prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — Jag har först en kommentar till BörjeVestlund, som säger att Socialdemokraterna i Stock-holm inte har svängt. Nej, det är sant att Socialdemo-kraterna i var kritiska till en del faktorer isystemet när det infördes. Men det var en ganskahovsam och lågmäld kritik, eftersom vi hade en soci-aldemokratisk regering. Men det är inte sant att soci-aldemokrater i inte kritiserade skatteut-jämningsdelen av systemet. Den uppvaktning somsamtliga partier från gjordehos statsrådet innehöll bland annat synpunk-ter på skatteutjämningssystemets utformning. Det äralltså inte bara kostnadsutjämningsdelen.Min fråga till är: Är helt motståndare till att ändra i skatteutjäm-ningsdelen? I så fall är det ett uttalande som detskulle vara mycket intressant att höra.Lars-Erik är mycket hovsam och försik-tig. Utredningen tillsattes 2001, men inte var Lövdénförsiktig under valrörelserna med att uttala sig förkle-nande om alla som ville ha en förändring av dettasystem. är det tydligen plötsligt öppet för att dis-kutera alla aspekter av systemet. Men läser man ut-redningsdirektiven noggrant så ser man att det är mesti en formulering som det öppnas för att titta på ävenskatteutjämningsdelen. Förut var det oerhört starkakommentarer om att skatteutjämningsdelen skulleligga fast, och inte rubbas.Nu är det en ny majoritet i länslandsting och , och plötsligt såär det ett mer öppet resonemang och tonläget är heltannorlunda . ska det vara öppna utred-ningar och öppen diskussion om hela systemets ut-formning.Min fråga är principiellt intressant och viktig attställa till , och jag hoppas att han ska våga geen indikation i svaret: Är det rimligt med en statligfinansiering? Är det inte mer rimligt att staten sköterutjämningen mellan kommunerna? Vi har ju så i allaandra system. Bostadsbidrag, barnbidrag, pensioneroch den typen av utjämning mellan medborgare skö-ter staten om. Men när det gäller just mellan kommu-nerna så säger man att det är kommunerna som skasköta om det hela. Det skapar en typ av spänningar ilandet. Jag själv, som kommer från länoch bor i , upplever just hur manhar förstärkt spänningarna i landet när man sätterkommun mot kommun. Medborgare i Danderydupplever att de betalar ishallen i . Lyckselebor-na upplever att någon annan kommun gnäller på dem.Det skapar onödiga spänningar. Jag vill inte ha ettsådant . Därför menar jag att det är statensuppgift att stå för skatteutjämningsdelen.Jag tror också att det är viktigt att förändra syste-met inte minst för att skapa incitament för bostads-byggande och näringslivsutveckling så att vi får någotsom stimulerar till utveckling. Vi vet att dagens sy-stem motverkar detta och inte ger den typen av inci-tament.Mina frågor är alltså: Är inte statsrådet beredd attmedverka till att det blir en statlig finansiering?Tycker verkligen statsrådet att dagens system ger rättincitament för bostadsbyggande, befolkningsökning,näringslivsutveckling etcetera?Anf. 42 ():Fru talman! Det var ett roligt anförande som BörjeVestlund kom med. Han berättade först att Socialde-mokraterna inte hade ändrat åsikt på någon punkt.Sedan berättade han om alla de punkter som de hadeändrat åsikt om. Det går faktiskt inte ihop! Man kaninte både stå fast vid en sak och sedan kräva ändring-ar på alla punkter. Det går inte!Förresten hörde jag inte i valrörelsen2002, och inte 1998 heller, att Socialdemokraterna enenda gång kritiserade de saker som om här . Dessutom kan jag berätta förBörje Vestlund att i denna väldigt intima miljö som vihar här så förekommer det omfattande kritik inomSocialdemokraterna mot delar av inkomstutjämnings-systemet också. Jag förstår att inte harhört det när han inte har hört det andra heller. Menegentligen är det helt obegripligt. Åsiktsbytet frånsocialdemokratisk vinkel i storstäderna är alldelesuppenbart.Jag vill också tydliggöra att inte tyckersom och - att manska lägga över mer på staten. Det