prot · GQ09121 · 2003-06-12 00:00:00 — Jag tycker attdet verkligen är att tumma på sanningen.På samma sätt säger att P.-O. isin utredning har föreslagit slopad förmögenhetsskatt.Så glömmer han att P.-O. faktiskt har föreslagiten finansiering av denna slopade förmögenhetsskattgenom att ta bort avdragsrätten för pensionsförsäk-ringar. Det upplyser ingen om. Det ärfaktiskt den andra delen i P.-O. Edins förslag. OmMats gillar den delen av förslaget också är jagberedd att diskutera förslaget i dess helhet, om det ären kombination som ur kristdemokratisk synpunkt äracceptabel.Jag tycker att den fördelningspolitiska aspekten ärden avgörande. Varför ska just de arbetslösa ochlåginkomsttagarna betala skattesänkningar för demsom har goda inkomster och bra förmögenhet? Det ärinte särskilt kristligt och inte särskilt solidariskt attdriva en sådan linje.Mats , om nu arbetslösheten i vår omvärldhar stigit kraftigt och även i stigit något undersenare tid, varför ska vi då minska insatserna motarbetslösheten? Vad är det för logik i att säga till denarbetslöse metallarbetaren, invandraren eller vårdbi-trädet att det inte går att få ett jobb för att vi just numåste spara på arbetsmarknadspolitiken för att kunnasänka förmögenhetsskatten? Vad är det för logik idet? Det är ingen logik om man vill predika solidari-tet och rättvisa, men ganska mycket logik om manvill predika det omvända.Anf. 56 () replik:Herr talman! inledde sitt inläggmed att säga "debatten visar .". Därmed harhan på något sätt själv satt nivån för sitt eget inlägg:Det han säger behöver inte ha något som helst sam-band med det som händer vare sig i denna kammareeller ute i verkligheten. Det han säger om våra förslagbehöver inte ha något samband med vad som faktisktstår i förslagen, och det han säger om hur det står till iSverige behöver inte ha något samband med det hel-ler.Från de andra företrädarna för regeringskonstella-tionen har vi fått höra att era förslag till viss del ärsådana som ingen av er vill ha, men ni lägger framdem ändå. Jag tycker faktiskt att det är lite värre änom fyra partier som inte har jämkat sig samman harolika förslag. Ni genomför förslag som ni själva kal-lar för "grader i helvetet" och "klavertramp". Dettycker jag faktiskt är lite värre.Herr talman! går från klarhet tillklarhet. Det är lite lustigt att just han säger att det ärpinsamt för andra att tumma på sanningen. Det ärtydligen inte pinsamt för honom själv. Han säger raktupp och ned att de inte har brutit några vallöften.Sanningen är ju den att till och med idenna kammare har erkänt detta.Utgiftstaket ska med tekniska justeringar,det blir inga besparingar i budgeten och inga inställdavallöften, sade . Detär samme som står där nere i talar-stolen med grå kostym. anklagar han oss. Vemhävdar att vi skulle ha undvikit kostnadsutveckling-en? Det var viktigt att bromsa med de här10 miljarderna. Det är precis samma pengar somBosse pratade om och sominte skulle sparas. Samma pengar säger han nu indig-nerat att det var helt riktigt att spara.Frågan är: Varför ska någon enda människa lita påatt det säger för framtiden harnågot högre värde än allt vad harsagt ?Anf. 57 Finansminister () replik:Herr talman! Det är ganska enkelt. De vallöftensom vi från socialdemokratiskt håll ställde ut förramandatperioden genomfördes fullt ut. Vi genomfördedessutom en rad ytterligare reformer och en del skat-tesänkningar utöver vad vi hade lovat. Det var finan-sierade skattesänkningar, vilket är viktigt för borger-liga öron att lyssna till.Vi är beredda att genomföra de få löften vi harställt ut för hela den här mandatperioden. Vi har star-tat med nästan 20 miljarder av reformer den här man-datperioden. Och vi håller det allra viktigaste av våravallöften, nämligen att hålla ordning på samhällseko-nomin.Jag är beredd att ta ansvar för alla de förslag somfinns i vårpropositionen. Jag är beredd att ta ansvarför helheten. Är man inte beredd att ta ansvar förhelheten går det att skjuta sönder ett eller annat