prot · GQ09112 · 2003-05-27 00:00:00 — Någonstans hänger det här inte ihop - pånågot sätt har det någonstans på vägen blivit fel.I sakfrågan vill jag inte polemisera. Vi är nu över-ens om att vi ska säga nej till skyddszoner. Vi äröverens om ett ökat stöd till närområdet. Jag har idenna kammare gång på gång tagit upp problemetmed att människor kanske inte alltid kommer på egenhand och söker asyl, utan man måste se till att ta emotfler människor som är kvotflyktingar. Regeringen ochSverige misslyckas när det gäller att uppfyllade mål som har satt upp för antalet kvot-flyktingar. Men det är en annan diskussion.Kan lugna mig och ochberätta när inför ministerrådet som han framfört dethan påstår sig ha framfört inför så vorejag mycket tacksam.Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Jag har lite svårt att riktigt följa medhär. Jag redogjorde för det resonemang som jagförde i Veria där det alltså inte fanns något förslag omatt återsända folk. Men eftersom de tankegångarnavar kända för mig har jag, som sagt, för -som alltså är biträdande migrationsminister i Storbri-tannien - rent ut talat om att vi är mot förslaget.Jag har också citerat - vilket jag av något skäl inteordagrant sade inför men jag kan välsäga det nu - statsminister för att ge efter-tryck åt detta. Han har sagt att det är ett dumt förslag.Jag använde uttrycket a silly proposal. Av min vänLord Filkins ansiktsuttryck föreföll meddelandet gåhem.Sedan var min analys vid mötet som syftade tillatt kommentera vad Blunkett sagt precis det jag sade.Dessutom hade denna analys upprättats i våra tillkommissionen ingivna skriftliga kommentarer somkommissionen kommer att återge nästa gång vi dis-kuterar. Då hoppas vi att det ska finnas ett brittisktförslag, så jag får kanske möjlighet att lugna ErikUllenhag med att jag då explicit kommer att ta av-stånd från förslaget - därest det då föreligger ett för-slag. Att jag inte gjorde det då beror på att det intefanns något förslag. Därför gjorde jag det i ett munt-ligt samtal. Jag har inte på något sätt - om det nu ärdet som är grunden för oro - vilselettmina brittiska kolleger om var vi står i denna fråga.Det gäller inte bara återsändandet utan också zo-nerna där tankegången är mycket svag. Vilken lag-stiftning ska tillämpas - nationell, det vill säga brit-tisk, lagstiftning eller EG-rätt eller värdlandets lag-stiftning? Var ska de förläggas? Det har vi inte sett?Hur ska man kunna överklaga beslut? Kommer de attvara stängda, eller ska det vara ett slags transit pro-cess incentives? Det finns en rad saker i detta som viännu inte har preciserat men som vi, det kan jag för-säkra, kommer att precisera därest vi får ett förslag atttitta på. Det här är kanske de tre absolut viktigastesakerna.Jag har, som sagt, gång på gång på gång i allatänkbara och otänkbara medier upprepat mitt ställ-ningstagande. Ändå återkommer frågan: Har nu verkligen sagt det här? Ja, jag kan för-säkra, , att jag har sagt det. Jag tror intepå förslaget. Men jag har i samband med detta, möjli-gen en smula överoptimistiskt, försökt att utnyttja dethär förhållandet till att tydliggöra någonting som jagtycker att inte bara engelsmännen utan också vår egenflyktingopinion ytterst allvarligt brister i, nämligenden fullständiga glömskan kring att de allra flestaflyktingar finns i sådana här läger.Det finns 500 000 burundiska flyktingar i det ut-fattiga . Det finns miljoner flyktingar iBangladesh. Här får jag interpellationer om 17 bang-ladeshier i . Tre miljoner människor från Kat-schbihar är på väg till det gamla Västpakistan mensom har fastnat i Östpakistan. Det finns till och medflyktingar från i . De männi-skorna får inte ett öre av och icke ettord i Clarté, för att återge . läg-ger vi lägger 80 miljarder på 900 000 asylsökande,alltså alla asylsökande i hela världen, vilket FN:sgeneralsekreterare nu har påpekat. Jag tillät mig alltsåatt också i det här sammanhanget - och det gör jagäven här - tydliggöra att ska vi vara solidariska,måste vi också vara