prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — Vad gäller lokalisering av statliga verksamheter har vid en rad tillfällen uttalat sig om allmänna principer för såväl om- som nylokalisering av statlig verksamhet. Regeringen arbetar efter dessa principer. har vi också lagt än större vikt vid angelägenheten av att lokalisera nya verksamheter till olika orter i landet; även när utredare, fackliga representanter och riksdagsledamöter har motsatt sig detta. Vi avser således att ta till vara alla möjligheter att genom lämpliga lokaliseringar stödja en mer positiv utveckling, även i län. 16 (): Tack för svaret. Först ber jag om överseende för att jag inte kunde ta emot svaret när det var avsett första gången. Det här svaret kan man tolka som att mitt budskap har gått hem i , men det ska också tolkas som att det är vackra ord som ska dölja behovet av konkreta åtgärder. Bakgrunden till min interpellation är för det första den diskussion om tillväxt som vi har i landet. Varje region i landet kan bidra till den samlade tillväxten. län har också något att bidra med efter sina förutsättningar. För det andra ville jag peka på att län finns till i och på vad vi kan bidra med. Det är många som har upptäckt länet, och utvecklingen har vänt, tycker vi. Näringslivet satsar stort i län. Arla investerar 700 miljoner i , Skogsägarna 2 miljarder i , Swedspan 300 miljoner i . Läget mot öster gör att ett ökat samarbete över också ger oss stora förutsättningar framöver. Men det ser ut som om staten har glömt län. Vi känner oss bortglömda, och vi tycks arbeta i en stor och ständig uppförsbacke. Jag har motionerat om den statliga verksamheten i län, och har ingenting gjorts från statens sida. har det gått åt fel håll. läggs ned, kriminalvården i och likaså. Sjöpolisen har redan lagts ned. Försäkringskassorna håller på att struktureras om. Tre tingsrätter ska bli en. Är detta rimligt, ? När andra satsar på län gör staten tvärtom. För att få i gång och få understöd till en positiv utveckling och en ökad tillväxt krävs att vissa förutsättningar finns. Det krävs bra kommunikationer. Det krävs service, också statlig service. Det krävs närhet till myndigheter, och det krävs en rimlig rättssäkerhet för att det hela ska fungera. Kan inte den offentliga verksamheten och staten backa upp de privata satsningarna så är risken att detta blir ett snabbt bakslag och att vi går en annan utveckling till mötes. Det krävs också ett rättvist skattesystem. säger att regeringen är medveten om att län är underrepresenterat när det gäller den statliga verksamheten och de statliga arbetstillfällena. Tack och lov, säger jag kanske har budskapet ändå gått fram och det väntar andra tider! Men det krävs naturligtvis att man visar konkreta åtgärder av det slag att vi kan tro på det här. Vidare säger statsrådet i svaret att man ska stödja en lokal och positiv utveckling i län. Det är också ett mycket stort steg framåt. Det är jättebra! Men det väcker också många förväntningar. Äntligen finns kanske län med på regeringens karta. Men, , vad finns konkret bakom dessa positiva ord? Det vill vi har klarhet i. 17 (): Jag vill börja med att tacka för interpellationen, som jag tycker är oerhört värdefull. Det är också bra att man inser att det finns positiva saker som händer i län. Jag vill i talarstolen också säga att det hände en sak för som aldrig förr har hänt i län. talman hade då det goda omdömet att besöka oss i län . Då fick vi berätta om allt fint som vi har. Vi hann inte visa allt, för det tar lite än , men vi fick ändå berätta om det. Det var en väldigt bra sak för oss, och jag uppmanar regeringen att också visa någon sådan gest. län är fantastiskt fint. Vi har Tjust skärgård och alla musikfestivaler i , på , i , i och så vidare. Vi har värld och barnen i Bullerbyn. Vi har kanotleder i och Stångån. Vi har utanför , som är lika attraktivt även om det inte är påsk och vi ska åka dit på våra kvastar. Vi har i och Glasriket i . Vi har och . Det är alltså en mängd