prot · GH0970 · 2003-03-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:70Fredagen den 4 marsKl. 9.00- 10.35I § Meddelande om information från regeringenAnf. 1 TALMANNEN :Justitieminister () lämnar information om åtgärder motungdomsbrott efter muntliga frågor till regeringen.2 § Svar på interpellation 1993/94:86 om handel med returglasAnf.2 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jag avser att lägga framkonkreta förslag om hur och på vilket sätt de existerande retursystemen skallkunna bibehållas och vidareutvecklas.Ett grundläggande problem är att samhällets hantering av material ihög utsträckning är enkelriktad -från utvinning av råvara till deponeringav avfall. Att i snabb takt förbruka resurser som inte förnyas, att slösaktigtkonsumera f örnybara resurser och sedan slänga allt avfall är inte hållbart.Ett effektivt resursutnyttjande, återanvändning och återvinning är nyckelntill en hållbar utveckling. För en hållbar utveckling krävs en kretsloppsan-passad materialhantering.Det finns väl utvecklade system för insamling, återanvändning ochmaterialåtervinning av vissa förpackningar i vårt land, bl.a. för flaskor ochaluminiumburkar för öl, läsk, vin och sprit.Magnus gör bedömningen att glas för återanvändning är att före-dra framför glas för återvinning och efterfrågar en mer ingående analys ochett seriösare angreppssätt från statsmaktens sida. Låt mig påminna MagnusPersson om att en särskild utredning har genomfört omfattande studier ochanalyser inom förpackningsområdet. I utredningens slutbetänkande Miljönoch förpackningarna (SOU 1991:76) lämnas förslag till åtgärder inom för-packningsområdet som främjar retursystem samt till en modell för produ-centansvar vad gäller returhantering och återanvändning, återvinning av ma-terial eller energiutvinning från förpackningar. Utredningen innefattadeäven en kartläggning och översyn av vilka förpackningar och retursystemsom förekommer på den svenska marknaden såväl som på den europeiska.Utredningen har även genomfört s.k. livscykelanalyser av olika förpack-ningsmaterial och kartlagt deras miljöbelastning.Regeringens riktlinjer vad beträffar återanvändning och materialåtervin-ning av förpackningar har fastställts i propositionen om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling. Propositionen godkändes av riksda-gen . I propositionen faststäIIdes kravet för öl- och läskedrycksflas-kor tiII återanvändning. Vidare fastställdes krav för vin- och spritflas-kor tiII återanvändning samt för övriga glasförpackningar till ma-terialåtervinning. Dessa nivåer skaII vara uppnådda senast den 1 januari1997.Som ett resultat av riksdagsbeslutet finns nu möjlighet för regeringen attföreskriva om ett lagstadgat producentansvar. Från harproducenterna tilldelats ansvaret för insamling och slutligt omhänderta-gande av samtliga utsorterade och insamlade glasförpackningar för såvälåteranvändning som återvinning.Detta betyder bl.a. att ansvaret för att uppnå de mycket höga återanvänd-nings- och återvinningsmålen ligger på dem som tillverkar, importerar ellersäljer förpackningar.Enligt propositionen om riktlinjer för en kretsloppsanpassad sarnhällsut-veckling avser regeringen att införa producentansvar för i princip alIa typerav förpackningar. har i ett uppdrag, som inkom-mit tiII Miljö- och naturresursdepartementet, bl.a. analyserat konsekvenserav propositionens föreslagna återanvändnings- och återvinningsnivåer förövriga förpackningsslag. Rapporten bereds inom regerings-kansliet.Regeringens proposition och beslut har inneburit att miljömå-len och kraven inom förpackningsområdet har skärpts.Regeringen följer noga utvecklingen med syfte att slå vakt om och ut-veckla system för såväl återanvändning som materialåtervinning av förpack-ningar.Anf.3 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret på min framställda interpel-lation. Anledningen till att jag framställde interpellationen är den oro sommånga känner