prot · GR0914 · 2003-10-16 00:00:00 — Därför kommer staten att ta ansvar för att stärka försörjningen av så kallat såddkapital. Jag räknar med att vi ska kunna mobilisera med början . Regeringen tillsätter nu en förhandlingsman som tillsammans med Industrifonden ska ta fram en lösning på hur Industrifonden kan delas i två delar, ett aktiebolag, som fortsätter med den nuvarande verksamheten, och en stiftelse. Stiftelsen ska få i uppdrag att understödja just sådana företag som befinner sig i ett mycket tidigt skede där det är nästan omöjligt att hitta investerare. Stiftelsen tillförs så mycket kapital att den kommer att kunna investera cirka en kvarts miljard kronor . Stiftelsen kommer att samarbeta genom avtal med de regionala teknikbrostiftelserna. Genom den här satsningen stärker vi den svagaste länken i den svenska riskkapitalkedjan. Pengar är viktiga, men pengar är inte allt. Vi behöver också människor som vill driva företag. har nyföretagandet ökat . Trots lågkonjunkturen steg nyföretagandet med . har alltså fel i den beskrivning han ger av hur nyföretagandet utvecklas i . Ändå behöver vi fler företag. Nya generationers kreativitet och kraft måste tas till vara och omsättas när de gamla närmar sig pension. Entreprenörsutveckling i skolor är ett exempel på initiativ som vi har tagit för att påverka attityder och intressera ungdomar för företagande. Men det räcker inte. Regeringen och näringslivets organisationer har ett gemensamt ansvar att marknadsföra företagande som en attraktiv livsstil, som ett spännande sätt att leva sitt liv. Låt oss börja med det , . Att stärka tillväxten är inte en uppgift som regeringen kan utföra på egen hand. Det är en uppgift som kräver broar och samarbete, inte bara mellan olika politikområden utan brett i samhället, mellan politiker och företagare, myndigheter, skolor och organisationer. I det praktiska vardagsarbetet kan jag se detta växa fram. Runtom i vårt land samlas högskolor, näringsliv och kommuner för att gemensamt stärka förutsättningarna för tillväxt. Detta konkreta brobyggande är en styrka. Jag ser fram emot att vi också här i hittar en konstruktiv dialog kring sambandet mellan tillväxt och välfärd och dess betydelse för vår förmåga till förnyelse och konkurrenskraft. 28 () replik: Det var mycket som näringsministern sade, och något var riktigt bra. Låt oss börja med det som var bra. Det var såddkapital och att dela Industrifonden i två. Bra, näringsministern! Ni klagar ofta på att ni inte får beröm för det ni gör, men ska du få det. återförs det kapital på ett par hundra miljoner som togs bort när man överförde riskkapitalpengarna, såddfinansieringen, till just Industrifonden. Då klagade vi i och många av våra borgerliga systrar och bröder för att det var fel. Då undandrogs riskfinansieringspengarna för just små idéer som kan visa sig bli jobb och företagsamhet i . återför regeringen detta därför att man ser att det inte har fungerat och att det har varit fel. Det är bra. Sedan sade näringsministern att privata riskkapitalister inte klarar detta. Nej, det gör de inte när man drar in det överskott som skulle kunna fördelas i skatter på olika sätt. Det kan vara dubbelbeskattning, aktier och annat. Men jag får tydligen återkomma till det i nästa replik. 29 Näringsminister () replik: Jag tackar för berömmet, och jag ska fullfölja den goda tonen genom att inte returnera bollen om alla misstag som regeringen har gjort. Jag vill bara ställa en enkel fråga. Om det är så bra med kortare vägar mellan forskning och näringsliv, mellan nya kunskaper och nytt företagande, varför föreslår att ska få mindre till den tillämpade forskningen? Jag vill inte vara polemisk. Jag hoppas att det finns ett bra svar som jag kan berömma. 