för-slag och säga att vi inte vill ha det. Då kan naturligt-vis ett oppositionsparti säga att man vill ha någontingannat. Men det har varit väldigt svårt för de fyra bor-gerliga partierna att enas om vad detta andra skullevara. De har lagt förslag från fyra olika håll med fyraolika tekniker - det gäller hur skattesänkningar, in-dragningar i arbetsmarknadspolitik, indragningar ipengar till kommuner och landsting och indragningari pengar till kommuner och landsting och indragning-ar i pengar till vården, skolan och omsorgen ska ske iförhållande till allt annat.Folkpartiet skröt i slutet av valrörelsen över att detog tillbaka en del av sina vallöften. Vad gör de ,efter valet? Jo, de höjer sina krav på olika områden.De vill sänka skatterna dubbelt så mycket som Mode-raterna. De är värst av alla partier när det gäller attfördärva arbetsmarknadspolitiken. Det finns ingetannat parti som vill försämra för de arbetslösa såmycket som . Där är outstan-ding. vill man ta bort från dearbetslösas möjligheter att få utbildning, att få ett nyttjobb.Vad är det för invandrarfientlighet från Folkparti-ets sida att säga till invandrarna: Ni ska inte få jobbeftersom det är viktigare att sänka förmögenhetsskat-ten?Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag förstår att nukänner sig mycket trängd. går han nämligen tillsådana överlöpningar som jag tycker är helt ovärdigaför den här och den svenska demokratin.Jag tycker faktiskt att det är helt ovärdigt. Och jagtänker inte bemöta anklagelser om invandrarfientlig-het från representanter för Socialdemokraterna. Jagtänker inte heller lägga ned min tid på att kommente-ra den lögn som för femtiotolftegången utslungade när han påstod att vi vill skära nedpå själva arbetsmarknadspolitiken med 14 miljarderkronor.Jag bara konstaterar att före valetsade att ert viktigaste vallöfte var att ni inte tänktelåna till reformer. Efter valet lånade ni till 13 av de 19miljarderna. lånar ni till 21 av dessa 19 miljarder.Ni lånar till alla 19 miljarder och 2 miljarder till. Ochdet är själva sanningen.Jag tror att det som nu skullegöra inte är att känna sig pressad att komma medännu fler dumheter och överlöpningar, utan det är attta fram den artikel som han skickade ut på nyårsafton2001, där det stod att den politiska debatten skullevinna på om alla partier redovisade sina förslag öppetoch ärligt, och läsa den och funderade på det. Sedankommer vi tillbaka och diskuterar den ekono-miska politiken utifrån de riktlinjer som skrev i sin nyårsartikel 2001.Anf. 59 Finansminister () replik:Herr talman! föreslår att 14 miljarderkronor tas bort från arbetsmarknadspolitiken. Folk-partiet föreslår att ett stort antal arbetsförmedlingarläggs ned. föreslår att tusentals arbetsför-medlare som hjälper arbetslösa, inte minst ar-betslösa invandrare, att få jobb ska tas bort. Jag tyck-er att det är ganska fientligt mot de arbetslösa. Det ärfientligt mot de arbetslösa invandrarna. De arbetslösainvandrarna behöver vårt stöd. Vi måste se till att merav resurserna i arbetsmarknadspolitiken går till vårainvandrare. Då säger tvärtom, att man skarusta ned arbetsmarknadspolitiken och ta bort 14miljarder kronor från arbetsmarknadspolitiken. Där ärFolkpartiet värst av de borgerliga partierna med attförsöka minska arbetsmarknadspolitiken. Det vittnarinte särskilt mycket om någon solidaritet med dearbetslösa. Det vittnar inte särskilt mycket om någotpatos om rättvisa i vårt samhälle.Det är så, , att tillsammansmed och är de enda länderna i EUsom har ett offentligt överskott. Det är ett uttryck föratt vi håller ordning på samhällsekonomin.I den här vårpropositionen ser vi också till atthålla kostnadskontroll över statens utgifter. Det höllpå att bli utgifter på 10 miljarder mer än vi hade pla-nerat, vilket vi bromsar. är kritiskt motenskildheter i detta. Men har inga motför-slag som biter, bortsett från att man vill finansierasina sänkningar av skatter för höginkomsttagare ochför de förmögna genom att de arbetslösa ska få