inför rådande situation. Detta är en miljöfråga i allra högstagrad, som en av mina medarbetare uttryckte sig just innan jag gick in i kam-maren här på morgonkvisten.Jag har en bestämd känsla av att retursystemen vad avser flaskor hamnari ett betydligt mera utsatt läge än vad engångsförpackningar gör. Producen-tansvaret har sina brister. Jag tror att det är viktigt att vi på ett tidigtstadiumuppmärksammar problemet. Om vi ser tiII våra närliggande länder, kan vise att och nästan alla konkurrentländer i har sina egna lÖs-ningar på frågan. Många länder arbetar med avgiftsfinansiering. Egentligenborde man sätta upp ett mål för hur stor andel returförpackningar skall ha.Det borde också finnas någon form av styrmedel och incitament för att prio-ritera returglasen. Det är ingen lätt materia att handskas med, men vi måstei tid uppmärksamma problemet och skapa en opinion för en ökad använd-ning av returglas. Returglashanteringen ger dessutom inhemskajobb som vibör slå vakt om.Enligt uppgifter som jag har inhämtat och som ligger till grund för mininterpellation förhåller det sig så att retursystemet vad avser glasflaskormissgynnas jämfört med engångsförpackningar. Det beror bl.a. på att denavgift som tidigare fanns för engångsförpackningarna slopades i sambandmed det beslut som fattades vid kretsloppspropositionens antagande.Jag har därför några följdfrågor till miljöministern. Om förhållandet ärsådant att returglassystemet missgynnas ekonomiskt jämfört med engångs-förpackningar, är då miljöministern beredd att vidta åtgärder som innebäratt returglassystemet ges möjlighet att konkurrera på samma villkor som gäl-ler för engångsförpackningar? Så är det inte , fru talman. Det råderingen konkurrens på lika villkor. Då är min fråga: Är statsrådet beredd attgå i närkamp med frågan och också bilda opinion för en ökad användningav returglas?Anf.4 Miljöminister ():Fru talman! Svaret på den fråga som ställer är naturligtvisja. I propositionen om kretsloppsanpassad samhällsutveckling har vi tydligtangett att återanvändning är det som kornmer först, därefter kornmer åter-vinning och därnäst energiutvinning av olika förpackningsslag där det ärmöjligt. Från miljösynpunkt är detta den självklara prioriteringen, vilket ba-seras på de analyser som har gjorts i utredningar - bl.a. Förpackningsutred-ningen, som jag nämnde.Det har däremot visat sig att de ekonomiska styrmedel som harfunnits på detta område inte har varit så effektiva. Det är klart att man dåfår använda andra metoder. Det är just detta som vi mot bakgrund av deerfarenheter som vi fortlöpande får in ser över. Departemen-tet har uppvaktats av Vin & Sprit. Man tog då bl.a. upp en del av defrågor som här reser. Detta ingår alltså i det beredningsun-derlag som vi nu arbetar med.I princip finns det några olika möjligheter att tackla problemet. Avgifterär naturligtvis möjligt, men de måste då vara konstruerade på ett effektivaresätt, så att man får de styreffekter som man är ute efter. Man kan också tänkasig förordningsändringar, som kan röra sig om att införa ett återtagningsan-svar. Det är en möjlighet som kan prövas och som vi också håller på att tittapå.Vi har lyssnat på branschen i det här fallet. Det är viktigt att man tar hän-syn till den praktiska situationen och undersöker vilka möjligheter som därfinns och som kan innebära minsta möjliga krångel för dem som är direktberörda, dvs. Om problemen kan lösas och om vi kankomma överens med dem, finns det ingen anledning att använda hårdaremetoder. Men i det här fallet håller jag med om att det justnu finns en tendens till att återanvändning inte uppfattas som det självklaraförstahandsalternativet. Får man den utvecklingen tydligt dokumenterad ärdet klart att man måste göra någonting åt den.Det är också viktigt i sammanhanget att vara medveten om att de föränd-ringar som sker i vår omvärld har betydelse. Därför kan man säga att arbetetmed nya rapport som vi nu granskar och bereder