prot · GR0945 · 2003-12-09 00:00:00 — Jag är också förundrad över att de frågor som handlar om till exempel samarbetet, samsynen, när det gäller studiemedelssystemet, arbetslöshetsförsäkringen och andra trygghetssystem de tas ju över huvud taget inte upp av den nuvarande utredningen enligt vilja inte ska kunna utredas på ett bredare och ett mera genomgripande sätt. Inte minst studentföreträdarna behöver också ha möjlighet att då vara med. , herr talman, inser jag att det är lite avslöjande just för samarbetet mellan Vänstern, Socialdemokraterna och att de ambitioner som säger sig ha när det gäller studerande med barn inte riktigt kommer till sin rätt, inte riktigt uppfylls. Vidare, herr talman: tyckte att jag skulle skriva ett brev till tomten. Men, herr talman, jag tror inte på tomten. Kanske gör det. Möjligen skulle det kunna förklara en del i fråga om ekonomiska politik. 159 () replik: Tomten är röd precis som kärleken är röd. Jag vet inte om hade annat för sig när jag talade om barntillägget. Jag talade då just om 121-punktsprogrammet där barntillägget är en viktig punkt som vi i de tre samarbetspartierna vill försöka genomföra. Till skillnad från lovar vi ingenting utan att veta att vi har en finansiering. Vi har alltså inte på samma sätt som lättat från jordytan, utan vi fortsätter envist att säga: Vi befinner oss här och , i verkligheten. Ska vi genomföra någonting, då ska vi också veta att det är möjligt och att det finns tillräckliga resurser för det. Ett barntillägg är faktiskt en ganska dyrbar historia. 160 () replik: tycks ha tagit en sorts luciakrona på sig. Hon strålar av någon sorts självuppfyllande kameralt ljus här. Men för att vara helt ärlig måste jag säga att beräkningar inte är särskilt mycket att skryta med. Först och främst måste vi en gång för alla reda ut den fråga som ältats fram och tillbaka i debatten och som handlar om hur man placerar pengarna med utgångspunkt i anslagen. Det är faktiskt så att vi fasar ut . Om man gör det, , är det ingenting som hindrar kommunerna från att behålla den nivå på antalet platser i komvux som tidigare funnits. Ingenting alls förhindrar det. Mitt parti, som starkt värnar det kommunala självstyret, säger att det står kommunerna fullständigt fritt att göra en sådan sak. Det statliga anslaget däremot justeras helt i enlighet med den tidigare politiken. Där är det inga konstigheter, i varje fall inte från vår sida. Därmed är det heller inget konstigt i att föra pengarna från sådan verksamhet som vi inte tycker är lika prioriterad till sådan verksamhet som vi tycker är mer prioriterad, det vill säga kvalificerad yrkesutbildning. När vi skapar den nya post i budgeten som vi kallar för vuxenstudiestöd är det naturligtvis någonting som ligger i linje med vår politik. får gärna ha invändningar mot det men kritisera i så fall inte den budgetmässiga modellen! Det är inte så att pengarna har försvunnit, utan de har flyttats från ett konto till ett annat. Sedan sker en neddragning med utgångspunkt i utfasningen av . Jag skulle vilja anknyta till debatten tidigare med och fråga hur det är med inställningen till den kvalificerade yrkesutbildningen från Vänsterns sida, som ju är Socialdemokraternas samarbetspartner. Vad har man att säga om det faktum att ni gång på gång skjuter upp ökningen av antalet platser, att man skyller på det så kallade statsfinansiella läget trots att den här utbildningen mer än någonting annat har varit synnerligen effektiv för att få människor in i arbete? Vad har att säga om den saken? 161 () replik: Jag konstaterar att tydligen fortfarande inte har räknat igenom det här. Faktum är, i varje fall efter upplysningen om den kraftiga ökningen av KY, att det kommer att drabba komvux och folkhögskolorna mycket hårt. Det är fråga om en halvering. Jag som kommer från folkhögskolevärlden som faktiskt också är en typ av fristående skolor som brukar värna om vet vad det skulle innebära för folkhögskolornas del. Det skulle bli en fruktansvärt prekär situation. Jag ömmar och känner för alla de folkhögskoleelever som får en andra chans. Många av dem klarar sig väldigt bra bland annat i fortsatta studier. Det är en god rekryteringsbas för väldigt många människor. Så är det. Sedan kan man dribbla med de här siffrorna fram och tillbaka hur mycket som helst. är det synd att vi inte har en bildskärm så att jag kunde ha visat svart på vitt hur det är beräknat. Jag fick inte veta någonting om