ännusämre möjligheter att få jobb. Det är en omvänd rätt-visepolitik som för på detta område. har juövertagit en del av de väljare som hadeförut. Och det var väl inte någon större sympati förarbetslösa invandrare bland väljare ochinte heller bland väljare nu.Anf. 60 () replik:Herr talman! Vi hade en ganska sansad och kon-struktiv diskussion med finansutskottets ordförandeinnan finansministern kom till kammaren om det nyasjukförsäkringsförslaget och om den tredje veckan avarbetsgivarinträdet. Sjuktalen och därmed kostnader-na för dem började öka 1997 och har accelererat i enganska jämn kurva från en kostnad på 50 miljarder dåtill en kostnad på 120 miljarder . Det är en del avbakgrunden till de besparingsförslag som finns frånolika partier i detta sammanhang.Representanter för samtliga tre partier som har in-gått denna överenskommelse och som tvingade ige-nom regeringens förslag i kammaren i går har sagt attdet inte är något idealiskt förslag och att det finnsandra förslag. Det var någon som sade att detta inte ärnågonting som varar för evigt. Jag ska inte refereraalla olika inlägg i den här debatten. Men jag är intres-serad av att höra finansministerns åsikter om det härförslaget.Jag har också en annan fråga som gäller diskus-sionen om att samla kommunernas skatteinkomster istatskassan för att utjämna dem mellan åren. Jagskulle vilja höra om det är ett förslag som finansmi-nistern står bakom på samma sätt som biträdandefinansminister . 61 Finansminister () replik:Herr talman! Det som pekar på är vårtkanske största samhällsproblem just , nämligen dekraftigt stigande kostnaderna för ohälsan, för sjuker-sättningar, för sjukpenning och för det som tidigarekallades för förtidspensioneringar. Dessa kostnaderhar fördubblats . För att man ska få ettbegrepp om vad fördubblade kostnader är på områdetkan jag säga att som ohälsan ochsjukförsäkringen kostar jämfört med för någraår sedan är mer pengar än vad hela vårt försvar kos-tar. Det är dubbelt så mycket pengar som exempelvishela vårt barnbidrag kostar. Vi skulle kunna höjabarnbidragen till om vi inte hadedessa gigantiska kostnader för sjukförsäkringen.Därför har regeringen tillsammans med Vänster-partiet och satt upp ett mål som riksda-gen har godkänt att vi ska försöka halvera sjuktalenfram till 2008. Alla kan hålla med om hur viktigt detär att halvera sjuktalen. Jag tror att alla i villatt vi ska halvera sjuktalen. Men frågan är hur vi gårtill väga. Jag tror inte att det finns några ideala förslagi den bemärkelsen att alla säger: Hurra, det var precisvad vi väntade oss. Det här är ett mödosamt arbetesom vi kommer att få hålla på med, en mödosam resavarenda år då vi kommer att lägga framförslag efter förslag för att minska kostnaderna påolika områden. Vi ser gärna att det sker i samverkanmed arbetsmarknadens parter. De gillar inte alltid allaförslag. Men å andra sidan är det en skyldighet förden som inte gillar ett förslag att presentera egnaförslag som ger samma ekonomiska effekter. Och därhar uppslagsrikedomen inte varit lika stor. Därförkommer vi från regeringens sida tillsammans medVänsterpartiet och att lägga fram nyaförslag , exempelvis om ekonomiska drivkrafter,för att på så vis få ned ohälsotalen och se till att viockså klarar kostnadsbilden bättre i fortsättningen.Anf. 62 () replik:Herr talman! I samverkan med arbetsmarknadensparter, säger finansministern. Men faktum är ju attLO, och tycker samlat att detta förslaginte är bra. De funktionshindrades organisationerliksom invandrarorganisationer säger att detta förslaginte är bra. Och arbetsgivarsidan säger att detta för-slag inte är bra. Och i debatten har väl de flestainstämt i att det inte är ett idealiskt förslag. Ändå ärdet nu de facto genomfört, och det är det som alla skaleva med. Och när man säger att man samverkar medarbetsmarknadens parter så stämmer ju inte det, där-för att de tycker inte om det här förslaget.Det som man har skyllt på i debatten är att manhar haft en sådan tidspress. Men kostnaderna