att bli ännu miljövänligare, eftersom jordbruket ju också måste klara av de miljömål som det är berört av. 201 () replik: När ska man leva upp till löftet om likställda konkurrensvillkor? 202 () replik: När jag lyssnar på , och låter det som om hela jordbruk står och faller med dieselskatten. Det är lite märkligt med tanke på hur det ekonomiskt ser ut för jordbruket: Det är stabilt över åren, skillnaderna mellan åren är små. I och för sig förekommer strukturomvandlingar, men det har vi haft tidigare också. Gårdarna är visserligen färre, men produktionen är i stort sett densamma. Vidare har vi kvotutnyttjande. Det kanske inte nyttjas fullt ut, men det är ändå hyfsat bra. Dessutom har vi ett bra ränteläge. Och påstår att jordbruk står och faller med dieselskatten! 203 () replik: Det jag påstår, , är att man ska leva upp till de löften man ger. Det är oerhört viktigt. Man kan inte stå i talarstol och gång efter annan lova saker och ting som man sedan inte lever upp till. Det visar på bristande hederlighet, tyvärr. 204 () replik: Jag har varit med från början när det gäller den så kallade ryggsäcksdiskussionen. Bönderna kom hem till mig med ryggsäcken. Den innehöll dock inte tegelstenar utan filmjölk och ost. Jag undrar om det var en muta kanske uppgick den inte till . Jag har försökt följa frågan hela vägen. Vi har klarat av vissa delar, vilket också vet. Dieselskatten ligger fortfarande i långbänk. Det som sägs i budgeten är att man inför kommande skatteväxling ska se över i vilken form kompensation ska ske för höjning av skatten på diesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. 205 () replik: Jag fortsätter där slutade. efter att statsministern stått i talarstol och uttalat att man ska ge det svenska jordbruket nya konkurrensmedel, alltså bättre konkurrensförutsättningar, höjer man dieselskatten. Jag trodde, åtminstone fram till det datumet, att Socialdemokraterna hade någon heder i kroppen. Är den socialdemokratiska hederligheten utgrävd av karies så att det bara finns hål och tomma löften kvar? Sedan gäller det inte endast dieselskatten, men den är en viktig symbolfråga. När man lyssnar på miljöföreträdare kan man nämligen tro att skälet till att vi ska ha hög skatt på diesel är att bönderna åker omkring omåttligt mycket i sina traktorer. Jag har suttit tillräcklig mycket i traktorer för att veta att man inte sitter där en enda timme mer än man behöver. Det kan jag försäkra, ! Detta är ren och skär illvilja mot det svenska lantbruket. Var finns den socialdemokratiska hederligheten? Finns den alls? 206 () replik: Om vi börjar med frågan om dieselskattehöjningen så var det inte så att dieselskatten höjdes enbart för jord- och skogsbruket, utan den höjdes för alla. Och åtminstone i vårt parti använder vi vissa skatter för att styra mot en bättre miljö. När det gäller diskussionen om jord- och skogsbrukets maskiner finns ju inte de maskinerna alltid där utsläppen av partiklar är störst. Jag tänker till exempel på trafiksituationen i . Dieseln har ju mycket farliga utsläpp av cancerframkallande ämnen. Sedan kan det naturligtvis vara så att jag som socialdemokrat har karies, men då tycker jag att vi har nått lite väl lågt i debatten. I det sammanhanget måste jag ställa en fråga till , som han får fundera på . Om jag hörde rätt tidigare använde han uttrycket s och v och fasa. Är det så att han kallar för fasa kan jag bara beklaga att debattnivån i detta utskott sjunkit så lågt. 207 () replik: kommer vi till pudelns kärna. säger nämligen att man höjde dieselskatten för alla för att få en bättre miljö. påstår alltså eftersom man använder just skattemedlet som regulator att svenska bönder sitter och kör traktor i onödan. Är det verkligen socialdemokratins uppfattning att svenska bönder sitter och nöjesåker ute på åkrarna? Jag har tillräckligt mycket egen erfarenhet för att veta att så inte är fallet. Sedan noterade jag ytterligare en sak, nämligen att nu glider man när man pratar om de konkurrensförbättringar som statsministern lovat. Det ska bli en skatteväxling. Det var exakt vad sade . Vilken skatt är det man ska höja om man nu sänker dieselskatten? Vilken skatt är det svenska bönder ska bära när man möjligen slipper dieselskatten? Det vore intressant att få veta det. Det kunde väl vara ett trevligt nyårslöfte till de svenska bönderna. 