tror vi är felaktigt.Då kommer man bort från det som är bra. Man måstegöra detta inom själva systemet. Annars blir det isjälva verket helt enkelt ett nytt progressivt skattesy-stem, och då måste man ha ett helt annat utjämnings-system. Vi tror inte på det, och det innebär inte hellerbara en bokföringsfråga.Jag vill ställa en fråga till statsrådet ominkomstfördelningen. har in-komstfördelningsdelen ökat sex gånger så mycketsom kostnadsutjämningsdelen. Är det då inte rimligtatt man funderar på om själva inkomstutjämningsgra-den, som är , är så intressant? Kan man möj-ligen inte ändra på den? Det är en viktig fråga. Folk-partiet har sagt att den kanske skulle ned till . Dåskulle man komma ifrån en del av de negativa effek-terna. Jag tycker att väl beskrev härhur det kan slå för enskilda kommuner. Det gäller intebara , utan det gäller en del Smålands-kommuner också.Anf. 43 ():Fru talman! - landstingsråd här i - klagar.De klagar över de utjämningsavgifter som deras or-ganisationer måste betala. klagadede inte speciellt mycket, utan då var de något kritiskamot oss andra som klagade och som har levt med dethär . Det trevliga är att de har kommitin i den klagande körens gäng , så att vi kan få litespridning på klagandet generellt.Jag vill återigen poängtera idén om att man bordeha en utjämning via den statliga skatten. Den statligaskatten tas ut utifrån ett rättviseperspektiv. Det ärrättvisare i det här fallet. Det kan inte vara rimligt attlåginkomsttagare i ska betala en förfärlig massapengar till andra kommuner - till höginkomsttagare iBorgholm till exempel. Överväg att göra detta stat-ligt! Jag tror att det skulle vara till gagn för alla.Självfallet måste vi ha någon form av utjämning. Detär jag övertygad om att vi alla är överens om inomalla partier.Mitt råd till statsrådet inför höstens diskussionerär att vi ska ha en utjämning, men att den ska ske viaden statliga skatten.Anf. 44 ():Fru talman! Det var glädjande att höra BörjeVestlund från Socialdemokraterna. Även socialde-mokrater från den här regionen kan konstatera att detfinns stora bekymmer med utjämningssystemet. Hannämnde vård av de psykiska sjuka, vilket är en nog såviktig fråga , kollektivtrafiken medmera.Men däremot blir inte heller jag klok på vad BörjeVestlund vill, och det har tidigare talare också varitinne på. Vill Socialdemokraterna ha till stånd enrevidering av systemet eller inte?Jag har ett råd till statsrådet. Även om statsrådetinte vill kommentera utredningen i sig, tycker jagändå att ett råd kan vara att statsrådet mycket nogaföljer om man verkligen kommer att se över allakostnadsskillnader som finns. Det tycker jag är enoerhört viktig del i den här utredningen.Sedan vill statsrådet inte ge mig något svar på frå-gan om det är rimligt med den typen av konsekvenseratt kommuner, för att klara balanskravet på grund avutjämningssystemet, faktiskt säljer mark med en heltannan incitamentsstruktur än den som statsrådet harvarit inne på är så viktig, det vill säga att man skatillhandahålla mark till rimliga kostnader för bostads-byggande. Det ville statsrådet inte kommentera överhuvud taget. Det tycker jag är synd. Jag tycker attstatsrådet skulle ta tillfället i akt och göra det.Det finns mycket stora bekymmer med det härutjämningssystemet. Det finns stora möjligheter att seöver det. Om man inte ser över de här kostnadsskill-nader kommer vissa kommuner och vissa regioner attdrabbas, och det kommer att fortsätta att vara till-växthämmande. Det kommer inte att byggas bostäderså länge de här negativa konsekvenserna finns.Anf. 45 ():Fru talman! Nej, vi har faktiskt inte ändrat upp-fattning, och då talar jag för socialdemokraterna iStockholm. Vi har haft samma uppfattning hela tiden.Vi hade till och med en diskussion med den nytill-trädda borgerliga majoriteten 1998 om hur vi skullegå fram med våra gemensamma ståndpunkter. Mendå var man så extrem i det nyliberala sade att man inte ville ha någon