oerhört fina livskvalitetsplatser. Men i likhet med är jag bekymrad över att man inte får den bredd som behövs. Jag vill säga några ord om våra kommunikationer som jag förstår att har hört ganska . Vi har fått stå tillbaka för statliga satsningar på vägar och järnvägar. Till och kan vi ta oss med tåg, men hur är det när vi ska ta oss med tåg till huvudstaden? Det är näst intill omöjligt vissa tider. Vi tycker att det är bra att vi har kontakt med och vidare ut i , men måste vi se till att kommunikationerna i länet och till den egna huvudstaden blir bra. Den norra länsdelen är missgynnad dels från kust till kust, mellan båda framsidor som det numera heter, dels mot kontinenten via och stambanan. Båda delarna är mycket omständliga resealternativ. Till krävs det mellan tre och fyra byten. Jag känner att det måste till förbättrade kommunikationer även i vårt avlånga län och norröver för att kunna både arbetspendla och studiependla. Man kanske kan ha sitt boendelän här men jobba på ett annat ställe, men är detta inte möjligt. Jag tycker att vi lite grann försitter de enorma investeringar som både naturen och många företagare har gjort i länet om vi inte mäktar med att få kommunikationer som är värda namnet. Jag vill fråga om infrastrukturen i län och andra län. Har regeringen något batteri eller något bra förslag för att se till att hela verkligen ska leva, inte bara som en ordfras utan också i handling? 18 Statsrådet (): har en delvis dyster bild och en känsla av att staten har glömt bort och län. Jag vill verkligen understryka att det inte är så. Jag tycker att det som radar upp som goda exempel på de attraktioner som finns i län är bra bevis på att staten har varit involverad i mycket av det som har utvecklats positivt. Ta , som har vuxit fram som ett ideellt engagemang i den sociala ekonomin! Där har staten gått in med pengar och gett unga kvinnor och män förutsättningarna att vara värdar för en av största musikfestivaler. Ta det som händer i Glasriket nu! Också där har staten ett engagemang, och samarbetar med de glasbruk som ryms inom benämningen Glasriket i och . Det är en jätteviktig turistattraktion, där vi ska hjälpas åt att fortfarande ligga i framkant när det gäller form och design. Glasriket kommer aldrig att kunna konkurrera med de billiga glas som man kan köpa på det är en helt annan nisch. Eller ta värld! Det är också ett jättebra exempel. Var och en av de här turistattraktionerna behöver hjälp för att kunna växa och utvecklas. Staten har varit involverad och är involverad i mycket av det arbetet. Ett ytterligare exempel är det engagemang som både jag och statsministern har ägnat . Det är med stor förvåning vi nu tar emot budskapet om att företagsledningen där har ändrat sig trots de överenskommelser som vi hade, till och med på statsministernivå. Vi har alltså gjort mycket, men det betyder inte att man inte kan göra mer. Jag delar synen på den bild som både och har skrivit om när det gäller statliga arbetstillfällen är län ett av de tre län som är mest underrepresenterade. De andra länen är och . Därför är det som jag pekade på i mitt interpellationssvar viktigt. Vi ska nu i regleringsbrev till myndigheter och i andra sammanhang tydligt visa att de statliga myndigheterna ska ta regionalpolitisk hänsyn vid förändringar. Vi kommer aldrig ifrån det faktum att också statlig verksamhet står inför förändringar, ibland beroende på befolkningsutvecklingen, men väldigt ofta tack vare ny teknik. Det är klart att vi också måste organisera statens verksamhet så att den använder och tar till vara den nya tekniken. Men man kan också vända på det och säga att tack vare ny teknik och tack vare de förutsättningar som finns i IT-infrastrukturen så kan statlig verksamhet precis som privat verksamhet utföras på vilken plats som hels i vårt land. Det ger oss helt andra förutsättningar att verkligen driva en aktiv lokal och regional utvecklingspolitik. Vi kommer att bevaka detta noga. Infrastrukturen är viktig. Vi har satt