och detförhandlingsresultat som uppnåtts när det gäller EU-relationen ärväldigt vältajmade. Det gäller även andra frågor som inte direkt har berörtsi förhandlingarna men som behandlas i förpackningsdirektivetc. inom Euro-peiska unionen. Hela detta komplex bör föras in i sammanhanget. Vi hålleri högsta grad frågan aktuell.Anf.5 ():Fru talman! Jag vill i likhet med miljöministern säga att det är viktigt löser frågan i nära samarbete med producenten.Jag vet att det finns vissa företag som står i begrepp att eventuellt investerai exempelvis tvättanläggningar för returglas, men de känner sig tveksamma.Därför vore det bra om detta kunde tajmas dels från statsmakternas sida ochdels från producenthåll.Statsrådet säger nu att frågan bereds inom . Det är gottoch väl. Påskynda gärna ärendet och kom med förslag , så att intekon dör medan gräsetväxer. Det är ett råd somjag skulle vilja ge miljöminis-tern. Det är klart att när gränserna nu öppnas måste vi snegla på vad vårakonkurrentländer gör. Men det är framför allt viktigt att vi skapar en opinionför att vi tillsammans med producenterna och statsmakterna skall kunna lösafrågan, eftersom det inte minst är en miljöfråga utan också en sysselsätt-ningsfråga som vi har all anledning att tillsammans försöka matcha.Fru talman! Jag är i princip nöjd med svaret. Jag hoppas att miljöministernföljer frågan med uppmärksamhet och att vi kan för-vänta oss konkreta förslag.Anf.6 Miljöminister jOHANSSON (c):Fru talman! Jag vill bara helt kort göra en sammanfattning. Att vi hanterarfrågor om förpackningar och en kretsloppsanpassad utveckling får inte inne-bära att vi glömmer bort det som ligger före i produktionscykeln, dvs. livscy-kelanalyserna, hur resursutnyttjandet sker för olika typer av förpackningar-Detta måste alltså läggas in i helheten för att det skall bli bra lösningar.Anf.7 ():Fru talman! Mycket kort: förpackningsförordningen har ju ett procentmålför återanvändning av flaskor. Men där finns ingenting somanger att en viss procent av glasanvändningen skall baseras på returflaskor.Det tror jag är en brist i sammanhanget. Miljöministern kan väl vara upp-märksam på detta i samband med att ytterligare förslag läggs fram i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1993/94:91 om åtgärder mot rasismAnf.8 justitieminister ():Fru talman! i har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att understryka vikten av att ingen i skallutsättasför diskriminering.Sten har i sin interpellation ställt frågan: Åtgärder mot rasismför alla? synes hävda att svenskar, om de utsätts för diskri-minerande behandling, inte känner att de har samma stöd av lagstiftningensom andra har. Jag förmodar att en anledning till interpellationen är att rege-ringen för sedan till lämnade över en proposition med för-slag till åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskriminering iarbets-livet (prop. 1993:101).Jag vill till en början slå fast att det främsta vapnet mot alla former avdiskriminering är den fria debatt som förs i ett öppet samhälle. Det är därförviktigt att värna grundläggande demokratiska rättigheter, såsom det fria ut-bytet av åsikter och att i varje sammanhang hävda respekten för alla männi-skors lika värde.Vårt samhällsskick bygger på att alla människor har ett lika värde oavsettras, hudfärg och etniskt ursprung. Rasism och liknande yttringar som tar siguttryck i förakt eller förtryck av andra är oförenliga med grundläggande vär-deringar och kan aldrig accepteras. Risken för sådana yttringar får aldrig un-derskattas. En rad händelser , såväl i som i andraländer, visar också att gärningar med rasistiska eller liknande motiv utgör ettallvarligt hot mot den rättstrygghet som alla skall ha rätt till, oavsett bak-grund eller ursprung.Det är mot denna bakgrund som regeringen, i den nämnda proposi-tionen, bl.a. har föreslagit att det i införs en särskild straff-skärpningsgrund för sådana fall där ett motiv för brottet har varit