solidariska med de människorsom vi inte ser och inte möter.Anf. 129 ():Herr talman! Jag delar statsrådets engagemang förde människor som vi inte ser och inte möter. vill se till att regeringen bifallerFolkpartiets motioner om att öka antalet kvotflykting-ar och budgetförslag om att se till attuppnå enprocentsmålet för biståndet snabbare ochöka stödet till UNHCR skulle det kunna bli ännu merkraft bakom orden.Faktum kvarstår, för här står ochsäger: Jag har i alla möjliga medier och i alla möjligasammanhang tagit avstånd från detta förslag. Det ärsant - i svenska medier. Men det viktigaste tillfälletatt ta avstånd från detta förslag var väl vid det endatillfälle då det har diskuterats, på det informella mi-nistermötet för rättsliga och inrikes frågor.Det hade väl i någon mening varit okej ifall hade svängt och inte tagit avstånd då och gör detta mycket tydliga ställningstagande. Detallvarliga i sammanhanget är att efteratt ha varit på det informella ministermötet rapporte-rar vad han sagt på det informella ministermötet införEU-nämnden och säger att han mycket tydligt hartagit avstånd från det när han uppenbarligen inteenligt egen rapport har gjort det.Det kan vara fel i rapporten. Du kan ha sagt fel in-för . Men det är bekymmersamt när ettstatsråd - om nu detta stämmer - gör en sak på ettministerrådsmöte och informerar omnågonting annat. Statsråd har, vilket konstitutionsut-skottet påpekat och inskärpt - ett oerhörtviktigt ansvar i sin information till införfrågor om hur man agerar i ministerrådet och i andraEU-sammanhang.Här har jag ännu inte fått ett lugnande svar. I sak-frågan har jag fått ett lugnande svar men jag har intefått klart för mig vid vilket tillfälle som har sagt det han påstår sig ha sagt inför EU-nämnden.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Jag är en enkel man, och min förmå-ga att lugna min vän misströstar jagom.Jag har alltså för min kollega klart ochtydligt talat om att vi är mot förslaget. Det framfördesvisserligen inte i den föredragning som jag skullekommentera varför det inte var så lätt att få in det ireferatet. Det gick inte så lätt att tala om det därför attde sade inte att de skulle göra så som du kanske harfått ett intryck av. Men eftersom jag visste att det häringick i tankegångarna har jag alltså talat om det, ochdet har jag också gjort direkt till engelsmännen efter-som vi har direkta kontakter.Dessutom har jag, som jag sagt, i samtal med minkollega fört fram vad som är ett citat av Sverigesstatsminister, som anser att förslaget är a silly propo-sal. Jag tycker att det är ganska tydligt. Om detta intekan sprida ett lugn i frågan står jag på den punktenhandfallen och maktlös. Jag kan försäkra att jag när vinu dessutom till kommissionen har fört fram detta ivår skriftliga kommentar, som kommer att föras tillprotokollet till mötet i den 5 och 6 - i denmån frågan över huvud taget diskuteras med tanke påde ganska sträva kommentarer som det här har fått ikommissionen - kommer att ha tillfälle att ytterligareklarlägga detta.Det är alltså känt för den brittiska regeringen vadden tycker. Det är dessutom käntför dem att vi här har en mycket stark opinion bakomoss.Jag är naturligtvis beredd att göra ytterligare an-strängningar för att sprida ett visst lugn i samman-hanget. Jag tycker som sagt att jag har varit tydlig,och jag kan försäkra att jag har varit utomordentligttydlig med mina vänner engelsmännen när det gällerdetta.Men som jag sade anser jag också att det är oer-hört viktigt inte att ökar sitt bidrag tillUNHCR - vi är världens största bidragsgivare tillUNHCR i förhållande till folkmängden - utan att fåde stora länderna att göra det. För att vi verkligen skakunna göra någonting i verkligheten är det viktigt attfå dem att öka bidraget. Där har jag försökt förmå justengelsmännen att ta konsekvenserna av detta ochstödja flyktingkommissarien. Och det har jag gjort inära samråd med flyktingkommissarien.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellation 2002/03:353 omarbetskraftsinvandringAnf. 