prot · GQ0973 · 2003-03-18 00:00:00 — Det är den linje som går knaggligt och som precis som för kommer att läggas ned vid månadsskiftet.Det var den linjen man vill få upphandlad för attfå kopplingen till trafiken som går Luleå-Stockholmmen också för att få den regionala möjligheten attresa med flyg, eftersom tågtrafiken inte är den bästa.Det finns ett otroligt stort engagemang lokalt. Detgår inte att komma ifrån. Det beror kanske på att detnästan är till närmaste flygplats i ,som inte heller fungerar så där väldigt väl. Sedan ärdet till Luleå-Kallax flygplats. Det är interimligt att sätta sig och köra enkel resa för attkunna flyga ner till Stockholm.Flygtrafiken är a och o. Det har mina kolleger frånNorrbottensbänken redogjort för. Har vi inte väl fun-gerande flygtrafik på kan vi inte räkna med attturismen kan utvecklas. Vi kan heller inte räkna medatt människor vänder och börjar flytta dit i stället föratt flytta därifrån.Statsrådet talar om regelbundenhet och kontinui-tet. Just regelbundenhet och kontinuitet är oerhörtviktigt. Problemet med det beslut som regeringenfattade om trafikplikt som föreligger är att detråder en väldigt stor osäkerhet i Kiru-na.Man funderar från företagarhåll. Vad kommer atthända? Kommer vi att kunna pendla tillStockholm? Kommer det att vara möjligt att ha delösningar som har funnits , när det harvarit kontinuitet och regelbundenhet?Jag tycker trots allt att det låter ganska positivt attKiruna kommun har varit nere och talat med reger-ingen senast och att man håller på att kommafram till en lösning. Men jag kan ändå inte låta bli atttycka att det är principiellt märkligt.Jag har läst upp citat om vad Rikstrafiken skagöra. Jag har läst upp citat om vad som är regeringensskäl för att bevilja trafikplikt på en sträcka. Detta ärväldigt tillspetsat, men jag funderar på: Kommer detatt finnas fler sträckor i eller någon annan-stans som är kommersiellt drivna där regeringenkommer att utfärda trafikplikt?Varför går man in och gör ett sådant avsteg frånde regler som man själv har satt upp? Jag tycker attde regler som finns är bra. Jag tycker att man skahålla sig till dem och inte gå in på sträckor som i dagtrafikeras på kommersiell grund.Anf. 56 ():Fru talman! Jag har egentligen ingenting att in-vända mot vad har sagt tidigare. Jagtycker att det är bra att man konstaterar att det är svårtatt göra upphandlingar. Rikstrafiken har inte jobbatmed det så väldigt . Det finns nog en del att lärafrån många håll och för dem som är beredda att utföraverksamhet. Det är bra att det konstaterades här.Det är också bra att regeringen på somvi har en interpellationsdebatt har träffat Kirunaskommunledning. Vi kanske blir lite tjatiga när vi gårupp tre personer i debatten och säger samma saker.Men då tror jag också att kommer attkomma ihåg det och vara medveten om hur oerhörtviktigt flyget är för oss.Det senaste året har vi tappat flera tusen invånare iKiruna. Jag kan inte ens den dagsaktuella siffran. Jagtror att den är någonting på 23 000. Det är inte mer änett par år sedan den var över 26 000.Näringslivet är väldigt beroende av fungerandekommunikationer. Jag tror att vi skulle kunna göramycket mera av besöksnäringen. Jag vet att det finnsett antal ministrar och riksdagsledamöter som harbesökt . En del har tänktbesöka men inte kunnat eftersom de få turersom finns har varit fulla.Problemet är att det finns människor som vill fly-ga till och från men att vi inte har en funge-rande trafik. Man måste göra allt som går för att vän-da trenden att vi tappar befolkning. Bra kommunika-tioner är a och o för vår del.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tycker att det som behöver sägas ifrågan är sagt.Jag hyser tilltro till att det här kommer att lösas.Jag tror också att man behöver hitta bättre former ochutveckla formerna för trafikplikten och för hur mangör upphandlingar. byggdes inte , utandet får ta sin tid.Det var nyttigt med den här interpellationen somAnna har ställt, och det passade bra medden uppvaktning som kommun har. Det visaratt vi är överens.