30 () replik: Det vore något att stilla bedja om att få beröm från näringsministern. I budgeten finns naturligtvis en helhet, och den fördelar vi övergripande i våra anslag på ett annat sätt än vad regeringen gör. Det finns pengar till den forskning vi anser är nödvändig; till exempel ger vi mer till konkurrensforskning, konkurrensverk och så vidare. Man får se det mer i en helhet. Jag ställde ett antal frågor tidigare, herr minister, i mitt anförande. hinner jag inte upprepa dem eftersom jag har så på mig. Jag ställde fyra frågor angående energisituationen och kärnkraften. Tycker ministern att åtminstone fyra av de frågor jag ställde är uppfyllda? Kan ministern svara på om någon av frågorna har uppfyllts? 31 Näringsminister () replik: och jag har diskuterat energifrågan . Jag har redovisat att en del av kraven är uppfyllda i sådan grad att det skulle vara möjligt att stänga ytterligare ett aggregat i . Men det gäller inte alla kraven . Vi jobbar också för att de sista kraven ska vara uppfyllda i det speciella fallet. Det är det enda som står på dagordningen. Där har jag en annan reflexion. driver en utkantslinje i energipolitiken: mer kärnkraft än alla andra partier kräver. Jag gör bedömningen att det stora problemet i energipolitiken för svenska företag är bristen på långsiktighet och förutsägbarhet. För att skapa stabilitet är det min åsikt att vi behöver ha en energipolitik som är förankrad brett i mitten och inte i utkanten så att den inte äventyras av nya majoriteter efter varje val. Det är min beskrivning. Jag ska inte svara på frågan eftersom inte har någon talartid kvar. 32 () replik: Jag skulle vilja fråga näringsminister om svensk näring, sådant som vi andra stoppar in i munnen minst , nämligen om svensk livsmedelsproduktion och det svenska jordbruket. Näringsministern är van att vara ute i förhandlingar i WTO och vet vad som krävs i , där det tydligt går mot mindre och mindre stöd till jordbruket. Hur ska det svenska jordbruket, näringsministern, klara av att få lönsamhet och vara med och bidra till den tillväxt som hela landet så väl behöver? Anser ministern att svensk jordbruksnäring och livsmedelsproduktion är en framtidsnäring för ? När ska regeringen komma med konkreta förslag som faktiskt ger näringen chans att bli lönsam och framför allt som statsministern sade ger likvärdiga konkurrensförutsättningar? 33 Näringsminister () replik: Jag vill börja med att hälsa välkommen till kammaren och vår debatt om näringsfrågor. Det område som tar upp är ett av de områden i politiken där våra partier är överens. Vi behöver mindre av EU:s slösaktiga, dyra jordbrukspolitik som snedvrider konsumtionen och skapar orättvisor i världen. Jag hör till dem som är optimistiska över det svenska jordbrukets och den svenska livsmedelsindustrins konkurrensförmåga. Vi har en specialiserad livsmedelsindustri som tar sig fram allt bättre i den konkurrens som är andra ledet i att vi öppnar marknaderna och minskar subventionerna. Sedan vi blev medlemmar i har livsmedelsexporten fyrdubblats. En mindre subventionerad livsmedelshandel och mindre sluten europeisk marknad behöver inte bara betyda ökad import; den kan också betyda nya exportmöjligheter. Där jobbar vi utomordentligt aktivt. Den fyrdubbling vi har sett är bara början. Det kan jag försäkra. 34 () replik: Om det är näringsministern och jag överens. Då skulle jag vilja förtydliga frågan än mer. Vi vet att hela jordbruksnäringen och hela livsmedelsproduktionen i de facto har högre produktionskostnader och fler regler än vad andra konkurrerande länder har vilket gör att de svenska livsmedlen blir dyrare. I takt med att svenska konsumenter väljer bort det dyrare alternativet är risken stor att jordbruksnäringen får mindre att producera och att vi får mindre av svensk livsmedelsförsörjning i . Jag har en konkret fråga till ministern. Dieselskatten är en stor fråga för hela näringen. Det har diskuterats, och det har lovats. Sedan får vi se att regeringen höjer. Konsekvensen blir att i takt med att vi ska gå mot avreglering och mindre stöd fortsätter att från nationell sida göra det svårt för den näringen. Är det rimligt att fortsätta så? 35 Näringsminister () replik: För mig är svensk livsmedelsindustri en framtidsbransch. Den har fantastiska möjligheter