prot · GQ0992 · 2003-04-16 00:00:00 — Dessutom har vi skilda lagar när detgäller arbetslivet och utanför arbetslivet. Jag tyckeratt det skulle vara en vits med att försöka göra nå-gonting mer översiktligt och därför få en allmän lag-stiftning som vänder sig mot diskriminering. Det härär naturligtvis någonting som regeringen får arbetavidare på. Men jag tycker att det är väsentligt att mankan reda upp lite i den djungeln.Lagstiftningsarbetet som gäller vållande till an-nans död i samband med rattfylleri har vi också varitmed i. Jag håller med , tror jag detvar, som sade att bilen var att betrakta som ett laddatvapen som naturligtvis kan användas även avsiktligtoch faktiskt skulle kunna komplettera listan på terro-ristbrott om man använder den i det avseendet. Jagtycker att det är viktigt att man ser på avsikten ochklargör den när det gäller terroristbrotten. Det gällerockså bilen.I fråga om livstidsstraffet gör jag återigen så attjag instämmer i den motivering som harfört fram här. Vi står helt och hållet bakom den.Vi har ytterligare en fråga som är väldigt engage-rande och som vi känner mycket djupt för. Det ärekologiskt nödvärn. Det finns människor som avövertygelse, altruistiskt och av en inre drivkraft villvärna till exempel en biologisk miljö eller någonannan företeelse. De låter kedja fast sig vid ett träd,ställer sig i vägen för grävskopor för att värna enkulturell byggnad och så vidare. Det är människorsom egentligen begår en form av brottsliga handling-ar, men de gör det i den djupaste övertygelsen att deförsöker värna någonting som har ett mycket högrevärde. Det här begreppet, ekologiskt nödvärn, kännervi är viktigt att vi kan föra in i den diskussion somförs.Nödvärnsrätten ska givetvis inte omfatta våld motmänniskor eller djur. Men jag tycker att vi ska försö-ka se över den delen så att vi kan ha en viss förståelseför det ekologiska nödvärnet.Ytterligare en fråga som vi känner är väldigt vik-tig är preskriptionstider för miljöbrott och brott motdjurskyddslagen. Motiveringen till avstyrkandet avvår önskan om att få längre preskriptionstider förmiljöbrotten är att straffsatserna är för låga i det härfallet. Då får vi väl återkomma på den punkten.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tror att det finns en väldigt braordning i , nämligen att politikerna i stiftar lagar och besluten som ska följa fattasav domstolar. Med andra ord ska inte riks-dag vara någon domstol och göra sig till tolk för vilkastraffsatser som en domstol ska utdöma. Jag är natur-ligtvis medveten om att en domstol måste vända ochvrida på olika stenar utifrån olika utgångspunkterbåde när det gäller den som har förövat brottet ochden som har blivit drabbad.Det är klart att ibland kan vi som enskilda leda-möter, som människor, bli upprörda när vi ser TV-program. kan vi uppleva saker och ting som ärfel. Men jag vill hävda att det är ett naturligt led iJustitiedepartementets verksamhet att titta över praxisav den lag vi stiftar i riksdag. Man följer hurden slår ut i vardagen i vårt samhälle.Jag vill övertyga om att det självklartfinns en rad kloka förslag i form av motioner, och jagär alldeles övertygad om att även om det inte finnsnågon från här sitter många avdem och lyssnar på en sådan diskussion och följerupp de betänkanden och synpunkter som kommerfrån oppositionen och från enskilda ledamöter. Jagtror inte att behöver vara orolig för att deförslag som läggs fram i riksdag i form avmotioner, även om de ibland avslås, inte tas med iresonemangen om vad som kan göras för att få Sveri-ge att bli ett bättre rättssamhälle.Det betänkande vi behandlar bygger på en hel radav motioner från allmänna motionstiden. Jag kankonstatera att en del vill ha längre straff och en delvill ha kortare straff. Jag konstaterar att på en radområden som dessa motioner berör har lagstiftningenskärpts. Det är i fråga om barnpornografibrott,diskriminering, narkotikabrott, rattfylleri och djurplå-geri.Många av frågorna som berörs i betänkandet och ireservationerna är föremål för beredningar i Reger-ingskansliet. Det handlar om samhällstjänst och livs-tidsstraff. Det är kanske inte så enkelt att det handlarom avskräckning, . Det handlar kanskeockså om ett samhällsskydd. Jag är medveten om attlivstidsstraffet är en komplicerad fråga. Man följerden frågan i för framtiden.Man bereder också frågor om personrån. Man be-reder frågor om unga lagöverträdare och om diskri-minering. Det handlar också om att i Justitiedeparte-mentet utifrån utredning i följa upp straffskalorna för upploppoch så vidare.Det är samma sak i fråga om barnpornografi. Dethandlar om att komma överens med andra länder.Tekniken breder ut sig. Jag utgår från att även därbereds olika förslag i Justitiedepartementet.Det är inte så att dessa motioner avstyrks därföratt det inte skulle vara något viktigt i dem. Vi avstyr-ker för att de flesta av frågorna i motionerna ochreservationerna bereds i . Jagutgår från att med tanke på att vi har en alert ministerpå området kommer han tillbaka så fort man har väntoch vridit på alla stenarna. Juridiken handlar ändå omkomplicerade spörsmål. Man måste vrida och vändapå stenar så att det inte blir konsekvenser på andrahåll.Herr talman! Jag vill med dessa ord yrka bifall tillutskottets förslag i betänkandet.