att kränkanågon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekän-nelse eller någon annan liknande omständighet. Förslaget är ett led i rege-ringens strävan att minska brottsligheten och att öka människors trygghetnär det gäller att utsättas för brott.De diskriminerande motiv som den föreslagna bestämmelsen skall var till-lämplig på torde i och för sig oftast föreligga i fall då brottslighet riktarsigmot minoritetsgrupper. Bestämmelsen kommer naturligtvis att vara tillämp-lig också vid andra brott som begåtts med diskriminerande motiv. Det bety-der exempelvis att bestämmelsen kan vara tillämplig inte bara när svenskarbegår brott mot invandrare utan också j den motsatta situationen, alltså närpersoner med utländskt ursprung begår brott mot någon eller några just föratt de är svenskar. Detta sägs också uttryckligen i propositionen (s. 22).Också i sådana fall där både gärningsmannen och brottsoffret är invandrare,eller svenskar, kan bestämmelsen vara tillämplig.Den föreslagna straffskärpningsgrunden ger alltså alla i vårt land ett för-stärkt skydd mot brottslighet med diskriminerande motiv. Det finns såledesingen anledning för någon att känna att han eller hon inte får samma stödav lagstiftningen som andra.Anf.9 i (m):Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag tycker att det är beklagligt att tvingas att ta till lagstiftning vad gällerrasism och diskriminering. Från min synpunkt sett är det helt uppenbart attingen människa skall diskrimineras. Om man är brun, gul, svart, vit, jude,muhammedan eller är helt oväsentligt. Människorna skall i stället be-dömas efter deras handlande och agerande, ingenting annat.Jag tycker också i likhet med statsrådet att det är viktigt att ha en öppendebatt. Vi behöver bara gå tillbaka då locket mer eller mindre varbåde pålagt och påskruvat i den svenska debatten, då vi också fick de reak-tioner vi fick som i exemplet . utsattes för en kanonad. Men trotsden massmediala kanonaden uppnåddes inte den eftersträvade effekten, vil-ket vi kanske skall vara glada för.Jag kan ha varit för generell i min interpellation när jag skrev att svenskarupplever att de inte får samma stöd vid eventuella raskonflikter. Detta är fel,men det har ibland hänt att svenskar har upplevt att de inte har fått sammastöd.Vi har också genom pressen kunnat bevittna hur domstolar ibland hardömt på ett litet märkligt sätt. De har tagit för stor hänsyn till vilket landochvilken kultur som en dömd har kommit ifrån. Jag tycker att i skallsvenska lagar gälla. De som kommer hit får rätta sig efter dessa på sammasätt som vi när vi kommer utomlands helt och fullt får acceptera vad somgäller där.Utomlands, i t.ex., kan det vara oerhört svårt och t.o.m. omöjligtför en västerlänning att komma in på vissa restauranger. Om förhållandetskulle vara detsamma här i misstänker jag att det skulle orsakaganska stort rabalder. Det sker också en form av diskriminering av utlän-ningar i . Så detta förekommer överallt.Den som diskriminerar någon, baserat på de kriterier som vi hartalat om, skall dömas. Men vi måste också vara observanta på att det finnsmissförhållanden här i . Jag kan nämna min hemstad som ex-empel. Svenska ungdomar påstår att de inte går till ett visst torg i centrumen fredag- eller , vilket jag själv inte heller har gjort.Det tycker jag är beklagligt. Alla som bor i , vem de än är och var-ifrån de än kommer, skall ha rätt att kunna vistas på vilka platser som helst.Jag tycker också att man ibland i den svenska debatten är litet för flat närmänniskor från andra kulturer yttrar sig. Om en svensk skulle yttra sig påsamma vis som dessa är jag rädd för att kvällstidningarna skulle reagera.Jag läste t.ex. i en kvällstidning om en ung flicka från Tur-kiet. Hennes föräldrar kom hit som arbetskraftsinvandrare. Hon var född iSverige, gick i svensk skola och tyckte att hon hade anpassat sig. Men honskulle aldrig gifta sig med en . Om en svensk flicka hade uttalat