208 () replik: Jag sade inte att man skulle växla, utan jag sade att när man nästa gång gör en skatteväxling ska man titta på vilken form av kompensation man ska ge för höjning av skatten på diesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. vet också att det handlar om ganska mycket pengar. Om vi endast hade talat om jordbrukets maskiner hade vi hamnat ganska långt ned, men när vi kopplar in hela skogsbrukssidan hamnar vi om jag inte minns fel på ett antal . påstod att jag sade att bönderna nöjesåker. Det har jag aldrig sagt, utan jag sade faktiskt tvärtom. Jag vet att skogs- och jordbrukets maskiner inte kör på , där utsläppen av diesel och de partiklar som finns i diesel är störst. Eftersom skogs- och jordbrukets maskiner inte orsakar hälsorisker i tätbebyggda områden kan man tänka sig att ha en nedsättning av dieselskatten. 209 () replik: Det är inte för att vara elaka mot som vi respekterar högt som vi tar upp konkurrensfrågorna, utan för att statsministern i ett par regeringsförklaringar lovat förbättringar. Jordbruksministern, eller om det var statsministern, har tagit LRF-ordföranden i hand och sagt att man kommit överens. Det är därför vi är så angelägna. nämnde fem utgångspunkter för jordbrukspolitiken. De var bra och viktiga punkter, och jag tror att vi har ungefär samma uppfattning om vikten av dem. Men vi måste inse att alla fem punkterna, eller åtminstone de flesta av dem, också innebär restriktioner, regler och lagar. Den första punkten var säker och sund mat, och sedan räknade upp en hel rad restriktioner i form av lagstiftning och kostnader. En annan punkt var ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet. Också där fanns restriktioner. Levande lantbruk i hela landet handlade om öppna landskap och andra jättefina saker. Ytterligare ett par punkter var biologisk mångfald och global solidaritet. Vi är överens om att dessa värden ska finnas, men det kostar också. Och svenska jordbrukare ska betala kanske i dieselskatt när kollegerna på andra sidan gränsen i betalar , som ska gå till de olika restriktioner som vi tycker är viktiga. Är det inte rimligt att det blir lika konkurrensvillkor? 210 () replik: Restriktioner säger kd. Men jag skulle också vilja säga att den lagstiftning som vi hade redan innan vi blev medlemmar i också har medverkat till att vi är nästan salmonellafria. Det har ju hänt vissa saker . Vi hade kadaverförbud så att vi klarade BSE-frågan, vilket innebär att det också finns en fördel för det svenska jordbruket. Det här har vi faktiskt gjort tillsammans med bönderna i det här landet. Det handlar alltså inte bara om lagar som ni ser som restriktioner, utan det handlar om ett utvecklingsarbete som vi lite grann kan skörda frukterna av. Vad gör vi i fråga om en levande landsbygd? Vi använder EU:s stödsystem. Och jag tror att de flesta av oss delar åsikten att vi har en felaktig jordbrukspolitik som bygger på stöd. Man skulle egentligen bygga upp företag som klarar sig själva som alla andra. säger att jordbruket inte är som alla andra näringar. Jag tror att till exempel och Socialdemokraterna delar åsikten att jordbruksnäringen egentligen skulle vara som alla andra näringar och klara sig själv på marknaden. Jag har nämligen läst deras yttrande. Jag tror att jag delvis även har med mig i den diskussionen. 211 () replik: Svaret spretade i väg åt alla möjliga håll. Jag tror inte att det är precis på samma sätt att producera mat, livsmedel, som att producera alla andra pryttlar. Socialdemokraterna värnar om den konkurrensutsatta industrin. De är väldigt angelägna om att koldioxidskatten inte ska slå mot svensk stålindustri och mot svensk aluminiumindustri på ett sätt som gör att de hamnar taskigt till konkurrensmässigt. De har medverkat till, vilket jag tycker är bra, att rederinäringen får konkurrensmässiga villkor så att svenska fartyg inte flaggar ut utan i stället flaggar in. De talar om design och alla möjliga saker där ska konkurrera på lika villkor och där man ska ge stöd. Men varför ska just jordbruksnäringen dras med villkor som gör det svårt att tävla med viktiga konkurrentländer? Varför sviker ni gång på gång löften och uppgörelser? Jag kan inte tolka det på annat sätt än att svensk livsmedelsproduktion och svensk jordbruksnäring inte är viktig för Socialdemokraterna. Jag vill också ställa en fråga till . På vilket sätt vill som talesperson för Socialdemokraterna rätta till de uppenbara misstagen med prisstödet till renkött, omarronderingar och invallningarna i ? 