131 Statsrådet ():Herr talman! har frågat statsrå-det om han avser att se till att direkti-ven till den kommande utredningen om arbets-kraftsinvandring betonar att regelverket för arbets-kraftsinvandring inte bara ska tillfredsställa svenskautan också utvecklingsländernas intressen. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som ska svarapå interpellationen.Mitt svar är att kommittédirektiven till den kom-mande utredningen om arbetskraftsinvandring kom-mer att omfatta frågan om hur utvecklingsländernasintressen kan tillgodoses.En viktig bakgrund till detta är regeringens propo-sition om politik för global utveckling somöverlämnades till . Propositio-nen föreslår en sammanhållen svensk politik med detövergripande målet att bidra till en rättvis och hållbarglobal utveckling. Detta ska uppnås bland annat ge-nom ökad samstämmighet mellan målen för densvenska politiken för global utveckling och politikeninom en rad olika politikområden, däribland migra-tionspolitiken. I ett avsnitt om migrationspolitikenföreslås att bör bidra till utformningen av enlångsiktig EU-politik för reglerad arbetskraftsrörlig-het, och särskilt lyfta fram utvecklingsländernas in-tressen i en sådan politik.Jag skulle vilja ge tre konkreta exempel på åtgär-der som regeringen vill utveckla i detta syfte.För det första har värdet av de pengar migrantersänder till sina hemländer en avgörande betydelse imånga utvecklingsländer. hänvisartill 2003.Enligt rapporten har värdet av dessa hemsändapengar ökat från 1998 till 80miljarder US-dollar 2002. försvinner tyvärr endel av dessa resurser på vägen genom de höga avgif-ter bankerna tar ut för administration av penningför-sändelser. ska verka för att hitta former för attdessa transaktionskostnader kan sänkas och för attstärka utvecklingseffekten av de pengar som migran-ter skickar till sina ursprungsländer.För det andra är en förutsättning för att migranter-na ska kunna sända hem pengar att de ges lagligamöjligheter att studera, arbeta och utvecklas under sinutlandsvistelse. Många vill också åter-vända med nya kunskaper och erfarenheter till gagnför hemländernas utveckling. ska därför ver-ka för att migranternas rättigheter tillgodoses så att dekan bidra till utvecklingen i sina hemländer. Dettakräver att vi arbetar mot diskriminering och främ-lingsfientlighet och mot ojämlika löne- och arbets-villkor. De som invandrar till för att arbetaska ha samma rättigheter och skyldigheter som andrapå den svenska arbetsmarknaden. Vi ska slå vakt omarbetsrätten.För det tredje vill jag poängtera att vi kommer attvara vaksamma för att kunna undvika att utveck-lingsländernas investeringar i utbildning inte gårförlorade genom att en betydande del av deras med-borgare permanent flyttar utomlands och klipper avbanden med hemländerna. Både i den här frågan ochmer generellt behöver vi veta mer om den ekonomis-ka betydelsen av migration och hur den kan bidra positiv ekonomisk utveckling både för ursprungs-och värdländerna. bör vara pådrivande i in-samlandet av kunskap och bidra med erfarenheter.Jag vill i sammanhanget även lyfta fram att denkommande utredningen om arbetskraftsinvandringska arbeta mot bakgrund av de gemensamma fram-steg som uppnåtts inom EU. För sedan an-togs rådsslutsatser om migration och utveckling avrådet för allmänna frågor och yttre förbindelser.Rådsslutsatserna bygger på kommissionens medde-lande om att integrera migra-tionsfrågor i EU:s förbindelser med tredjeland.Kommissionen inbjuds i rådsslutsatserna att föreslutet av 2004 vidareutveckla förslag i meddelandetom att öka utvecklingseffekterna av migranternashemsända medel, att underlätta migranternas egnaansträngningar att bidra till sina hemländers utveck-ling, samt att underlätta för arbetskraftens rörlighetoch undvika förlust av humankapital i ut-vecklingsländerna. har varit drivande i dettaarbete och utgångspunkten har varit det integreradesynsätt vi anlagt på frågor om migrationoch utveckling.Arbetet i rådet