sig påsamma sätt är jag inte säker på att det hade blivit så tyst som det blev efterdet här uttalandet. Det var knappt någon som reagerade.När det gäller diskriminering på arbetsplatser vill jag säga att man däribland har en ton som kanske är litet rå, men som inte alltid är allvarligt me-nad. Frågan är var man skall dra gränsen för vad som är diskriminering ellerskämt. Jag tror att den största diskrimineringen på våra arbetsplatser i dagsker när man utsätter människor, oavsett hudfärg, för diskriminering pågrund av deras fysiska handikapp, av deras utseende, hur de talar eller upp-träder. Det är nog många som känner sig mer mobbade på grund av sådantän på grund av det som vi diskuterar här i dag.Till sist, fru talman: Det står i slutet av interpellationen att denna lag ävenskall kunna tillämpas där både offer och brottsling är av samma sort avsvenskar. Jag skulle vilja få ett exempel på i vilka fall det skulle gälla. Ärdetnär smålänningar och skåningar krigar, eller vad syftar man på? Det där varlitet skämtsamt sagt. hoppas jag att vi får ett sådant klimat iSverigeså att denna lag aldrig behöver tillämpas.Anf. 10 ():Fru talman! Det är svårt att hitta något direkt kontroversiellt i sak när manlyssnar på i och på justitieministerns svar. J ag tyckeratt överdriver när han säger att problemet med rasism intefinns i . Det är fråga om definitioner. Vare sig vi kallar det för främ-lingsfientlighet eller rasism är det ingen som helst tvekan om att det undersenare år har inträffat ett antal allvarliga händelser, mordbränder m.m., rik-tat mot invandrare och flyktingar. Jag skulle vilja veta om med om att detta är allvarliga problem.Det som gjorde att jag ändå ville gå upp i den här interpellationsdebattenvar att jag ställde mig frågan vad syftet med själva interpellation en är. Jaghar nämligen litet svårt att tro att på allvar menar att utlän-ningars diskriminering av svenskar skulle vara ett allvarligt samhällspro-blem. Jag vill också ställa frågan till : Är diskrimineringenav svenskar ett allvarligare samhällsproblem än rasismen?Sten sade någonting om ett torg i - han hade hört talasom att svenska ungdomar är rädda för att gå dit. Jag skulle vilja veta om detfinns något mer ordentligt material i detta avseende. Det är klart att det finnssådana exempel. Men är det ett allvarligt problem som man kan belägga medfakta?Det finns däremot en hel del materia om diskriminering av utlänningar iSverige. tog upp arbetsplatserna. finns det material rapport till lnvandrar- och flyktingkommitten som visar att utländskamedborgare hade en genomsnittlig inkomstnivå som låg undertotalbefolkningens. Skillnaden måste delvis förklaras med ren diskrimine-ring.Sten skyller på medierna i samband med överdrifter när detgäller de små extrema rasistiska grupperna. Jag undrar om det inte också ärså att vi politiker - alltså , och jag - har vårdel av ansvaret för vilka uppgifter som sprids till allmänheten via exempelvismedier.Efter att ha lyssnat till och efter att ha läst hans interpella-tion får jag en känsla av att det är fråga om att i själva verketvill stryka egna väljargrupper medhårs. Jag menar de väljargrupper someventuellt har fördomar som går ut på att invandrare och flyktingar får orim-ligt generösa villkor jämfört med svenskar. är kanske ocksåute efter att återerövra en och annan väljare från parti. Deställde ju sig brevid varandra här.Det är nämligen så att fördomarna har götts av en propaganda som harspritts främst av Ny demokrati men också av en rad små flyktingfientliga ochrasistiska grupperingar på yttersta högerkanten som faktiskt existerar i verk-ligheten.Till sist vill jag fråga vad justitieministern anser om vårt ansvar för attsprida korrekt information. Jag vill också gärna veta någonting om just Mo-derata samlingspartiets ansvar för att sprida korrekt information. Vad detstörsta regeringspartiet gör är väsentligt, med tanke på interpellationer avden typ som nu har ställt.Jag