när världen öppnar sig för import från på ett sätt som det inte har varit , till exempel i ett för oss så viktigt och slutet land som för att inte tala om därutöver och . Jag tror att de enskilda konsumenterna är på väg att i allt högre grad uppskatta sådana kvaliteter som hur livsmedlen har tagits fram, hur de har odlats, under vilka omständigheter djur har vuxit upp, kvaliteten i betydelsen av frånvaro av kemikalier och saker man inte begriper. Där står vi, och kommer att stå, allt starkare. Sedan var det frågan om dieselskatten. Det är klart att man kan diskutera enstaka skatter, pålagor och avgifter. Men det här är huvudfaktorerna och drivkrafterna framöver. En enskild skatt eller ökad subvention skulle kunna lindra lite grann. Men jag trodde utgångspunkten var att det är för mycket subventioner och för mycket statligt ingripande. Det ska vi bort från. 36 () replik: Jag tror att näringsministern och jag är överens om åtminstone en sak, nämligen att den svenska skogen är oerhört viktig. Den är en av de större näringarna, som kanske många människor inte tänker på. Så är det. Det förundrade åtminstone mig att skogpropositionen skjuts undan för undan. fick vi en beskrivning från generaldirektören för om ett läge där virkesbalansen kan vara förändrad till det negativa sett ur ett skogligt perspektiv. Vilka åtgärder har regeringen för avsikt, näringsministern, att över huvud taget vidta när det gäller den svenska skogsnäringen? 37 Näringsminister () replik: Den skogspolitiska propositionen faller under statsrådet hatt. Jag vill hänvisa till henne för närmare diskussion om den. Låt mig först slå fast att skogsindustrin är för mig en fullständigt fundamental del av det svenska näringslivet, som inte får den uppmärksamhet och det erkännande som jag tycker att den förtjänar. Det kanske beror på att den i så liten grad är belägen i . Men för mig råder det ingen som helst tvekan om att det här är en av nycklarna till vår tillväxt och ekonomiska utveckling. Jag ägnar själv mycken tid åt att besöka skogsnäringen. Jag ska efter debatten här resa till för att besöka den svenska pappersindustrins arrangemang. Jag kommer i mina samtal med dem att diskutera hur den knappa råvaran ska främjas, hur vi ska stimulera ökad tillväxt men också hur användningen ska fördelas. Vi har problem på spånsidan och en del andra områden. Råvaran blir allt värdefullare det är alltfler som vill ha den. Det är naturligtvis i grunden en styrka. 38 () replik: Det gläder mig att jag och näringsministern är så överens, åtminstone om den grundläggande betydelsen av den svenska skogen. försökte näringsministern bolla över till en annan minister, vilket jag i och för sig kan förstå. Men näringsministern har ändå ett övergripande ansvar för den svenska näringen, och i så måtto får man vara något dubbelhattad i det här avseendet. Jag noterar i budgeten att regeringen har för avsikt att återkomma med en redovisning av en beskrivning som lämnades till regeringen . Ska vi i så fall leva eller kanske upp till sanningar? Då skulle jag vilja skicka med näringsministern, som ändå har det övergripande ansvaret, att när den redovisningen kommer vilket jag hoppas är väldigt snart är den uppdaterad . Min fråga till näringsministern är: Kan jag få ett löfte om att den ska vara aktuell? 39 Näringsminister () replik: Svaret på frågan ska bli kort: Jag ska göra mitt bästa för att se till att den är aktuell, precis som allt annat material som vi lämnar till ska vara. 40 () replik: Tillväxt kräver handling, och jag har en handlingsinriktad fråga till näringsministern: När kommer propositionen om generationsskiften? Det här är en jätteviktig fråga för många av småföretagarna, och det är utlovat i regeringsdeklarationen att den ska komma . Jag skulle vilja ha ett datum för propositionen och gärna en beskrivning av vad den innehåller. Bolagsskatten har diskuterats mycket, och regeringsföreträdare har varit ute och sagt att man vill sänka bolagsskatten, vilket aldrig har krävts från näringslivets sida. anser att bolagsskatten är en skatt som beskattar när det verkligen finns någonting att beskatta i form av lösa pengar, en reell vinst. har också varit ute och tyckt detsamma som vi, att det är en skatt som till och med tål en höjning, för att omfördela en skattesänkning till exempel till arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt. Det är en rimlig omfördelning att göra, och det vill ju regeringen ha förslag på. Här finns ett förslag som är gemensamt både för , som är ett politiskt parti, och för näringslivet. Det är väl ett bra förslag? 