skatteutjämningöver huvud taget. Det var budskapet från den majori-teten i det sammanhanget. Man kan ju undra vem somhar bytt uppfattning i de här frågorna.Alla dessa frågor ska naturligtvis diskuteras inomramen för den parlamentariska kommittén och senarehär i kammaren. Vi ska självfallet göra på det sättet.Men huvuddelen av problemet är ändå kostnadsfakto-rerna och inte skatteutjämningen i sig. Skatteutjäm-ningen i sig är både solidarisk och rättvis och börockså så vara, även om det kanske finns delar av densom kan diskuteras.Vad handlar det här om, min kära vänner? Hurmånga låginkomsttagare finns det i ? De har välinte råd att bo i . De bor någon annanstans. Dehar inte råd att bo i . Jag tycker att den här dis-kussionen blir lite falsk. Det handlar om att de sombetalar väldigt mycket skatt, bland annat de som bor iTäby, och så vidare, får betala mycket tilldet här systemet. Låginkomsttagare får betala förhål-landevis lite till systemet. När det passar er är detväldigt bra att ta fram låginkomsttagarna. När det intepassar undviker ni att ta fram låginkomsttagarper-spektivet. Jag tycker inte att det stämmer överensmed en helhet i politiken.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Det är flera som har sagt att de tyckeratt jag har anlagt en ödmjukare ton i den här debattenän vad jag gjorde mot framförallt den moderata ledningen i lands-ting. Jag kan försäkra att jag kan upprepa den kritiksom jag hade mot den moderata ledningen i . Man obstruerade ju mot ettsystem. Det var till och med så att man drev lands-tinget mot ett underskott för att på den sista raden avunderskottet kunna redovisa vad man betalat till ut-jämningssystemet. Det var ett direkt lagtrots. Manpassade också på att, inom konkursboets yttersta ram,sänka skatten under den förra mandatperioden för attriktigt obstruera när man befann sig på det sluttandeplanet.Jag försvarar grunderna i utjämningssystemet,nämligen långtgående inkomstutjämning och kost-nadsutjämning. Alla kommuner i landet ska ha lik-värdiga ekonomiska förutsättningar att klara sinavälfärdsåtaganden. Jag kan tänka mig förändringar idet nuvarande systemet och en diskussion om in-komstutjämningens tekniska konstruktion, men jag ärinte beredd att gå så långt som att säga att kommu-nerna inte ska få vara med och betala utan slippa detman betalar . Detskulle leda till att spännvidderna mellan kommunal-skatterna i landet ökar väldigt kraftigt. Man säger: Låtstaten ta över inkomstutjämningen helt och hållet ochlåt kommun slippa den där avgiften! Dåskulle de kunna sänka skatten riktigt rejält i Dande-ryd. Att öka spännvidderna mellan kommunalskatter-na genom en förändring av utjämningssystemet är jaginte särskilt intresserad av att medverka till. Men detfinns ju andra tänkbara lösningar.Jag ska inte ge mig in i en längre substantiell de-batt om utjämningssystemet. Jag vet hur konfliktfylltdet här är. Jag ska hantera det utredningsförslag somkommer till mig efter . Då vill jag inteha sagt det ena eller andra på förhand. Jag ska hanteradet förslaget så att det är politiskt genomförbart här ikammaren. Jag är övertygad om att vi kommer att fåen spännande diskussion om det här till hösten.Det blir ofta ett resonemang utifrån Stockholms-perspektivet när man resonerar utjämningssystem,men jag reser mycket i landet och hör kommunalpo-litiker som har en annan ingång i diskussionen. Dekan vara kritiska till delar av systemet som detycker missgynnar dem. Den spänningen finns inomkommunsektorn.Den 1 oktober skjuts startskottet för en resa somkommer att bli spännande under hösten och vintern.Den ska leda fram till en proposition på senvåren2004.Anf. 47 ():Fru talman! Det har spridits en del myter och fel-aktigheter i den här diskussionen tidigare och tydli-gen också i dagens debatt. Jag kan garantera att BörjeVestlund inte har hört från någon samlad majoritet inte vill ha någon skatteutjämning. Detta doku-ment kan inte visa upp. Det har intevarit