har juökat i en ganska rak kurva , och , , kör man igenom ett förslag under storbrådska. Det är till och med sådan brådska att när vibegärde en extradebatt om detta i kammaren för attbelysa konsekvenserna av detta fanns det inte tid sådan debatt, vilket är synd eftersom detta är ettoerhört genomgripande förslag som gör att småföre-tagen funderar en extra gång innan de anställer. Detinnebär att den potential som vi har för realt nya ar-betstillfällen i försvinner i och med dettaförslag. Det är väl därför som arbetsmarknadens allaparter har sagt att det inte är bra.Då måste jag återigen säga att det är tragiskt genomdriver ett förslag som ingen tycker är braoch att man inte tar sig tid för att hitta något bra.Fortfarande undrar jag vad finansministern avseratt göra med förslaget om kommunernas skatteintäk-ter. Det är en ganska viktig fråga som berör kommu-nernas självstyrelse.Anf. 63 Finansminister () replik:Herr talman! För alla som vill halvera ohälsotalengäller det att vara kreativ och konstruktiv och attförsöka hitta bra metoder. Jag är övertygad om att därvill både arbetsgivare och fackliga organisationerhjälpa till. Ett sådant väldigt bra arbete pågår ute påmånga arbetsplatser, och jag har besökt många av dearbetsplatser som varit framgångsrika när det gälleratt bekämpa långtidssjukskrivning och ohälsa. Dethar skett i partssamverkan mellan samhälle, fack ocharbetsgivare. Vi ska naturligtvis gå vidare på denvägen.Samtidigt är jag medveten om att inte alla förslagsom väcks kommer att omfattas av alla i alla olikasituationer. Är man kritisk mot den tredje sjuklöne-veckan eller mot en lägre ersättningsnivå eller nå-gonting annat är man naturligtvis också skyldig attpresentera ett alternativ. Både arbetsgivare och andraär välkomna om de kan finna alternativ som harsamma statsfinansiella effekter som det vi har före-slagit och som har samma effekter på sjukdomsbil-den, på hälsobilden, som det vi nu har föreslagit. Därkan vi ha en fortsatt aktiv diskussion.Jag har sett det som väldigt positivt att LO, TCOoch har öppnat en diskussion om en form avmedfinansiering i vad som kallas för ekonomiskadrivkrafter där man tycker att det är viktigt att arbets-givare som gör bra insatser kan premieras. Jag gillarförslag som är sådana att vi kan uppmuntra arbetsgi-vare som gör goda insatser för att få ned sjuktalen såatt de också kan få lägre kostnader. Det system somvi har ger inte utrymme för detta. Därför hoppasoch tror jag att vi tillsammans , som det står ivårpropositionen, kan lansera ett förslag som upp-muntrar och stimulerar arbetsgivare till att i ännustörre utsträckning hjälpa till med att få ned sjuktaleni fortsättningen.Till sist, , vill jag säga att jag naturligtvisdelar uppfattning att det finns skälatt se hur vi kan skapa goda betingelser för vårakommuner och landsting så att man får en jämn in-komstutveckling. Det är inte bra att ena året ha högaoch andra året mycket låga skatteinkomster, utan detär bättre om vi kan få en jämnare utveckling på detområdet.Anf. 64 () replik:Herr talman! och Socialdemokra-terna har ju förmånen att samarbeta, och det är bra.Synd bara att vi inte kunde samarbeta i fotboll. BosseRingholm, allra bäst är väl de spelare som är bådehöger- och vänsterfotade.Nu ska vi in på ett annat spår. En gång samarbeta-de med Socialdemokraterna. satt till vänster om mig, lite längre bak här ikammaren. Han ställde följande fråga till den dåva-rande finansministern: förslag i den här bud-geten tycker finansministern är allra bäst? Det tyckerjag är en lite för målgivande och enkel passning, såjag vänder på frågan: Vilket förslag i den här propo-sitionen tycker finansministern är allra sämst? Denaspekten kan också vara belysande.Hur tänker man då? Vi lägger ju inte medvetetfram dåliga förslag. Var skulle vi helst vilja göramer? Jag ska också svara på frågan så att det blir litehederligt. Viktigast tycker jag är1. jobben och tillväxten,2. att få bort sänkningen till de ochden tredje veckan,3. att