kommer att fortsätta. Kommissio-nen lämnar snart ett meddelande om sambandenmellan invandring, integration och arbetsmarknadsom även tar upp relationen mellan EU och utvand-ringsländerna. Det är viktigt att det fortsatta arbetetmed dessa frågor sker på ett långsiktigt hållbart ochintegrerat sätt som är till gagn både för utvecklings-länderna och för EU:s medlemsländer.Anf. 132 ():Herr talman! Tack statsrådet för ett som jag tyckervälvilligt svar.Jag är naturligtvis inte nöjd, och det är väl därförman går upp i en sådan här debatt. Uppenbarligen svängt i fråga om arbets-kraftsinvandring, åtminstone i ord, från ett kompaktnej till en mycket avvaktande håll-ning under valrörelsen och fram till den dag när stats-rådet och jag började diskutera den proposition förglobal utveckling som ligger på bord.Vid ett tillfälle kommenterade jag den kombina-tion av arbetsuppgifter som ministern har med sina åena sidan migrationspolitiska ansvarsområden och åandra sidan de biståndsinriktade. Detta var unikt sadestatsrådet, och det hade föranlett reflexioner om attglobal utveckling hör ihop med att människor rör sig,och att det kan finnas fördelar med det. Arbets-kraftsinvandring med andra ord, undrade jag, menministerns svar var då ett nej.Vi har dock sett en omsvängning, och jag menaratt framför allt just i ljuset av den sammanhållna,koherenta, politik som globalpropositionen avser attskapa finns det all anledning att fundera på hur globalutveckling kan kombineras med en generös flykting-politik, en aktiv antidiskrimineringspolitik här hemmaoch en offensiv arbetsmarknadspolitik.Synsättet att de människor som kommer hit är enresurs och inte så mycket en belastning är tackoch lov mer vanligt. I den föregående interpellations-debatten hörde jag visserligen ministern betona hurmånga miljarder detta kostade väst, men låt oss lämnadet åt sidan. I stället kan vi konstatera att det övervä-gande synsättet i svensk debatt är att de männi-skor som kommer hit kan avhjälpa både resursbristerpå arbetsmarknaden och en åldersmässigt skev be-folkningspyramid.Jag skulle vilja ha ett mer preciserat svar och und-rar därför: Hur kan en ökad arbetskraftsinvandring,som vi hoppas få se, skapa fördelar i de länder somfolk kommer ifrån och för de immigranter och denarbetskraft som kommer hit?Ministerns svar är tredelat. Det handlar om att un-derlätta sändandet av pengar genom att titta på for-merna för det. Det är bra. Det handlar också ochframför allt - och det är kärnpunkten - om regelver-ket. Frågan är helt enkelt hur man får uppehållstill-stånd, arbetstillstånd och visering.Det finns ingen möjlighet för människorsom kommer hit från länder utanför EU att få etttidsbegränsat arbetstillstånd, eller om man redan är iSverige som flykting att kunna ansöka om permanentuppehållstillstånd. Det är därför människor som varithär länge kastas ut, trots att de kanske har ett yrkesom skulle kunna kategoriseras som bristyrke.Slutligen berör ministern frågan om brain drainoch hur det påverkar utvecklingsländerna. Jag tyckeratt svaret på den punkten var väldigt svagt, nämligenatt man vill titta på mekanismerna och forska kringdetta.Jag ber alltså om lite preciseringar.Anf. 133 ():Herr talman! Det här är ett område där regeringenhar fullt sjå med att förklara sig. Man har under långtid motarbetat en kraftfull utredning om reglerna förarbetskraftsinvandring.Det är alldeles uppenbart att statsministern hadefel när han sade att om vi öppnar förarbetskraftsinvandring så permanentar vi massar-betslösheten i storstädernas förorter. Alla vet att i enekonomi i tillväxt är antalet jobb inte , ochdet finns heller inte ett visst givet antal invandrarjobbatt dela på.Regeringen har sedan ägnat sig åt att bortförklarasitt nederlag i då man förlorade omröst-ningen, inte bara med en röst - som vi hade kunnatförutse - utan med tre röster. gav då rege-ringen i uppdrag att tillsätta en utredning. Bortförkla-ringarna går ut på att det ibland rör sig om skenför-slag för att borgarna vill