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Skälet till att blev en av de ut-pekade kommuner där Rikstrafiken fick en möjlighetatt gå in och göra en upphandling var dels att detfanns ett lokalt och regionalt intresse för det, delsregeringens ambition att hitta en Norrlandslösning.Det gällde att se kopplad till Luleåoch i en helhet, där man också skulle knytaihop den norra delen av med den södra. Detfanns ett helhetstänkande och en strategi bakom dettaatt man låter en flygplats som vara med idenna möjlighet.Redan då tittade vi naturligtvis på om det fannsnågon risk för att en upphandling skulle kunna påver-ka SAS trafik på . Då gjordes bedömningen attrisken var minimal, och att man skulle kunna hitta enbalansgång. Det är fortfarande min utgångspunkt -det måste man göra. När vi gav de här ökade möjlig-heterna var naturligtvis inte ambitionen från vare sigriksdag eller regering att vi skulle slå ut en fungeran-de flygverksamhet. Den är oerhört viktig, och det ärfantastiskt bra om det finns en sådan verksamhet sombär sig själv från både norr och söder i vårt land.Rikstrafiken skulle vara ett komplement där en sådaninte finns.Därför kommer vi att följa just upphandlingenrunt särskilt noga. Vi är måna om att det integår snett, utan att alla parter är nöjda. Skulle vi intehitta en lösning som alla parter är nöjda och tillfreds-ställda med så kan man avsäga sig möjligheten attingå upphandlingen. Då fattar Rikstrafiken beslut omdet.Anf. 59 ():Fru talman! Jag ska inte bli långrandig. Jag tror attstatsrådet har förstått hur viktig flyg-trafiken är för oss uppe i och i . Jagär också glad över det stöd som jag har fått från minakolleger på Norrbottensbänken från vänsterhåll. Detkänns bra att vi är eniga i frågan.Jag vill bara skicka med en sak till regeringen: Jagtycker att ni ska vara ganska försiktiga när ni går inpå de områden där det finns kommersiell trafik. Körhårt på de andra sträckorna! Vi vet ju att det är viktigtatt man får detta att fungera i de kommuner där detinte bedrivs någon kommersiell trafik och kanske inteheller kommer att kunna bli någon under överskådligtid. Se alltså till att det fungerar där, men låt bli att gåin på de sträckor som fungerar väl!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2002/03:186 omNatura 2000 på GräsöAnf. 60 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser vidta för åtgärder så att skärgårdsbefolk-ningen på kan fortsätta sitt värdefulla arbetemed såväl djurhållning som fiske, så att landskapetbehåller sin unika karaktär.Till att börja med vill jag påpeka att jag inte ser attdet behöver vara en inbyggd motsättning mellanbildandet av naturreservat eller Natura 2000-områdenoch brukande av mark. Tvärtom kräver många beva-randevärden i odlingslandskapet någon form av sköt-sel av marken. Som exempel kan nämnas hävd ge-nom bete och slåtter. Detta gör markägare och bruka-re till nyckelaktörer för bevarande av ur naturvårds-synpunkt värdefull natur. Samhället betalar i dagbrukare för att dessa ska fortsätta att upprätthållabevarandevärden i landskapet. Det kan bland annathandla om ersättningar inom Landsbygdsutvecklings-programmet för betesdrift, slåtter eller andra viktigaåtgärder som bevarar natur- och kulturvärden. Jagtycker att det är utomordentligt värdefullt att samhäl-let har möjlighet att ge ekonomisk ersättning till bru-kare för att fortsätta bevara dessa gemensamma vär-den som kulturmiljö, biologisk mångfald och öppetlandskap innebär.Jag är medveten om att det varit diskussioner omNatura 2000 och andra naturvårdsfrågor på just Gräs-ö. Jag vill dock betona att regeringen föreslagit ca3 500 områden till Natura 2000-nätverket och attdialogen mellan markägare och länsstyrelse i de flestafall har fungerat väl.När nya naturreservat bildas måste alltid samrådske med markägare och övriga berörda. För mig ärdet självklart att myndigheterna ska vara lyhörda förvad markägarna för fram i sådana samråd och att mangemensamt försöker hitta en optimal lösning för allainblandade. Givetvis är bevarandeaspekten central idetta arbete. Det är viktigt att komma ihåg att reser-vatsbildning inte alltid innebär att marken övergår istatlig eller ägo. Det finns möjligheter attgenom så kallad intrångsersättning kompensera in-trång eller begränsningar i markanvändningen. Myn-digheterna bör enligt min uppfattning vara lyhördaför önskemål om vilken lösning - försäljning ellerintrångsersättning - som är mest lämpad för markäga-ren.Regeringen har i olika uppdrag när det gäller ut-pekandet av Natura 2000-områden uttalat att bådeinformation och samråd krävs. Dessutom har i sina riktlinjer till länsstyrelserna under-strukit vikten av att information och förankring böreftersträvas. I riktlinjerna sägs också att länsstyrelser-na