vill också gärna veta om justitieministern har någon uppfattning omvad man kan göra utöver den lagstiftning som det här gäller och som vi iVänsterpartiet välkomnar. Även om vi skulle vilja skärpa lagstiftningen nå-got tycker vi att det är mycket positivt. Vad kan vi mer göra för att motverkaatt fördomar sprids kring flyktingfientligheten och orimligt generösa villkorför invandrare och flyktingar? Det är fördomar som sprids av just Ny demo-krati och små extrema högergrupper.Anf. ll (nyd):Fru talman! Först vill jag bemöta . Vi i Ny demokrati be-traktar oss inte som något extremt högerparti, utan vi verkar från mitten,om man nu skall använda en sådan skala. Vi är däremot inte låsta i någonblockpolitik - det har vi också sagt.Jag vill ta upp frågan om åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk dis-kriminering i arbetslivet. I tidigare motioner har vi föreslagit förbud mot ra-sistiska organisationer och begärt att regeringen ska presentera ett sådantförslag för . I stället för förbud mot rasistiska organisationer harregeringen valt att föreslå att det införs en särskild straffskärpningsgrund försådana fall där ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgruppeller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet.Regeringen vill inte genomföra det förslag om nya straffbestämmelser förorganiserad rasism och stöd åt organiserad rasism som presenterats av utred-ningen för åtgärder mot etnisk diskriminering, EDU. EDU:s lagförslag somåterfinns i bil. 2 i prop. 101 omfattar förslag till ändring i 2 kap. 14 § andrastycket regeringsformen, förslag till 16 kap. 7 § , förslag till 7kap. 4 § punkt 16 tryckfrihetsförordningen och förslag till ändring i 1 § lagen(1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål.EDU har utförligt motiverat sitt förslag. Utredningens förslag har fått ettblandat mottagande. Förslaget har tillstyrkts av bl.a. ,, , Svenska rödakorset och . Kritiken mot förslaget har i allt väsentligtgått ut på att det inte skulle föreligga behov av de föreslagna straffbestäm-melserna och att det skulle möta svårigheter att utforma lagtext med denprecision som legalitetsprincipen kräver.Fru talman! EDU har utförligt redovisat att det finns ett behov av lagstift-ning. De föreslagna lagtexterna torde inte bli svårare att tillämpa än annanlagtext. Texterna är tillräckligt preciserade och begripliga för allmänheten.Det föreligger sålunda inga bärande principiella invändningar mot EDU:sförslag till straffbestämmelse. Vi i Ny demokrati anser att EDU:s förslag iden delen bör genomföras.EDU har också lagt fram förslag till en straffskärpningsregel som rege-ringen emellertid delvis har förändrat. Vi vill inte motsätta oss regeringensförslag i den delen trots att lagstiftningen kan te sig onödig, eftersom nuva-rande straffmätningsregler inrymmer möjlighet till straffskärpning vidbrottslighet med rasistiska motiv.Det krävs emellertid ett klargörande motiv till lagförslaget. Så här skriverregeringen på s. 22 i proposition 1993/94:101:"De diskriminerande motiv som bestämmelsen således bör vara tiIlämpligpå torde i och för sig oftast föreligga i faIl då brottslighet riktar sig motmino-ritetsgrupper. I detta sammanhang förtjänar dock att anmärkas att bestäm-melsen naturligtvis bör vara tiIlämplig också vid andra brott som begåtts medsådana diskriminerande motiv. Vad nu sagts betyder att bestämmelsen kanvara tiIlämplig inte bara när exempelvis svenskar ger sig på invandrare utanockså i den motsatta situationen, alltså att personer med utländskt ursprungangriper någon eIler några just för de är svenskar. Också i de faIl då bådegärningsmannen och brottsoffret är invandrare kan bestämmelsen vara tiII-lämplig. "I en motion har vi tagit upp frågan om omvänd rasism, dvs. att brottslingarav utländsk härkomst behandlas jämförelsevis välvilligare av svenska dom-stolar än vad brottets svårighetsgrad skuIle ha medfört om det hade varit ensvensk gärningsman.