41 Näringsminister () replik: Alla de skattefrågor som rör näringslivet, småföretagen och generationsskiftena kommer vi att ta upp i de samtal med näringslivet som statsministern inbjöd till i regeringsförklaringen. De samtalen har föregåtts av en viss diskussion. Jag tycker inte att det är min sak att stå här och berätta vad samtalen ska leda till. Jag har pekat på några enkla grundfakta i målet, till exempel att det krav som brukar prioritera, ett avskaffande av förmögenhetsskatten, inte ökar tryggheten i jobben för de 500 000 svenskar som arbetar i företag som ägs från utlandet. Det är ett bekymmer för mig som näringsminister, som vill ha tillväxt i hela näringslivet, också i till exempel bilindustrin. Vad gäller generationsskiftesfrågor och en del annat kommer det ett förslag mycket tidigare än överläggningarna. En del saker kommer att läggas fram redan innan. 42 () replik: Förmögenhetsskattens avskaffande skulle innebära att kapital återförs till , vilket förmodligen skulle innebära att det riskvilliga kapitalet ökar rätt rejält. Så har det fungerat i andra länder där man har prövat detta, och jag är övertygad om att det skulle bli fallet också i . Därför är det här en viktig reform för fortsatt tillväxt i . Jag konstaterar att näringsministern inte kan ge mig ett datum, trots att propositionen är utlovad . Ska jag då tolka detta som ett direkt löftesbrott från regeringen, att det inte kommer någon proposition om generationsväxling ? 43 Näringsminister () replik: Som jag nämnde kommer vissa arvsskattefrågor och generationsskiftesfrågor att läggas fram i stort sett . Men jag vill också peka på det som kanske inte har sett i tidningarna eller hört i regeringsförklaringen, att vi kommer att inleda samtal om större förändringar med näringslivet . Jag ska avslöja att vi i regeringen har antagit en proposition om arvsskattefrågor, som kommer att presentera . Det tänker jag inte föregripa. Låt mig också, när nu talar om tillväxtfrågorna i denna replik, beklaga att inte ville gå vidare på det mycket viktigare spår om tillväxten som hon tog upp i sitt anförande, nämligen frågan om arbetskraftsutbudet. Det är en fråga som har väldigt stor betydelse för vår tillväxt på lång sikt, precis som sade. Det håller jag med om. Det skulle jag vilja diskutera mer med , till exempel hur vi ska få fler kvinnor i arbetskraften. 44 () replik: Den proposition som regeringen tog torde ha handlat om att avskaffa arvs- och gåvoskatten mellan makar, och den har knappast någon bäring på generationsskiftena i näringslivet. Vi ska pröva regeringens förslag om ökad tillgång till såddkapital. Men jag vill ändå understryka att det stora problemet i den svenska riskkapitalkedjan inte är brist på statliga anslag till såddkapital, utan det är ett skattetryck som motverkar privat kapitalbildning och en beskattning av företag och företagare som gör att det är svårt för små företag att växa sig stora, även om företagen i sig är framgångsrika. Ni vidtar en massa åtgärder för att förhindra att de allra största företagsgrupperingarna flyttar ut ur landet, till exempel genom att avskaffa förmögenhetsskatten för de riktigt stora kapitalisterna i det svenska samhället. Men ni gör ingenting för att lätta bördan för de många små företagarna och de många entreprenörerna, som runtom i vårt land bär upp den svenska välfärden och genererar sysselsättning. De förslagen väntar vi på, näringsministern. 