höja taken,4. lite mer pengar till kommunerna när vi fått igång jobben och5. att då också rätta till lönegapet med tanke påkvinnorna.Det här är de områden där jag vill göra mest ochdär jag tycker att vi har lyckats sämst. Menvisst har väldigt mycket bra också gjorts. Vad tyckerfinansministern?Anf. 65 Finansminister () replik:Herr talman! En skicklig retoriker ställer den typav frågor som här ställer. Det är ju engammal klassisk fråga hur ofta man slår sin fru. Denfrågan ställer inte jag till . Däremotställer jag frågan: Finns det inte skäl att värna helhe-ten i vårpropositionen? Där tror jag att och jag och även är helt överens.Det är ju helheten som det handlar om. Det gillar jagallra bäst i vårpropositionen. Jag finner inte någotskäl att delta i någon tävling om det skulle finnasnågot i den här propositionen som absolut inte är ivärldsklass. Det är möjligt att det finns någontingsådant. I så fall ska vi se till att vi där når världsklass ihöstens budgetproposition.Anf. 66 () replik:Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag har juantytt de fem grenar där jag tycker att vi ska bli ivärldsklass. Egentligen är vi nog överens.Angående min fru är svaret: Aldrig att några slagutdelas.Beträffande den andra retoriska frågan ska vi inteta det spåret mer. Det var en felsägning av finansmi-nistern som inte bör utnyttjas.Jag går över till en annan fråga. Finansminis-tern sade att det går bra för de nordiska länderna, ochdet gör det. Vi är bäst när det gäller tillväxt. Vi är bästnär det gäller offentlig ekonomi. Det går bra för våratre länder. Men på ett område skiljer det. Två länderär inte med i det tredje steget. och Sverigeär ju inte med. Däremot är med.Kan man då se någon skillnad mellan våra tre län-der? Ja, det kan man. Siffrorna över arbetslöshetenvisar på för , för och9,för . har haft god nytta av sittmedlemskap i valutaunionen. Så är det kanske mendet har inte hjälpt dem vad gäller arbetslösheten. Därligger vi i de två länder som står utanför tredje stegetväsentligt bättre till. Jag kan inte svära på att det finnsett direkt samband men jag kan konstatera att Finlandhar misslyckats när det gäller arbetslösheten. Sverigeoch har lyckats mycket bättre. Det är någotatt tänka på. Trots vårt samarbete finns det vissa oe-nigheter i frågan som är betydande.Jag tror inte att man ska överdriva betydelsen avFinlands medlemskap i valutaunionen. Om det finnsett samband i sammanhanget blir det väldigt jobbigteftersom arbetslöshetsbekämpningen står högt i kurshos både mig och finansministern.Anf. 67 Finansminister () replik:Herr talman! sade i sitt anförandeatt han aldrig tummar på sanningen i den offentligadebatten. Möjligen, sade han, kunde det gälla privat-livet. Det var mot den bakgrunden som jag inte ställ-de frågan om hur ofta han slår sin fru.Lars , jag är medveten om att det finnsmånga saker i vårpropositionen som vi gemensamtska försöka förkovra under de närmaste månadernafram till budgetpropositionen. Vi har alla olika insik-ter om vilket ekonomiskt utrymme som finns fördenna förkovran. Grunden är säkerligen för såvälLars och som för mig att vikan hålla ordning på ekonomin framöver och att vikan lyfta tillväxttalen.Om vi ser oss om ute i kan vi konstateraatt det är de nordiska länderna som har varit duktigastpå att sköta sina offentliga finanser.Vad gäller den EMU-aspekt som tog upp kan jag säga att har sänkt sinarbetslöshet från till i dags-läget. Ändå är arbetslösheten alldeles för hög - ja,oacceptabel. Oavsett om var med eller inte iEMU är det oacceptabelt med så hög arbetslöshet.Däremot kan jag konstatera att har ett betyd-ligt bättre ränteläge än . Det hänger naturligt-vis ihop med EMU. Det är detta bättre ränteläge somjag efter vill ha även för såatt vi kan främja tillväxt, företagsamhet och nya jobbi Sverige.Anf. 68 ():Herr talman! I gårdagens debatt belystes de pro-blem som kommuner och landsting brottas med.Utifrån den debatten kan jag konstatera att oförståel-sen för den situation som våra kommunpolitiker be-finner sig i är stor - alltför ofta en situation som ska-pas via beslut i denna kammare.Kommun- och landstingspolitiker ska erbjuda enbra service. ska man klara en ekonomi ibalans, det så kallade balanskravet. Vi i Centerpartietser kravet på en ekonomi i balans som något somuppfyller kravet på en god ekonomisk hushållning.Men samma krav bör gälla också för staten. Det ärrimligt att de som ställer kraven också uppfyller kra-vet på god ekonomisk hushållning.