förändra arbetsrätten, iblandom att borgarna tillsammans med egent-ligen vill försvaga asylrätten, trots att vi genom våraskrivningar i den reservation som vann majoritetensgillande i kammaren tydligt tog ställning i dessa frå-gor.Regeringen har svängt, precis som talade om. Man säger att man öppnar föratt personer med bristyrken ska få stanna. Samtidigtser vi i TV-reportage hur avvisarläkare, sköterskor och yrkesarbetande - människorsom har jobb - med resultatet att vårdköer förlängsoch livsdrömmar krossas. Det är för oss oerhörtkonstigt.Det håller inte att - som regeringen har gjort upp-repade gånger - säga att de invandrare som står utan-för arbetsmarknaden först ska få arbete och att mansedan kan diskutera regler för vidgad arbetskraftsin-vandring. Regeringen körde med detta också underhela valrörelsen. Vi vet att utbud och efterfrågan intematchar varandra på arbetsmarknaden. har både arbetslöshet och arbetskraftsbrist samtidigt.Det blir intressant när regeringen talar om dessafrågor i tredjelandsperspektiv. Det finns ingen mot-sättning här. Ett vidgat regelverk för arbetskraftsin-vandring är bra för oss. Vi behöver fler som jobbaroch som jobbar mer för att vi ska kunna bevara ochutveckla välfärden i . Det finns också allvarli-ga demografiska aspekter som vi måste ta itu med.En ökad arbetskraftsinvandring är också bra förandra länder, det visar siffrorna på hur stora summorpengar som sänds till hemländerna. Detta ärviktigt för dessa länders utveckling.Men det handlar också om att människor ska kun-na utveckla sin egen kunskap, om att man ska kunnabygga nätverk för att utveckla ekonomin, om att kun-na ta del av utbildning och om att kunna förverkligalivsdrömmar. Vi vet att intresset finns. Men - och detär här som jag tycker att regeringen hamnar snett -om man vill återvända eller inte är i grunden en frågasom den enskilde själv måste avgöra. Det är ocksåupp till hemländerna att skapa bra livsvillkor.Jag invänder alltså mot resonemanget om braindrain som statsrådet för i dagens interpellationssvar.Jag vill också begära preciseringar av vad statsrådetmenar med att man vill stärka utvecklingseffekten avde pengar som migranter skickar hem.Det är vidare en fråga om att övertyga länder -kanske diktaturer och ofria ekonomier - om att manska locka medborgare att komma tillbaka såsom tillexempel gjorde under sin kraftfulla utveck-ling. Man ska inte pocka på att de ska komma tillba-ka. Och den ska inte vara för-myndare för andra människor.I vår historia har svenskar ut-vandrat för att bygga sig en framtid. En ökad migra-tion och en ökad rörlighet är en naturlig del i en glo-baliserad ekonomi. Människor har rätt att fatta sinaegna beslut.Statsrådet för ett resonemang om att man skahindra att utvecklingsländernas investeringar ochutbildningar inte ska gå förlorade. Det är en frågasom är upp till dessa länder själva att hantera på ettbra sätt, så att människor väljer att bygga sig enframtid där.Anf. 134 Statsrådet ():Herr talman! Det skulle vara underhållande att hö-ra ett meningsutbyte mellan de båda interpellanternanär det gäller den sista frågan. Men det får man väl tavid något annat tillfälle.Ett av de stora problemen med remittances är attdessa surt förvärvade slantar i väldigt hög grad gårförlorade på vägen mellan de länder där man arbetaroch de länder som ska ta emot dem. Enligt Världs-bankens beräkningar försvinner 12 av 80 miljarder iett dåligt fungerande kreditmarknadssystem.När vi upprättade länderstrategin för re-mitterade vi den till den somaliska föreningen för att få deras synpunkter på vår länderstrategioch biståndet till . En av de absolut viktigastesynpunkter som man då förde fram var att vårt bi-stånd borde syfta till att bygga upp ett fungerandekreditsystem eftersom så fruktansvärt mycket pengargår förlorade på vägen. Transaktionskostnaderna ärenormt höga.Det är denna, måhända inte alltför visionära, menpraktiska synpunkt som vi har fört in i vår bi-ståndsproposition för att kunna göra någonting somverkligen