45 Näringsminister () replik: Jag räknar inte med att vi någonsin kommer att göra och nöjda med mängden skattesänkningar för välbeställda människor i vårt land. Vi kommer att vidta många viktiga åtgärder på det här området. Vi har vidtagit många viktiga åtgärder. De kommer alla att mötas med samma reaktion som det jag nu sade om såddfinansieringen, där vi kommer att ordna en kvarts miljard kronor till teknikbrostimulanser och annat, på ett sätt som gör till exempel någorlunda positivt. Att någonsin skulle säga ett minsta nyanserat ord av glädje över någonting som händer i verkar bortom möjligheterna. Det är väl så, som statsministern pekade på i går, att ni är anställda för att opponera. Och det gör ni bra. 46 () replik: Jag tackar för berömmet, även om det just i det här replikskiftet var som att prata med en vägg att prata med näringsministern. Jag kritiserade alldeles näringsministern för att sänka skatterna för de mest välbeställda, genom att befria några av de största kapitalägarna i landet från förmögenhetsskatt. Jag kritiserade näringsministern för att inte göra någonting åt den skattebörda som ligger på de små entreprenörerna och företagarna, som bär upp välfärden. Då säger näringsministern goddagyxskaft att ska överträffa alla i att sänka skatten för de välbeställda. Då lyssnar näringsministern över huvud taget inte. Det går naturligtvis att leda i bevis att rikt folk betalar mer förmögenhetsskatt än fattigt folk. Ja, så är det. Men det är en väldigt liten del av sanningen. Om man tittar på vilka som inte betalar förmögenhetsskatt kommer man också att finna att det finns en väldig massa rikt folk i det här landet som inte betalar förmögenhetsskatt därför att systemet läcker som ett såll, eller därför att ni har modifierat reglerna, eller därför att ni struntar i att beskatta vissa förmögenhetsslag, högbeskattar andra och lågbeskattar en tredje sak. Man kommer att upptäcka att det finns en väldig massa människor i det här landet med ganska små inkomster som tvingas betala förmögenhetsskatt. Gör någonting åt grunden för de små företagarnas välståndsbildande verksamhet, i stället för att utfärda regeringsförklaringar som är rika på ord! 47 Näringsminister () replik: Det var många ord om förmögenhetsskatten. Den engagerar kolossalt. På slutet var det saker som rör de små företagen, men de små företagen är ju inte de som betalar förmögenhetsskatt. När det gäller småföretagarna, i den mån de är så osmå att de kommer över trösklarna för förmögenhetsskatten, slår ju andra regler till, de som kritiserar, som gör att det kapital de har bundit i sitt eget företag inte förmögenhetsbeskattas. Det var lite rörigt. Jag förstod inte. Var det för mycket eller för lite förmögenhetsskatt? Den ska avskaffas, men den hade sänkts för mycket för vissa. Jag fick det inte riktigt att gå ihop. Det viktiga för mig är att vi har ett klimat i som gör att nyföretagandet ökar. Det gör det . Det är låga räntor och bra efterfrågan. Vi har ökat nyföretagandet . Det ökar , trots den svaga konjunkturen. Det är det som är det viktigaste, det som räknas, nämligen resultatet av politiken, och de siffrorna talar ett annat språk än gnäll. 48 () replik: Jag skulle vilja börja med det som näringsministern först kommenterade, och det var att det privata näringslivet har försatt sig i en djup förtroendekris. Det kan jag instämma i när jag har tagit del av det som har upprört många av oss, nämligen hur vissa chefer har hanterat de pengar de är ålagda att förvalta. Jag tänker särskilt på . Men jag vill också lyfta en fråga. Jag tycker även att regeringen har försatt sig i en förtroendekris då det gäller småföretagen. Regeringen påtalar ju ofta vikten av att vidta åtgärder, och då skapas det stora förväntningar hos småföretagen. När de sedan inte infrias blir besvikelsen desto större. Jag tänker speciellt på de allra minsta företagen, och jag tänker på de fåmansägda företagen och 3:12-reglerna. Jag tycker att det är beklagligt att vi har de här diskriminerande reglerna, som beskattar ägande av ett icke börsnoterat företag. Det är en mycket mer omfattande beskattning. Signalerna man ger ute i samhället är att det är bättre att satsa på börsnoterade aktier, men jag vill ställa en fråga till näringsministern. Om vi ska ha en småföretagarutveckling här i landet måste man inse vikten av fler småföretagare. När kommer det kraftfulla åtgärder som handlar om att förändra 3:12-reglerna? 