Överskottsmålet om i genomsnitt av brutto-nationalprodukten över en konjunkturcykel är ettrimligt mål. Som det nu ser ut har regeringen utnyttjatdet samlade överskottet i de offentliga finanserna föratt medvetet budgetera för underskott i statens finan-ser.I andra sammanhang förespråkar vi förtroende-valda att likhet ska råda. Det är ett rimligt krav även idet här fallet. De tre demokratiska nivåerna bör halika krav på budgetprocessen. Att så sker är, som jagser det, ett renlighetskrav.Regeringen bör därför skyndsamt utreda införan-det av ett balanskrav för statens budget motsvarandevad som gäller för kommuner och landsting.Balanskravet på kommunerna har stramat upp denkommunala ekonomin och kommer att förbätt-ra kommunernas möjligheter att ge sina invånare enbra service. Balanskravet innebär att underskott i denegna budgeten ska kompenseras under en tvåårsperi-od.I ett kortsiktigt perspektiv är det här oerhört ar-betsamt, men det skapar bra resultat. Om sta-ten ställs under samma krav som kommunerna kom-mer förmodligen, jag säger förmodligen, insikten attöka över att det inte går att ålägga andra uppgifterutan att betala för de uppgifter som man kräver -alltså det man ständigt utsätter kommuner och lands-ting för.Statens oskick att inte tillämpa finansieringsprin-cipen, att inte kompensera för kostnadsökningar istatsbidragen utan tillämpa ett nominellt budgetsy-stem samt att skapa regelsystem inom statsbidragensom bakbinder politikerna i deras kamp att klara deav staten uppställda balanskraven undergräver kom-munernas möjlighet att ge kommuninvånarna en braservice.Nu är det för staten att pröva samma medi-cin. Förmodligen blir situationen bättre för alla omman gör så.Centerpartiet drar slutsatsen av statens hanteringav överskottsmålet och regeringens tricksande medbudgettaken att det är hög tid att skärpa kraven påstatens finanser.En utredning om införande av ett statligt balans-krav bör därför göras.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag inte bi-fall till detta förslag i det här skedet utan bifall tillreservation 9.Anf. 69 () replik:Herr talman! är ordningen i denna kammareåterställd genom att finansministern har avvikit igeneftersom han inte behövde höra vad någon annanhade att säga. Jag vill inte gå i polemik med JörgenJohansson utan vill instämma i det han sade. För attåterställa ordningen även i voteringen tar jag tillbakamitt yrkande om bifall till reservation 3 och yrkarbifall till reservation 7 i stället.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att vi är överens ochhar inget att tillägga.Anf. 71 ()replik:Herr talman! Jag tänkte bara säga vad jag sade ti-digare i debatten när vi diskuterade saldomålet. Jagtycker att ska titta lite närmare påvad ett balanskrav i statens ekonomi får för konse-kvenser i förhållande till målet om överskott i deoffentliga finanserna och beaktat att det i överskotteni pensionssystemet inträffar en förändring efter 2007.Behåller man tvåprocentsmålet faller automatiskttyngden hårdare också mot balanskravet i statensfinanser. Överger man det här målet och samtidigtmålet om överskott i pensionssystemet kan det på siktgöra att den totala delen blir försvagad i de offentligafinanserna, inklusive statens del. Det tycker jag ärallvarligt.Jag skulle vilja skicka med att ni tittar på det in-nan ni ensidigt vill byta system på den här punkten.Anf. 72 () replik:Herr talman! Vårt förslag innebär att vi vill ha enutredning på det här området. Vi har inte de klarasvaren på alla frågor.