den här prognosen som jag bad om. Jag har inte fått något svar på hur ni kom fram till ett minskat antal studerande och vad ni i så fall bygger era antaganden på. Det har jag fortfarande inte fått något svar på. 162 () replik: Anledningen är först och främst att jag underkänner din prognos därför att du har räknat på ett sätt som inte står i överensstämmelse med hur verkligheten ser ut. När vi har justerat och lagt om våra anslag har vi fått ett annat resultat än vad du har fått. Svårare är det inte. Hade vi haft en overheadapparat hade jag naturligtvis kunnat lägga på en bild som hade illustrerat detta faktum. Folkhögskolorna drabbas inte med vår politik, tvärtom. Vi moderater värnar folkhögskolorna mycket högt av just den anledning men med olika utgångspunkter som tar upp, nämligen att de faktiskt är ett lysande exempel på skolpengen i full verksamhet. Men jag fick inget svar från när det gäller synpunkterna på KY annat än att du i ditt första inlägg från talarstolen räknade fel. Vi sade inte 21 000 platser utan 25 000, om vi ska vara ärliga. Jag tycker att det kan vara intressant att höra om över huvud taget ställt några krav i förhandlingarna med Socialdemokraterna om utökat antal platser i KY. Har man ställt krav på att man faktiskt ska komma i gång med verksamheten, eller har man ställt krav på uppföljningen av den verksamhet som redan är i gång? Den typen av frågor skulle vara mycket intressanta att få svar på här i kammaren, kanske lite mer intressanta än spekulationer i rent budgettekniska termer. Jag tror att allmänheten faktiskt hade satt mer värde på det. 163 () replik: Jag kan se att man i förslag halverar bidraget till komvux och folkhögskolorna. Det är självklart. Dessutom måste man komma ihåg att ni också gör kraftiga nedskärningar i det statliga bidraget till kommunerna. Då kan jag se hur det går för hela den här vuxenutbildningssatsningen, som har varit oerhört bra, som byggdes upp i och med , som har gett så många människor hopp och som man har så väldigt bra erfarenheter av ute i kommunerna. Vi har fått ett intresse och en kompetenshöjning ute i kommunerna. Och det är ni beredda att fullständigt slå sönder och samman. Det är jättetråkigt. När det gäller KY tycker vi att den yrkesanknutna eftergymnasiala utbildningen är jätteviktig. Men vi vill ha en total översyn. Kvalificerad yrkesutbildning sker, förutom genom den eftergymnasiala yrkesinriktade utbildningen, också i väldigt stor utsträckning på folkhögskolor, genom påbyggnadsutbildningar på komvux, genom kompletterande utbildning och naturligtvis också på högskolor och universitet, särskilt med den möjlighet man har att bedriva kortare utbildningar som leder fram till en yrkeshögskoleexamen. Vi tycker att man behöver se över hela den här bilden för att få ett helhetsgrepp över den eftergymnasiala yrkesinriktade utbildningen. Vi vet att det är oerhört betydelsefullt för regionerna och för tillväxten i regionerna att man får en möjlighet att arrangera kurser. Men vi kanske hellre såg att ansvaret i större utsträckning sköts över till kommunerna och de samverkansorgan som finns inom en region. Ska man klara av att samverka om gymnasieskolan ska man också kunna göra det om vuxenutbildningen inkluderande den eftergymnasiala yrkesutbildningen. 164 AXEL DARVIK (fp) replik: Vi i liberalerna vill föra en politik där man skapar incitament och drivkrafter för att studenterna inte ska skjuta upp sina studier. Vi vill satsa på studenter som har barn och ge dem ett tilläggslån, i stället för att lägga pengarna på dem som har högre inkomster. Man kanske kan tycka att det är elitistiskt. Jag tycker att det mer handlar om att värna om de studenter som lever i en oerhört utsatt situation. De som studerande med barn har att leva på ger knappast någon tillvaro med guldkant. De som vill fördjupa sig ytterligare i detta kan läsa vårt särskilda yttrande nr 2 för att se hur det hela är uppbyggt och finansierat. Vi vill föra en politik där man skapar riktiga jobb i stället för bidrag och misslyckade arbetsmarknadskurser. Det som jag annars skulle vilja lyfta upp och fråga om rör vår reservation, som handlar om möjligheten att dra in studiebidraget för dem som inte närvarar vid undervisningen. Vi har stora problem i framför allt gymnasieskolan med skolk. Detta vill vi motverka genom att man ska ha möjligheten att dra in studiehjälpen för de elever som skolkar. Jag undrar vad principiella inställning är till ett sådant förslag. 