hållning. Kristdemokraternahar aldrig framfört en sådan åsikt. Det kan möjligenvara någon enskild politiker i den borgerliga majori-teten som har snackat i nattmössan. Det är alltså ing-en samlad uppfattning. Det är ungefär som att lyssnapå en vänsterpartist och få Socialdemokraterna att ståför samma åsikt i alla lägen. Men det kanske är så viska tolka alla uttalanden från regeringens kolleger iStockholms stad.Lövdén gör också ett försök att återigen sprida enmassa felaktiga uppfattningar om skattesänkningar iStockholms läns landsting. Skatten sänktes 1998 med40 öre när skatteutjämningsavgiften var 1 miljard förStockholms läns landsting. I samband med det ändra-des spelreglerna för det här systemet och skatteut-jämningsavgiften höjdes till drygt 4 miljarder närman lämnade över. Den enorma ökningen kunde maninte förutse 1998.Jag tillhör dem som tycker att man borde ha kor-rigerat den skattesänkningen av just det skälet, blandannat för att motverka den skenande ökningen påutgiftssidan på grund av skatteutjämningssystemet.Men det var fler partier i den konstellationen.Jag håller med statsrådet om att det här är enkomplicerad fråga. Den berör alla landsändar ochskapar en hel del spänningar i de diskussioner somförs. Men det viktiga måste ju vara att vi skapar rättincitament, rätt stimulanser, rimliga principer och attvi tar hänsyn till de olikheter som finns.Jag tror att man kan skapa ett statligt finansieratskatteutjämningssystem, åtminstone till största delen.Jag vet också att det pågår intressanta diskussioner iutredningen som går i den här riktningen. Jag hoppasatt statsrådet inte ska vara så rigid som statsrådet harvarit i tidigare uttalanden mot detta.Jag tror alltså att det går att skapa ett system sombygger på rätt principer och uppmuntrar rätt beteendebåde i , och . Jag hoppas attstatsrådet också medverkar till ett sådant system närden dagen kommer.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:388 om folk-styrets utvecklingAnf. 48 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetMona om statsrådet avser att vidta några åt-gärder för att förhindra att det kommunala självstyretoch de förtroendevaldas ställning i kommuner ochlandsting utvecklas i en negativ riktning.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Den kommunala självstyrelsen är en omistlig delav det svenska folkstyret. Genom självstyrelsen ska-pas möjligheter för medborgarna att lokalt påverkasamhällets utformning. De kommunala självstyrelse-organen i har en mer framträdande roll änvad som är vanligt i många andra länder.Antalet förtroendeuppdrag har minskat kraftigtunder . Utredningar från slutetav visar också att förtroendevalda på heltidoch tjänstemän i den kommunala förvaltningen underårtiondet stärkt sitt inflytande på bekostnad av fritids-politikernas inflytande. Utvecklingen är bekymrande.Medverkan av förtroendevalda som fullgör sina upp-drag är grunden för en väl fungeranderepresentativ demokrati i kommuner och landsting.Ett sätt att komma till rätta med problemen är attöka antalet förtroendeposter. Om fler människor fårtillfälle att pröva på uppgiften som förtroendevaldkan detta bidra till att öka förståelsen för den svårauppgift det innebär att som vald företrädare pröva ochväga olika frågor och behov mot varandra. Regering-ens målsättning är att antalet förtroendeuppdrag skaöka till den nivå som rådde . Detinnebär en ökning med 10 000 personer. Ett ökatantal förtroendevalda innebär också att fler människormed olika perspektiv och bakgrund får möjlighet attdelta i de politiska besluten.Under förra mandatperioden lade regeringen framett antal förslag i demokratipropositionen, Demokratiför det nya seklet (prop. 2001/02:80), som syftade tillatt stärka den lokala demokratin. Förslagen har re-sulterat i lagstiftning som bland annat underlättarrekrytering av personer med olika bakgrund och för-utsättningar till förtroendeuppdragen i kommuner ochlandsting. Som