49 Näringsminister () replik: Jag börjar med att hälsa välkommen till debatten i kammaren. Hon är ett välkommet bidrag till vår krets av näringspolitiskt engagerade debattörer. Jag känner redan att jag är en av dem som mest engagerar sig för att de små företagen ska ha en bättre ställning i samhället, bättre självkänsla och bättre respekt, och för att vi lite till mans ska vara gladare över att de finns och mer berömande för de insatser de gör. Det tänker jag fortsätta med. Det är många och svåra frågor som är viktiga här. Jag förstod inte. Vill avskaffa 3:12-reglerna? Var det det som var kravet? Jag ser att nickar. Det var ett utomordentligt sensationellt nickande. Vi var överens om att införa dem i skattesystemet. Om nu vill ta bort dem är skattesystemet i allvarlig gungning. Jag tror inte att det kan vara riktigt korrekt. Låt mig också säga att jag har stark sympati för det som sade i sitt huvudanförande om ökad trygghet för företagarna. Låt mig återkomma till det. 50 () replik: Jag ska göra ett tillrättaläggande. Det handlar inte om att avskaffa utan om att reformera 3:12-reglerna. Det är en väsentlig skillnad. Jag kanske uttryckte mig fel, men jag vill förtydliga det. Det är jätteviktigt att man verkligen ser över det här, därför att det har väldigt stor betydelse för motivationen när det gäller att vara företagare. Många känner sig väldig diskriminerade. Sedan vill jag bara säga ytterligare en sak. Det handlar inte bara om företagen. Det handlar också om företagens möjligheter att skaffa kompetent personal. Det är med stor förvåning som jag ser att man har skurit ned antalet platser då det gäller kvalificerad yrkesutbildning. Det är en mycket viktig fråga för oss i jag kommer därifrån. Jag hörde att näringsministern ska besöka . Det finns en stor arbetskraftsbrist och ett ökat behov på många områden, och just där behöver vi fler platser vad det gäller kvalificerad yrkesutbildning. Det vill jag skicka med näringsministern när han nu kommer att träffa många av mina bekanta hemma i . 51 Näringsminister () replik: Det sista ska jag gärna ta med mig. Det var intressanta upplysningar. Jag ska gärna sätta mig in i vad som ligger bakom detta. Jag tycker själv att det är ett väldigt viktigt område. Försörjningen med kvalificerad personal är för mig en av de allra viktigaste tillväxtfaktorerna. Det vill jag gärna titta på. Jag inser att inte har mer talartid, så jag ska inte ställa frågor. Men den reflexion jag gör är att 3:12-reglerna utgör diskriminering, men ni vill inte avskaffa dem utan bara reformera dem. Då kvarstår ju diskrimineringen men på ett lite annorlunda sätt. Jag förstår inte hur det ska gå ihop, men det kanske vi kan diskutera i nästa debatt. Sedan gäller det ökad trygghet för företagarna. Jag tycker att det är rimligt att de ska ha ökad trygghet, men vi har ett problem. Vi har gemensamt bestämt att trygghetssystemen ska vara försäkringslösningar. Vill vi höja försäkringspremierna för att ge mer generösa försäkringsförmåner, till exempel sjukförsäkring? De mest högljudda kraven, som man hör, är ju att de här avgifterna ska sänkas. Jag får det inte riktigt att gå ihop, och jag vet inte hur jag ska vända mig. Ska de kanske finansieras av höjda skatter? Jag trodde annars att kraven mest gällde sänkta skatter. 52 () replik: Jag ska återigen försöka höja blicken till det globala perspektivet. Det gläder mig att tillväxtfrågorna kommer upp, inte bara här i kammaren utan också ute i samhället, för vi behöver kvalificera den diskussionen. Vi behöver titta på tillväxtens begränsningar och innehåll och fördelning.