ska kontakta berörda markägare, informe-ra om Natura 2000 och vilket område länsstyrelsenavser att föreslå till Natura 2000 och vad detta inne-bär. Alla synpunkter och erinringar från sådana kon-takter ska finnas med i de förslag som länsstyrelsernavia lämnar till regeringen. Jag anseratt det är mycket angeläget och viktigt att myndighe-terna informerar och för en dialog om Natura 2000med markägare och andra berörda, vilket naturligtvisäven gäller vid inventeringar. Detta är en förutsätt-ning för ett framgångsrikt naturvårdsarbete. Dennasyn har klart aviserats i regeringens skrivelse Ensamlad naturvårdspolitik (2001/02:173). I skrivelsenframhävs just vikten av dialog och delaktighet pålokal nivå.Beträffande området Österbyn på har Läns-styrelsen i län och föresla-git att området ska utgå från de föreslagna Natura2000-områdena och ersättas av ett annat. Detta för-slag bereds i Regeringskansliet.Slutligen vill jag återigen betona att jag inte ser attdet behöver vara en inbyggd motsättning mellanbildandet av naturreservat eller Natura 2000-områdenoch brukandet av marken. Miljöersättningarna inomramen för Landsbygdsutvecklingsprogrammet, till-sammans med andra insatser, bidrar till att successivtstärka det unika odlingslandskapet i våra skärgårds-områden.Anf. 61 ():Fru talman! Tack för ett bra svar när det gällerNatura 2000. Jag kan ana i svaret att vi kanske inte ärså långt ifrån varandra. Det handlar mycket om de-mokrati och det handlar mycket om hur människorblir behandlade.Jag uppdaterade mig med ett telefonsamtalut till och undrade vad som hade hänt. Då sademan dessvärre: Det har inte hänt någonting!Då blir jag väldigt orolig. När ministern nu sägeratt förslaget bereds i Regeringskanslietär det viktigt att tänka på att människorna ute påGräsö får veta när beslutet kommer att fattas. De ärfaktiskt beroende av sin mark. De måste få veta vaddet är som de ska fortsätta att sköta. Det här är jufrågor som har med deras inkomst att göra. Dethandlar om att vårbruket är ganska nära föreståendeäven ute på . Här är det alltså bråttom från re-geringens sida.Det finns också en annan fråga. Jag tror att debrev som jag har fått från människor ute på Gräsöbäst kan beskriva den. Det gäller marint reservat, somockså är uppe på dagordningen hos länsstyrelsen.Gräsös befolkning känner stor oro. Det är östra sidanav som är på förslag som marint reservat.Här har gräsöborna skött sina marker, skog, vattenoch skär i generationer. Då kommer myndigheternaoch vill bestämma och reglera deras liv med sitt för-slag på ett marint reservat. Framtiden kan ingen i dagsia om, men reservat är ingen lösning som gör männi-skorna samarbetsvilliga. I stället borde man föra ettresonemang om hur befolkning och myndigheter skakunna mötas och komma till en lösning.Det går säkert att skydda med alla de regleroch lagar som redan finns. Att införa ett reservatinnebär för många att en död hand läggs på männi-skorna och bygden. Myndigheter och stat styr överdig och ditt liv. Så upplevs det. Man undrar över hurSverige blivit så här kringgärdat av lagar och reglersom gör att individen har begränsade möjligheter tillsjälvbestämmande.Därför reagerar människorna på starkt överförslaget till ett marint reservat. Man vill ha maktenöver sina ägor. Man vill kunna fiska och jaga. Manvill kunna ha djur eller inte ha djur eller kanske säljaen tomt. Man vill kort sagt själv bestämma över detman äger.Det finns två viktiga frågor i det här brevet somjag nu skickar vidare till miljöminister . Är det EU som fordrar ett marint reservat? Ellerär det regeringen som vill ha ett marint reservat?Länsstyrelsen har inte talat om vad det konkretinnebär att bilda ett marint reservat. Det är oerhörtarrogant mot folket på att inte redovisa vad detinnebär.