exempel kan nämnas en utökad rätttill ledighet från anställningar för att fullgöra politiskauppdrag, ersättning för bland annat förlorad arbets-löshetsersättning, särskild ersättning för förtroende-valda med funktionshinder samt att föräldrar medförtroendeuppdrag har möjlighet till ersättning förbarntillsyn.Ansvaret för att vända utvecklingen åligger ävendem som är förtroendevalda på heltid i kommuneroch landsting. De måste släppa ifrån sig makt och tapå sig uppgiften att aktivt stödja fritidspolitikerna.Det är också angeläget att de politiska partiernaarbetar aktivt med att vidga basen för rekrytering tillförtroendeuppdrag genom att uppmuntra fler till attbli aktiva i de politiska partierna.Förutsättningarna för att lyckas är goda eftersomdet finns en stor potential i form av politiskt intresse-rade, inte minst bland unga och personer med ut-ländsk bakgrund.Jag vill också erinra om att regeringenhar tillsatt en parlamentarisk kommitté, den så kalladeAnsvarskommittén (dir. 2003:10). Den har fått i upp-drag att bland annat se över strukturen och uppgifts-fördelningen i relationen mellan staten, landstingenoch kommunerna. I denna översyn kommer naturligt-vis frågan om den kommunala självstyrelsen att aktu-aliseras.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att reger-ingen gör och har gjort omfattande insatser för attvärna och utveckla den kommunala självstyrelsen,däribland de förtroendevaldas ställning. Detta harskett dels inom ramen för den nationella välfärdspo-litiken, dels inom ramen för regeringens demokrati-politik.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min interpel-lation. Jag kan konstatera att vi i stort är överens omproblemen och i viss mån också om lösningar-na.Jag delar uppfattningen att det kommunala själv-styret är unikt och en omistlig del av det svenskafolkstyret. Jag delar också statsrådets syn om att hel-tidspolitikerna, men framför allt tjänstemännen, harstärkt sitt inflytande påbekostnad av fritidspolitikernas inflytande. Jag ser fara i den utvecklingen, kanske främst via tjäns-temännens allt större ambition att ta över den maktsom finns i den förtroendevaldas roll. Det måstemotverkas.När kommunallagen omarbetades uttalade att förvaltningen inom vårakommuner och landsting även i fortsättningen skastyras av förtroendevalda. Till sin hjälp har de möj-lighet att anställa personal. värnade dengamle ärbare förtroendemannen. Det är någontingsom jag anser att vi behöver göra även i fortsättning-en. Vi behöver värna såväl förtroendemannen somförtroendekvinnan. Det är de som är grunden i vårrepresentativa demokrati.Statsrådet nämnde att avsikten är att öka antaletförtroendevalda, eller att återföra dem till den nivåsom var . Det är en bra ambition.Men det måste också betonas att innehållet i det poli-tiska uppdraget inte får urholkas. skapas enmängd diskussionsklubbar i våra kommuner, medanden reella makten koncentreras till några få. Det ärinte att utveckla demokratin. Vi måste även ge upp-draget innehåll och mening.Ett antal kommuner, men även landsting, har dra-git in sina nämnder och koncentrerat makten till enhandfull människor i kommunstyrelsen. Orsaken sägsvara att komma till rätta med en dålig ekonomi. Jaganser inte att det är rätt väg att gå. En demokrati krä-ver ett antal aktörer. Den kräver en konflikt, och denkräver en öppen och tydlig debatt. Att stänga in enhandfull människor i ett rum där de ska lösa probleminnebär inte det folkstyre jag eftersträvar. Här behö-ver vi ha förändring i många av våra kommuner.Nu menar jag inte att statsrådet ska gå in och age-ra i frågan. Här är det upp till de politiska partierna attse till att det här fungerar.Nu har jag varit oförskämt positiv till statsrådetssvar på min interpellation, men är inte allt positivt.Regeringen har, trots allt, ett stort ansvar för att de-mokratin ska fungera i våra kommuner. Ett ständigtschackrande med specialinriktade statsbidrag drarundan benen