upp sex delmål för hur vi ska arbeta med de frågorna. Ett av de delmålen är att anstränga oss för att vägar, järnvägar och flygplatser binder ihop regioner. Enskilda personer bryr sig väldigt lite om var kommungränsen eller länsgränsen går, men är kommunikationerna inom ett län utstakade utifrån var länsgränsen går. Vi måste försöka bryta upp det tänkandet, och anstränga oss mer för att fundera på hur människor verkligen lever och rör sig. Då kan vi med hjälp av vägar och järnvägar knyta ihop kommuner och vidga arbetsmarknaden. ska vi fördela . Det är fantastiskt mycket pengar, och det är viktigt att ha just regionförstoring som delfokus i det arbetet. 19 (): De där 364 miljarderna väntar vi oss mycket av i län. Det finns en rad just sådana projekt som talar om, som binder ihop inte bara kommuner utan också regioner och län. Vi arbetar med Kust-till-kust-banan som om den byggs ut vidare skulle ge betydligt större och vidgade arbetsmarknader för norra län, mot och sedan söderut mot . Det skulle betyda mycket. Ett annat exempel är pulsådern E 22:an, som på samma sätt binder ihop länet. Så det är jätteviktigt. Även har haft det goda omdömet att besöka län, så problemen är ju inte okända. Det är väldigt viktigt för oss att vi får sådana här besök. Vi kan då bättre beskriva utvecklingen när det finns konkreta objekt att fästa på näthinnan. Det är klart att regeringen har gjort de saker som räknade upp. Den statliga verksamheten är oerhört viktig för ett län. säger att regeringen har antagit en ny förordning. Jag vill då fråga: På vilket sätt ska man kunna motverka den stora negativa effekt som de myndighetsbeslut som jag räknade upp i mitt förra anförande har medfört? På vilket sätt ska län få del av nytänkandet i beträffande myndigheterna? Hur ska myndigheterna kompensera den omfattande nedläggningsvåg som sköljer över län på den statliga sidan? Regeringen arbetar med att ta till vara möjligheterna att genom lämpliga lokaliseringar stödja en positiv utveckling i län, och det är bra. Men varför ska vi tro på det? Så här har det sett ut : 65 nya lokaliseringar har gått till , 2 har gått till , 3 har gått till , 2 till , 1 till , 3 till , 2 till , 1 till , 1 till , 4 till , 1 till , 2 till , 1 till totalt 88 lokaliseringar. Icke ett enda statligt jobb har lokaliserats till län. har gett län den högsta prioritet för utlokalisering eller lokalisering av ny verksamhet. Varför ska vi tro på ? På vilket sätt är regeringen beredd att i handling visa att det finns någonting bakom dessa ord? 20 (): Det sista som sade om statliga jobb var så bra, så det vill jag bara understryka och instämma i. Jag kan inte förstå något annat än att tänker gå till och säga: är det för län. Men jag vill ta upp en annan fråga som har roat mig som har varit med i politiken . Det är de trender som sveper över vårt land. Just nu upplever jag att det är en centraliseringstrend. Allt ska centraliseras och slås ihop. Tre tingsrätter blir en. Sjukhus ska stängas, och jag är väl medveten om att detta inte är någon regeringsfråga. Det är likadant med tullen. Jag känner en stor oro över att man säger att hela ska leva, nästa minut centraliserar man och tror att det blir både bättre och billigare. Om vi ser på i stort är det en helt annan utveckling på gång. Man accepterar större och mindre enheter. Man har insett att närhet är en viktig faktor både för trygghet och för kontinuitet. Man har insett att landsbygdens charmerande liv förutsätter att verksamheter förläggs där. I bor människor bildligt talat på varandra. De betalar många miljoner för en liten villa. I län har vi hur mycket gräs och natur som helst. Hur ska vi som politiker kunna gå före med decentralisering och inte bara heja på all den centralisering som genomförs? Det är en viktig och grundläggande fråga. Där har både regeringen och vi som riksdagsledamöter en oerhört stor påverkan på hur människor ser . 