212 () replik: Jag tror faktiskt att man kan producera mat utan stöd. Det gör man faktiskt på flera håll i världen. Det är egentligen de rika länderna som har byggt upp ett stödsystem som innebär att de producerar för mycket mat. Meningen med den reform som genomförs inom EU är lite grann att vi ska komma ifrån överproduktionen. Men det är långsiktigt. Det är en gammal tradition som kom till efter när vi gick in i systemet för att bygga upp jordbruket då det varken fanns jordbruk eller människor som kunde bruka jorden. Jag tror alltså fortfarande att man på lång sikt kan producera mat utan stöd. Prisstödet till rennäringen, omarrondering och är tre småposter som har följt mig under . Jag skulle vara väldigt tacksam om regeringen äntligen kunde klara av dessa tre småposter i nästa budget så att vi slipper i varje fall dem och i stället kan ta hand om de stora frågorna, till exempel framtidens jordbruk. 213 () replik: I kraft av min ålder hade jag samvete att begära replik av den enkla anledningen att jag glömde att yrka bifall till reservation 16. Jag beklagar detta. Eftersom jag ändå är uppe i talarstolen ber jag att få önska en god jul. Det är den sista debatten som vi har. Jag vill också återgälda tacket för gott samarbete som framfördes i inledningen. Det gäller egentligen hela utskottet. Vi har faktiskt en ganska trevlig och effektiv samverkansform i utskottet. Jag säger det för att inte alla som tittar på oss nu tror att vi är lika elaka jämt. Det fungerar faktiskt oerhört effektivt, vilket jag vill uttrycka. Men det var inte mycket till fråga. 214 () replik: Jag vill tacka fru talmannen och kanslipersonalen för tålamod under det här året. Jag hoppas att vi får lite bättre debatter , så att vi inte behöver underhålla oss själva här varje gång . Tack så mycket. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. (prop. 2003/04:1 delvis och skr. 2002/03:111). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av skr. 2003/04:36 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål 2003/04:Ju10 av m.fl. (kd) 2003/04:Ju11 av m.fl. (fp) betänkanden /04:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2003/04:JuU8 En europeisk arresteringsorder 2003/04:JuU9 Rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi 2003/04:JuU7 Allmän inpasseringskontroll i kriminalvården /04:JuU10 Gemensamma brottsutredningsgrupper inom EU 2003/04:JuU11 Antalet justitieråd 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:191 av ()till miljöminister i fjällen 2003/04:192 av ()till statsrådet 2003/04:193 av ()till statsrådet av föräldraförsäkringen som kontaktdagar 2003/04:194 av ()till socialminister av elöverkänsliga 2003/04:195 av ()till justitieminister ur biobanker m.m. 2003/04:196 av ()till justitieminister regler för småföretagen 2003/04:197 av ()till justitieminister centralisering av rättsväsendet 2003/04:198 av ()till utrikesminister och kollektivbestraffningar Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:441 av ()till statsrådet mellan kommuner vid yrkesinriktad vuxenutbildning /04:442 av tredje vice talman ()till statsrådet ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten 2003/04:443 av ()till näringsminister rättigheter i /04:444 av ()till statsrådet 2003/04:445 av ()till justitieminister för prostitutionsverksamhet /04:446 av ()till socialminister för privatläkare 2003/04:447 av ()till statsrådet handläggningstider /04:448 av Axel Darvik (fp)till utbildningsminister vid antagning till högre utbildning /04:449 av ()till utbildningsminister ett medel för fler att passera gymnasiet 2003/04:450 av ()till utbildningsminister inflytande i ett () 2003/04:451 av ()till kulturminister ett sätt att rädda hantverksyrkena /04:452 av tredje vice talman ()till kulturminister framtid 2003/04:453 av ()till finansminister i /04:454 av ()till finansminister för avskrivning av datorer 2003/04:455 av ()till statsrådet av spioneri i asylprocessen 2003/04:456 av ()till statsrådet och integration Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2003/04:353 av ()till utrikesminister i /04:354 av ()till utrikesminister av oliktänkande i /04:366 av ()till kulturminister myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material 2003/04:387 av ()till statsrådet för HBT-personer i /04:388 av ()till statsrådet för HBT-personer i /04:390 av ()till utrikesminister 2003/04:391 av ()till utrikesminister i 19321933 2003/04:407 av Skånberg (kd)till utrikesminister i Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 34 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 80 (delvis), av talmannen därefter till och med anf.