165 () replik: Vi ställer oss inte bakom ett sådant förslag. Vi tycker att det är olämpligt att föra ihop de två delarna alltså att se indragningen av studiebidraget som ett straff för skolk. Vi tror att det skulle vara väldigt svårt att göra de nödvändiga avvägningarna, och det skulle vara förenat med en hel del godtycke. Vi tycker att det finns andra mera positiva sätt för att ta itu med skolkarna. Det är klart inte bra om eleverna uteblir från skolan. Men vi tror på samtal och personliga relationer mellan lärare och elever och intresset från lärarnas sida för att se till att eleverna trivs i skolan och känner sig motiverade att gå där. Det är för oss det viktigaste, och det är det som vi vill arbeta med och ge förutsättningar för. 166 AXEL DARVIK (fp) replik: Finns det ändå inte en viss logik i att de som inte deltar i undervisningen i så fall inte heller är berättigade till ett studiebidrag? Jag hoppas att är beredd att ta det här problemet på allvar, för det är ett allvarligt problem. Därför är det olyckligt att förslag nu kommer till exempel från om att man ska avskaffa möjligheterna att dra in det. I praktiken är de redan avskaffade, även om utskottet i sitt betänkande, som ställer sig bakom, säger att det finns möjligheter att dra in studiebidraget. Viss skillnad är det tydligen mellan vad man ställer sig bakom i utskottets betänkande och vad man är beredd att säga i talarstol. Men är det inte viss logisk inkonsekvens att de som inte tar del av undervisningen får studiebidrag? Det är naturligtvis en viktig drivkraft för att få eleverna att ta del av undervisningen, ta sina studier på allvar och få dem att välja att inte skolka från gymnasiet. 167 () replik: Detta är en fråga om hur man ser på människor och vilken syn man har på kunskap. Jag tycker att moroten för att gå i skolan ska vara att man tycker att det är spännande och roligt. Jag tycker inte om detta med att dra in studiebidraget som straff för skolk, och inte heller att man som i vissa skolor belönas för att man går till skolan. Jag tycker att det är en sådan självklar sak i fostran att se utbildning som en tillgång, inte som ett tvång eller någonting som man behöver premieras eller betalas för att delta i. Det är att vända på sättet att se på utbildning som jag tycker känns väldigt främmande. Vi bör i stället sträva efter att se kunskap som en frihet och en stor möjlighet för alla människor. talade om tilläggslånet. Jag tycker att det är en intressant idé. Vi har tidigare motionerat om att man ska kunna utvidga möjligheterna att få tilläggslån. Men det måste vägas mot de slutsatser som kommer att kunna dras av den studiesociala utredningen. Här måste man se till helheten. kan det finnas fördelar med att särbehandla studenter med barn, men ibland är det bra att man inte gör det utan i stället tar med dem i det trygghetssystem som redan fungerar. Vår uppfattning är ju som jag sade från början att man i större utsträckning ska betrakta studier på samma sätt som man betraktar arbete, alltså som någonting som är mycket värdefullt Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2003/04:LU14 Ändringar i årsredovisningslagen, m.m. betänkande 2003/04:UU8 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i betänkanden /04:SfU4 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet 2003/04:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12) Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /04:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2003/04:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2003/04:186 av ()till statsrådet mobilisering för att motarbeta nazismen 2003/04:187 av ()till finansminister för allmännyttiga fonder och stiftelser 2003/04:188 av ()till finansminister för vissa stiftelser Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2003/04:424 av ()till statsminister av till 2003/04:425 av ()till utrikesminister mot tibetanen Tenzin Delek Rinpoche 2003/04:426 av ()till statsrådet jämställt samhälle 2003/04:427 av ()till statsrådet till kvinnoorganisationerna 2003/04:428 av ()till justitieminister i /04:429 av ()till justitieminister och nedlagda brott 2003/04:430 av ()till näringsminister Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 22 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 70 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 116 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.