21 Statsrådet (): Vad kan den nya förordningen innebära? Kan man verkligen sätta någon tilltro till den? Ja, jag menar att vi kan det. har myndigheterna ett tydligt ansvar att ta regional hänsyn. Vi har inte ställt det kravet tidigare. Vi har också bett dem att ta hänsyn till hur man på olika sätt kan samordna servicen. Precis som tror jag att den lokala närvaron är viktig, och den förknippas ofta både med personlig service och med en viktig service för näringslivet. Myndigheterna kan bli bättre på att samordna sin service och därmed garantera en närhet till medborgare och företagare. är ett län där man ibland har provat lite otraditionella sätt att organisera sin service, till exempel via byautveckling och medborgarkontor. Det är klart att också statliga myndigheter under ett och samma tak kan erbjuda dig och mig som medborgare att komma i kontakt med flera av våra myndighetsföreträdare. Vi på den statliga sidan måste också anstränga oss för att riva en del av de barriärer som har funnits mellan de statliga verksamheterna och sätta medborgaren och konsumenten i fokus. Det är detta som vårt arbete strävar till, och det ansvar som vi vill att myndigheterna ska ta i större utsträckning . har jag i denna kammare erkänt att den kartläggning som Statskontoret har gjort åt regeringen visar att är ett av de tre län som är underrepresenterade. Den kartläggningen var viktig att ta fram. stämmer inte den känsla man har som riksdagsledamot, statsråd eller medborgare med hur det verkligen är. Det var viktigt för oss att se var de statliga verkligen är underrepresenterade eller till och med kanske överrepresenterade. Delvis har den bilden skakat om lite grann i regeringen och de regionalpolitiska forum där jag har presenterat den. Bara det att ha insikt om att och två andra län är underrepresenterade måste naturligtvis få konsekvenser. Vi måste anstränga oss hårdare och mera. Som jag sade i mitt svar utgör statlig verksamhet bara en del. Den är viktig jag vill inte underskatta den på något sätt men det räcker inte. Vi ser nu hur kommuner och län drabbas av stora varsel. En kommun som ligger i mitt hemlän, , har fått hjälp med mycket utlokalisering av statlig verksamhet, inte minst efter det förrförra försvarsbeslutet. Ändå är det en kommun som nästan toppar landets arbetslöshetsstatistik. Det visar att enbart statlig verksamhet inte löser problemen. Här gäller det att också vidta en rad andra åtgärder. 22 (): är jag förhoppningsfull. Det här har skakat om i . Jag förstår att det inte är lätt att vara regionminister. Jag hoppas nu att detta ska ge resultat. Jag har stor tilltro kanske större än de flesta på oppositionssidan till regeringens insatser. hoppas jag att detta ska ge resultat. Jag har också varit inblandad i problem. Statlig verksamhet löser inte alla problem, men det löser rätt många problem för att man ska få allsidig arbetsmarknad. Det finns många starka skäl för att lokalisera ny verksamhet till län. Jag nämnde serviceskäl. Det ger statliga arbetstillfällen, som ministern nu är mycket tydligt medveten om. Informationstekniken är väl utvecklad, och det ger möjlighet att förlägga verksamhet var som helst i landet. Andra skäl är närhet till natur, bra boendemiljö och avstressande miljöer som ger lägre sjuktal . Kanske det inte räcker med ny verksamhet. Kanske är det för en ny utlokaliseringsvåg med ett program för 10 000 nya statliga jobb över landet. Själv har jag föreslagit att Turistdelegationen ska lokaliseras till , till , Svenskt kärnkraftsbränsle AB till , Arkivet för ljud och bild till , till . Varsågod och välj! sätter vi i gång. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2003/04:130 om tågtrafiken och statens ansvar 23 Statsrådet (): har frågat näringsminister när han avser att ta initiativ till att tillsätta en utredning för att utvärdera avregleringen av järnvägstrafiken och om han har gjort någon bedömning huruvida staten ska kunna ta ansvar för samhällsekonomi och de transportpolitiska målen när alla järnvägsoperatörer styrs av företagsekonomiska principer. Eftersom de konkreta frågorna i huvudsak omfattar mitt ansvarsområde för de transportpolitiska frågorna besvarar jag interpellation. När det gäller första fråga om en utvärdering av genomförda marknadsöppningar inom järnvägssektorn, så bereder just nu direktiv till en sådan utvärdering. Anledningen till att vi gör det är att jag håller med om att det är viktigt att utvärdera de marknadsöppningar som genomförts, bland annat inom järnvägssektorn skulle jag vilja understryka. Vi behöver se över och dra erfarenheter av utvecklingen på järnvägsområdet . , som överlämnats till mig, har haft i uppdrag att kartlägga situationen på marknaden och föreslå åtgärder. Jag är medveten om att en del av de förslag utredningen lägger fram är kontroversiella för många. Jag har inte för avsikt att ta ställning till förslagen före remissbehandlingen, men jag kan konstatera att utredningen grundligt studerat sektorns problem. De kartläggningar som gjorts bör därför utgöra ett bra underlag för en diskussion om hur vi kan utveckla trafiken så att vi får den konkurrenskraftiga järnvägstrafik som både jag och vill ha. När det gäller den andra frågan om ansvar för samhällsekonomi och de transportpolitiska målen så har staten det yttersta ansvaret. Bland annat sker detta genom att staten, via Rikstrafiken, upphandlar transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Det svenska systemet med offentlig upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik är ett sätt att kombinera samhällsekonomiska intressen med företagsekonomiska. Det är offentliga organ som ställer upp villkoren för trafikförsörjningen, medan uppdraget att utföra trafiken går till ett järnvägsföretag som agerar på företagsekonomiska villkor. Ett bra exempel på detta är nattrafiken till . När SJ hade hand om sträckan kostade trafiken staten . efter två upphandlingsomgångar kostar linjen staten ca för i princip samma trafikutbud. Dessutom har kundernas önskemål blivit bättre tillgodosedda. Jag vill också nämna att persontrafiken på järnväg stadigt ökat och att vi i har en hög andel godstransporter på järnväg i jämförelse med övriga . Det är viktigt att Europamarknaden också öppnas för godstransporter med järnväg så att svenska företag får ökade möjligheter att transportera sina varor med järnväg även utanför våra gränser. 24 (): Jag vill först tacka för svaret på mina frågor. I Västerpartiet är vi givetvis nöjda med att regeringen liksom vi vill utvärdera vilka effekter den gjorda avregleringen av järnvägstrafiken har fått. Vi har också förståelse för att utformningen av direktiven till en sådan utvärdering kräver en stor tankemöda. Men med tanke på att i ett frågesvar till mig sade att regeringen ämnade tillsätta den utvärdering jag efterfrågade vill jag fråga när ni räknar med att vara färdiga. Min andra fråga rör statens ansvar för att tågtrafiken bedrivs på ett sådant sätt att den underlättar för uppfyllelse av de transportpolitiska målen om regionalpolitik, miljö, transportkvalitet, trafiksäkerhet, jämställdhet och tillgänglighet. då all tågtrafik kördes av SJ var det lättare att se vem som var ansvarig för vad. När det kom förslag på att affärsverken skulle omvandlas till bolag på en konkurrensutsatt marknad väcktes det frågor och kritik. tar i sitt yttrande exempelvis upp följande: Inför beslut om överföring av betydande uppgifter från myndigheter till statliga bolag är det enligt revisorernas mening viktigt att överväga vilka de samlade effekterna kan bli på det demokratiska systemets funktionsduglighet. De erinrar i detta sammanhang också om vissa uttalanden i den proposition som ligger till grund 1987. Där sägs det att det slutliga ansvaret i vårt demokratiska system ska utkrävas hos de centrala politiska organen och att ett grundläggande krav på förvaltningen då följaktligen blir att den fungerar som ett effektivt redskap för förverkligandet av och regeringens intentioner. Det här kan man läsa i yttrande 1991/92 nr 1. påtalar i samma betänkande att den insyn i de statliga verken som