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig säga att även vi på Miljöde-partementet har kontakt med människorna på Gräsöoch har haft det så sent som . När det gäller tidenkan jag säga att vi hoppas vara färdiga med det härärendet . Jag vill understryka att detinte finns något i beslutet om Natura 2000 som för-hindrar befolkningen på att fortsätta bruka sinamarker som man alltid har gjort, precis som jag un-derströk i svaret. Däremot har vi fått en konflikt i dethär fallet som gör att det råder oenighet. Den försökervi nu lösa.Jag vill understryka att det här är ett undantags-fall. Vi har 3 500 Natura 2000-områden som harutsetts. har kanske den mest ambitiösa politi-ken av alla länder inom EU när det gäller att förankrabesluten om Natura 2000.Här gäller det ett initiativ som kommer från EUoch som gäller Natura 2000. Vi har ett uppdrag attinventera en viss typ av områden som har en visskaraktär enligt habitatdirektivet. Vi har alltså en skyl-dighet att anmäla dessa områden. gör vi engenomgång med kommissionen av de områden somvi har anmält. När det gäller kommer vi attförsöka byta detta område mot ett annat för att försö-ka lösa den konflikt som har uppstått.Sverige har alltså en mycket ambitiös politik närdet gäller att verkligen förankra arbetet med Natura2000. Det har lyckats mycket väl. Vi kan jämföramed där man har hundratals överklagandentill förvaltningsdomstolar när det gäller Natura 2000-områden. Vi har inte upplevt något sådant i Sverige.Ändå är det naturligtvis tråkigt när det i ett enstakafall inte förlöper väl. Det försöker vi nu hantera påbästa sätt inom Regeringskansliet.Det reservatet är ingenting som ligger iEU-arbetet, utan det är, såvitt jag har erfarit, ett initi-ativ som kommer från . Det är angelägetmed reservat. Regeringen har en politik somunderstryker vikten av att vi också skyddar havsom-råden som reservat. Det har bland annat att göra medatt vi behöver lekområden för fisk och trygga miljöerför den biologiska mångfalden. Det ligger alltså ilinje med regeringens politik.Slutligen kommer vi till frågan om att ha maktenöver sina ägor, den bygd och den trakt där man självbor. Jag instämmer mycket starkt med interpellanten ibetydelsen av att vi har en naturvårdspolitik som ärstarkt förankrad och som har en legitimitet. Det ärjust därför som vi så starkt driver kraven på samråd i istort sett alla sammanhang. Det finns alltså en skyl-dighet att samråda i alla sådana här fall. Men vi harockså en nationell naturvårdspolitik. Jag tror att vibehöver en sådan. Det finns också ett nationellt in-tresse av att bevara områden i där vi allamåste kunna fatta gemensamma beslut. Men vi skalyssna och kommunicera med de människor det berör.Där är vi helt eniga.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tycker att det var hedersamt att niockså har tagit kontakt med gräsöbor inför dagensdebatt. Jag tror också att det är möjligt att lösa denhär konflikten på ett bra sätt. Att föra en dialog mel-lan en ledamot och miljöministern är också ett sätt attförsöka lösa den knut som finns. Jag tycker att det ärväldigt bra. Jag tycker att det är bra i andra samman-hang också. Det är en möjlig väg att gå. Folket ställerfrågor till oss som enskilda riksdagsledamöter också,och det är inte alltid så lätt att svara på allting. Mengenom detta kan man vara en förmedlande länk, vil-ket jag hoppas kunna vara.I grund och botten delar jag uppfattningen att viska ha en nationell naturvårdspolitik. Jag tror ocksåatt vi i grund och botten är överens om att vi ska haen rik natur- och kulturbygd som är värd att förvaltapå ett bra sätt. Men jag är lite osäker på hur miljömi-nistern ser på landsbygdsbefolkningens möjlighetertill överlevnad på sina näringar bland annat på Gräsö.För mig och handlar det om att setill att vi har en livskraftig landsbygd i hela vårt landoch att vi har en levande skärgård. Det är där detbörjar halta, och det är därför befolkningen nu börjarkänna sig väldigt orolig. Man får pålagor, men tyckerinte att man får några morötter tillbaka, om man kanuttrycka det så.Vi menar att människor måste kunna leva, bo ochverka på landsbygden och även på öarna året runt. Vimåste helt enkelt ha en fast befolkning. Det är ju engarant för att livet fungerar. Det livet gäller ju bådemänniskor, djur och natur. Det är en aktiv lands-bygdspolitik som jag tycker att miljöministern ocksåborde ta till sig och arbeta lite extra för. Som det är stimuleras inte människor som driver småföreta-garverksamhet på till exempel . Man förundrasöver att de över huvud taget klarar sig, men de har enväldigt stark förankring till sin bygd. De har en väl-digt stark känsla av att här vill jag leva och bo. Dethär vill jag föra över till nästa generation.Det skulle vara mycket intressant att höra vadmiljöministern anser om det. I debatten före pratademan om betydelsen av flyg upp till för attkunna leva och bo däruppe. Här ute handlar det ocksåom service, även om den kanske är av ett annat slag.Det handlar också om kommunikationer och att kun-na