för kommunalpolitikerna. Möjligheternaatt fullt ut kunna utöva det kommunala självstyretfinns inte. Kommunpolitikerna är bakbundna i sinauppdrag. fanns det 127 specialdestineradestatsbidrag. Bara att hålla reda på dem, söka i rätt tidoch att följa riktlinjerna är ett företag. Vad gällerfinansieringsprincipen täcks inte de åligganden statenska finansiera till fullo ekonomiskt. Det är alltså ensvårighet för kommunalpolitikerna att agera.Mitt råd till statsrådet är följande: Släpp kommu-nalpolitikerna loss, inte för att det är vår utan för attge dem möjligheten att utöva det de är valda till.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan återgälda berömmet och sägaatt har skrivit en bra interpellation.Den belyser det problem vi har och som också jag ärorolig för. Vi har sett en utveckling där antalet förtro-endeuppdrag i kommunsektorn har minskat fortlö-pande . Det är en oroande utveckling.En förutsättning för den kommunala demokratin är attdet finns breda kontaktytor mellan förtroendemän ochmedborgare. Då går det inte att samla makten på ettfåtal händer. En levande demokrati förut-sätter en både livaktig, öppen, rak och tydlig debatt,men den förutsätter också att det är många förtroen-demän som kan möta medborgarna också mellanvalen.Det här är en angelägen uppgift för de politiskapartierna. Det är inte i första hand regeringen som skastimulera utvecklingsarbetet i den riktningen. Det är iförsta hand en uppgift för de politiska partierna attverka för att vi har en levande, lokal politisk demo-krati.Jag har bara några randamärkningar till det se-naste inlägget. Det kan låta mycket med 127 special-destinerade statsbidrag, men man får faktiskt titta påinnehållet i de statsbidragen. I den katalogen finnsexempelvis möjligheter att gå inmed stöd vid katastroflägen med som ett specialdesti-nerat statsbidrag. Det finns åtskilliga liknande stats-bidrag i den katalogen som naturligtvis är nödvändigaför att möta speciella situationer.Jag delar däremot uppfattningom finansieringsprincipen. Jag har en fortlöpandediskussion med de båda förbunden om tillämpningenav finansieringsprincipen. Det åligger varje departe-ment i de diskussioner man har om nya åligganden påkommunsektorn att också se till att finansieringsprin-cipen beaktas fullt ut. Jag är angelägen om att vi gördet. Det är särskilt angeläget när vi befinner oss ibesvärliga ekonomiska tider i kommun- och lands-tingssektorn.Anf. 51 ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi i mångt ochmycket är överens. Jag är mycket positivt överraskadöver statsrådets uttalande vad gäller finansierings-principen. Jag välkomnar det.Vad gäller de 127 specialdestinerade statsbidragenligger det statsbidrag som har den lägsta nivån på50 miljoner. Jag håller givetvis med om att man intekan ta bort samtliga, men de borde helt klart kunnareduceras till ett mindre antal än vad det är , såatt det läggs in i den så kallade påsen till kommuner-na.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2002/03:363 om of-fentlig upphandlingAnf. 52 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta för att EG-direktivens kravpå garanti att domstolarnas beslut avseende tillämp-ningen av lagen om upphandling åtföljs. Vidare harhan frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att enleverantör som vunnit ett mål om offentlig upphand-ling ska ha en instans att vända sig till om den upp-handlande enheten vägrar att verkställa domstolensbeslut.Det förekommer att myndigheter och andra upp-handlande enheter inte följer reglerna om offentligupphandling fullt ut. Detta är ett allvarligt problemsom förekommer inom hela EU. EG-kommissionenhar påtalat det i sin strategi för den inre marknadenoch därvid föreslagit att medlemsstaterna ska inrättasärskilda tillsynsmyndigheter med rätt att föra talan idomstol beträffande överträdelser av upphandlings-reglerna.Sverige är en av de medlemsstater som inrättat ensådan tillsynsmyndighet, .