offentlighetsprincipen leder till beskärs när ett statligt verk ombildas till ett bolag som styrs av aktiebolagslagen. revisorers yttrande innehåller också tänkvärda passager. Revisorerna har konstaterat att har ett företagsekonomiskt synsätt på affärsverkens verksamheter alltmer dominerat diskussionen, medan frågor om orsaken och bakgrunden till det statliga engagemanget i dessa verksamheter fått en undanskymd plats. Revisorerna föreslog att det, innan det fattades beslut om att bolagisera statliga affärsverk, skulle tillsättas en kommitté som utreder de konstitutionella frågorna vid eventuellt ändrade associationsformer för affärsverken enligt reglerna om bland annat förvaltningen av och förfogandet över den statliga egendomen och tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet. Revisorerna begärde också ett klarläggande av hur bland annat de sociala och regionala åtaganden som då åvilade affärsverken skulle bli tillgodosedda. Revisorerna framhöll också betydelsen av det ansvar som åvilar staten i utformningen av samhällets infrastruktur och menade att det måste vara övergripande bedömningar och hänsyn till långsiktig vinst som blir vägledande i detta arbete och inte kortsiktiga vinstmaximeringar. Någon sådan här utredning tillsattes aldrig, utan den borgerliga majoriteten beslutade om att bolagisera affärsverken. är det faktiskt dags att man utkräver ansvar för detta. För Socialdemokraternas räkning fanns det ett yttrande i trafikutskottet, en avvikande mening undertecknad av i vilken representant i instämde. Vi har facit . Vi har sett hur det går med de sociala och regionala åtagandena. Jag undrar om ministern har tagit något intryck av detta vid utformningen av de kommande direktiven till den utvärdering som ska ske. 25 (): Jag blev lite rädd när jag läste interpellation. Jag blev nyfiken på vad vår transportminister skulle svara. när jag har tagit del av svaret är jag inte lika rädd för framtiden och järnvägstrafikens utveckling som jag var innan. Men jag har en del frågor som jag gärna vill passa på att ställa till ministern. Vi kan nog vara överens om en sak, nämligen att människor vill åka tåg om bara tågen fungerar, om det är bekvämt att åka, om det finns täta turer och man håller tiderna någotsånär. Vi ser att resandet på tåg faktiskt ökar i . Precis som ministern har sagt i sitt svar har vi en större andel gods som går på järnväg än man har i övriga . Vi har kommit längre än många andra länder i EU när det gäller att utveckla järnvägstrafiken, trots att vi inte har avreglerat den som vi skulle kunnat göra. Vi kristdemokrater tycker att man ska ha ordning och reda när man avreglerar någonting. När man tar bort ett monopol och släpper in flera aktörer ska det ske under ordnade former. Så långt är det bra. Men har vi ett antal utredningar den senaste är som har lagt fram konkreta förslag för att gå vidare med avregleringen. SJ själva säger att de vill ha mer konkurrens. De är beredda på detta. De tror att det är bra för järnvägstrafiken om det blir mer konkurrens. Jag var som sagt mycket rädd för att inriktning skulle påverka regeringen i det här avseendet. Min fråga till statsrådet är därför : Varför ska vi genomföra ett mödosamt arbete på att utvärdera avregleringen när vi redan har en hel del förslag från att gå vidare med? Det finns också andra utredningar som har föreslagit åtgärder, till exempel om inrättande av ett vagnbolag som järnvägsoperatörerna skulle kunna hyra sin rullande materiel ifrån. Två statliga utredningar har föreslagit detta. Mitt parti, , tycker att det här är en jättebra idé, som skulle göra att SJ:s finansiella problem skulle minska och att andra som konkurrerar med SJ skulle få större chans att hyra lok och vagnar under vettiga former. Jag vill alltså fråga varför vi under kanske ska utreda avregleringen. Varför inte ta fasta på de goda förslag som finns till exempel från ? 26 Statsrådet (): Varför ska vi lägga ned tid och pengar på att utvärdera en avreglering, frågar .