ha skolor kvar. Det handlar om naturlig service.Det handlar också om att hitta en"konfliktlösning" mellan fastboende och fritidsboen-de. Vi har väldigt många fritidsboende ute på Gräsö.Nu undrar man om det är kommunen där ute som skahela ansvaret för den biten.På vilket sätt vill miljöministern medverka så attvi även har ett som är tilltalande föross alla i ? På vilket sätt avser ministernstimulera unga människor att ta vid när den äldregenerationen slutar?Frågan om naturreservat, marint reservat och Na-tura 2000 får inte bara handla om att skydda det somär, utan det måste kopplas till en livskraft i framtiden.Utan en fast befolkning som ser om sin ö, brukarjorden, sköter djuren och fiskar försvinner även detsom ministern anser är värt att bevara.Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Ett av våra miljömål heter Levandeskärgård, och det handlar om att detta inte bara är endel av vår utvecklingspolitik och vår glesbygds- ochlandsbygdspolitik utan också en del av vår miljöpoli-tik, att vi vill ha ett levande landskap och en levandebygd med människor som är verksamma.Ur mitt perspektiv som miljöminister tycker jagatt kommunikationen och möjligheterna att göra nå-gonting positivt av naturvårdspolitiken, att förenanaturvårdspolitik, utvecklingspolitik och näringspoli-tik är något väldigt viktigt. är inte den endaplats där det blivit konflikt omkring naturvården ochdär den har uppfattats som ett problem. Det här serjag som en stor utmaning, och regeringen har tagit ettinitiativ framför allt avseende fjällområdena i norraSverige. Vi ska börja arbeta mer medvetet med att senaturvårdspolitiken som en del av utvecklingspoliti-ken.Vi har också lyckats med att i de regionala till-växtprogrammen få in alltmer av miljö- och naturvårdsom en del i tänkandet kring hur bygden ska utveck-las. Jag tycker att det här är mycket viktigt, och om vikan utveckla dialogen i stället för att bryta den så attdet uppstår konflikt och missförstånd, kan vi ocksåutnyttja nya institutioner, även sådana som har initie-rats av EU, såsom Natura 2000, som en positivsprångbräda.Det är vår ambition att på olika sätt - och det ar-betar vi just nu med över hela - visa hurNatura 2000 kan bli en möjlighet som vi kan utnyttja.Det gäller till exempel de bidrag som finns för attstärka möjligheterna att arbeta och bo kvar i de byg-der som har värdefulla landsbygdsmiljöer och somhar blivit utvalda för Natura 2000.Detta är en del, men vi ser självklart också möj-ligheter att underifrån ta egna initiativ till att männi-skorna och naturvården kan arbeta tillsammans medmiljövården, varvid naturvården blir en del av enpositiv utveckling. Men för detta behöver vi kommu-nicera, och jag tror att vi behöver hjälp att kommuni-cera i båda riktningarna.Jag skickar gärna tillbaka till attom lokala politiker kan bidra till att vi får i gång enpositiv dialog om vad vi kan göra i detta samman-hang, finns det en lyhördhet och en vilja att lyssnabåde hos länsstyrelse och absolut även hos regering-en.Anf. 65 ():Fru talman! Jag har haft förmånen att arbeta till-sammans med miljöministern i Habitat och i Agenda21, så jag har inga svårigheter att upprätthålla dialo-gen, och det är bra. Jag har som lokalt förankradriksdagspolitiker i ett län fått väldigt mycket kon-takter med människor, och jag måste säga att jagbeundrar människor som aldrig ger upp utan som äruthålliga och gång på gång frågar vad jag har gjortoch om vad som händer. Jag tror knappt att jag skullekunna vara så enveten som de.Det finns verkliga eldsjälar som jag känner enväldig respekt för. Jag känner att jag måste ta till migsynpunkter från de människor som finns ute i sam-hället och göra det på ett sådant sätt att människornakänner att de är delaktiga i arbetet på att forma ett braSverige.I det här fallet handlar det om att forma ett braGräsö. Det händer oerhört mycket intressant runtom-kring oss, till exempel i , när det gäller hur manhanterar landsbygdsfrågor. Jag har tidigare kanskevarit lite avig mot att resonera om boplikt, men jumer jag tänker på saken och ju mer jag kommer ikontakt med människor börjar jag tänka att vi kanskeborde ta lärdom av . Vi borde få till stånd enutredning eller något sådant för att se hur vi ska kun-na låta människor få känna att det handlar om derasGräsö.Jag kommer säkert att komma tillbaka om den härfrågan inte löses på ett bra sätt. Också jagär lite envis.