resulterar i en positiv utveckling också i deländer som dessa människor har kommit ifrån.Jag nämnde kostnaderna för flyktingmottagning-en. För de 900 000 asylsökande i världen lägger län-derna ned . Men för de 17 miljo-ner människor som inte söker asyl finns det bara entiondel till förfogande, fast de är 20 gånger så många.Det var detta som var min synpunkt.Ska vi komma till rätta med detta, med människo-handel och människosmuggling och med de fruktans-värda tragedier som sker i världen måste vi försökaatt utjämna dessa kostnader. Det var den enkla syn-punkten.Det är klart att de dramatiska politiska drabbning-ar som har karakteriserat den svenska politiska sce-nen får den internationella debatten att helt bleknabort. Men utan att vilja fly bort från de frågeställning-ar som den här diskussionen innehåller vill jag barapåpeka att håller i ett nära samar-bete med på att aktualisera ett ökat arbete.FN:s generalsekreterare överväger att taett mer omfattande initiativ. Av någon anledninganser han att kontakterna med och dess rege-ring har varit särskilt värdefulla - jag får återkommatill den debatten . Där finns alltså intesamma känsla av handlingsförlamning.Sedan vill jag tydligt markera att vi på en punkthar olika uppfattning och där jag har en annan upp-fattning än båda interpellanterna. Jag tror att det ärväldigt viktigt att vi värnar asylrätten i processen medarbetskraftsinvandringen. Om man för de människorsom söker asyl dessutom har ett bristyrke ska tillämpaen annan asylrätt, oavsett graden av förföljelse, än fördem som inte har det, då reagerar jag, mitt parti ochden regering som jag företräder med ett nej. För ossär asylrätten något som absolut ska försvaras. Demänniskor som behöver skydd ska få det för att debehöver skydd.Sedan har vi dessutom framför oss en demogra-fisk utveckling - som också och talade om - som vi ska ta ställning till.Men det är en annan sak. Att blanda ihop dessa frågorkan göra att vår möjlighet till ett ordnat och värdigtflyktingmottagande allvarligt äventyras.Anf. 135 ():Herr talman! Jag måste säga att det som var kon-kret och löftesrikt i statsrådet svar var att man skulletitta på hur de höga avgifterna så att säga förtar åter-sändandet av medel. Det var inte det som vi behövdedebattera.Precis som hade också jag markeratatt den mycket oprecisa formuleringen om att manvill hitta former för att stärka utvecklingseffekterna ärså abstrakt att man tar sig för pannan. Det är här somman i en sann globalistisk anda skulle vilja veta vilkautvecklingseffekter som kan förstärkas och på vilketsätt.Låt oss konstatera att arbetskraftsinvandring ärnågonting som kommer. Det är helt enkelt bara attkapitulera och hitta de bästa och mest optimala for-merna för detta, former som har nytta av ochsom de som kommer hit och deras hemländer harglädje av. Vi måste helt enkelt bana väg för det. Vårförhoppning är att denna utredning ska lägga en bragrund för detta.Jag vill också bemöta det här med att asylrätt skavara någonting för sig och arbetskraftsinvandringnågonting för sig. Nej, det tycker inte jag. Tvärtomska man som man väntar på att få sinasylrätt tillgodosedd ha självklara möjligheter att levaett meningsfullt liv, att vara till nytta och förverkligasin egen potential. Man ska inte vara bara ett skydds-behövande offer.Det finns självklart en gråzon som också måste vara föremål för medvetenutredning och reglering på ett sätt som gagnar allaparter.Slutligen vill jag lyfta fram en annan aspekt, enväldigt specifik fråga som jag önskar att ministernbelyser. Det gäller systemet för och möjligheterna tillvalidering. Vad gör regeringen för att man ska kunnajämföra människors kompetenser över jordklotet?Om en person är veterinär från , som en godvän till mig var, hur kan hans utbildning här i Sverigevalideras och få en giltighet? Det här är ett mycketangeläget arbete, en nyckel i den här processen. Jagskulle önska en kort redogörelse för hur regeringenarbetar med just den aspekten.Anf. 136 ():Herr talman!