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag tar till mig det har sagt som ett löfte, det vill säga att departe-mentet återkommer ganska snabbt och tar till sig allvishet som finns i motionerna. Det är inte bara löstprat. Jag tar detta till mig. Jag kommer att noga kon-trollera att så blir fallet.Anf. 33 () replik:Herr talman! Tack för det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )9 § Skadeståndsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU12Skadeståndsrättsliga frågor.Anf. 34 ():Herr talman! betänkande nr 12 be-handlar åtta motionsyrkanden från allmänna mo-tionstiden i olika skadeståndsrättsliga frågor.Motionsyrkandena rör rätt till ersättning för sorg ochsaknad, precisering av anhörigkrets som har rätt tillersättning för kostnader i samband med att en anhörigdrabbas av personskada, ersättning för skador i tjäns-ten, patientskadelagen samt ersättning för fingeradepersonuppgifter.I betänkandet finns tre reservationer, varav vi mo-derater står bakom två.Herr talman! I svensk rätt finns ingen självständigrätt för en nära anhörig att få ersättning för den sorgoch saknad den känner när någon dödas. Den väglagstiftaren hänvisar till i aktuella fall är att krävaersättning för psykiskt lidande. För att en sådan er-sättning ska bli möjlig krävs att skadan är medicinsktpåvisbar. Förvisso har kraven mildrats när det gälleratt visa att det är en medicinsk skada. Men vi anser attdet finns ett behov av att kunna utge ersättning tillden som drabbats av en nära anhörigs död för densorg och saknad som den efterlevande känner utan attdet ska rubriceras som psykiska besvär.Ersättning för sorg och saknad är också en skarpmarkering från samhällets sida till förmån för deneller de efterlevande. Genom en sådan ersättningspostinskärps också gärningens betydelse för offrets när-stående hos gärningsmannen. Gärningsmannen fårklart för sig vilken sorg och saknad han har förorsakatbrottsoffrets anhöriga.Det har från majoritetens sida påståtts att en sådanersättningsregel skulle utgöra en principiell nyhet isvensk rätt. Vi anser att man kan lämna det påståen-det därhän. Den svenska skadeståndsrätten har ut-vecklats , och det är vik-tigt att den utvecklingen fortsätter. I längden tror viatt en schabloniserad ersättning för sorg och saknadockså kommer att underlätta skaderegleringen.Herr talman! Vi står bakom båda våra reservatio-ner, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endastreservation 1 under punkt 1.Anf. 35 ():Herr talman! Vi ska nu behandla lagutskottetsbetänkande nr 12, som tar upp motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om skadeståndsrättsliga frå-gor.Jag vill redan här och yrka bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Herr talman! tillsatte regeringen enutredning för att se över skadeståndslagen. Utred-ningen fick namnet Kommittén om ideell skada. År2001, av gediget utredningsarbete,beslutade om ett antal ändringar i ska-deståndslagen. De innebar bland annat att rätten tillskadestånd för ideell skada stärktes. Lagförslagetinnebar att anhöriga till den som dödas genom enskadeståndsgrundande handling, oavsett om ansvars-grunden är culpa eller strikt ansvar, fick en lagstad-gad rätt till ersättning för psykiska besvär till följd avdödsfallet.Högsta domstolen har i flera av-göranden tagit ställning till i vilken omfattning somersättning för psykiska besvär ska utgå till någon somdrabbats till följd av att en nära anhörig dödats ellerskadats allvarligt. Regeringen har då föreslagit att detska finnas en lagreglerad rätt till ersättning enligtskadeståndslagen.Herr talman! När någon dödas genom en ska-deståndsgrundande handling kommer dödsfallet somregel plötsligt eller oväntat och mycket ofta på ettvåldsamt sätt. Det är helt naturligt att den efterlevan-de då drabbas av psykiskt lidande utöver den sorg ochsaknad man känner efter sin närstående. Den efterle-vande ska normalt inte behöva styrka sina psykiskabesvär med läkarintyg eller annan bevisföring.Det är bara när de psykiska besvären blir särskiltlångvariga eller omfattande som särskild bevisningkan behövas.Här har och en reserva-tion där de anser att en särskild rätt till ersättning försorg och saknad ska införas i skadeståndslagen. En avreservanternas motivering till detta är att det ställskrav på att de psykiska besvären ska bevisas och attdet ofta kan vara svårt, ja, till och med kränkande förden skadelidande.Majoriteten i utskottet gör samma bedömning somKommittén om ideell skada gjorde, nämligen att det inuläget inte bör införas någon särskild ersättning försorg och saknad. Reservanternas motivering att detkan vara svårt att bevisa de psykiska besvären fallerju bort, eftersom det enligt förslaget i betänkandetnormalt inte ska behövas några bevis för att man skafå ersättning.Herr talman! finns detockså möjlighet för närstående till en person som harutsatts för en personskada att få ersättning för tillexempel förlorad arbetsförtjänst och andra utgifter isamband med sjukhusbesök eller annan omvårdnadsom är till gagn för den skadade.Lagen innehåller inte någon precisering av"närmast anhörig" men avser främst den skadelidan-des make, registrerade partner eller sambo, barn ochföräldrar. Men även någon annan person kan enligtparagrafens mening vara närstående.Moderaterna har i en reservation påtalat att det ilagtexten bör preciseras att det just ska gälla make,registrerad partner, sambo, barn och föräldrar, för attdet inte ska uppstå några tillämpningssvårigheter vidden praktiska skaderegleringen.Utskottsmajoriteten delar inte reservanternas för-slag till ändring. Vi tycker däremot att det är mycketpositivt att även andra personer som står den skadeli-dande nära ges möjlighet till ersättning.Herr talman! Jag tänker nu kort säga några ord omersättning för fingerade personuppgifter.Här har regeringen uppmärksammat den proble-matik som kan uppstå när en person på grund av tillexempel förföljelse tvingas byta sin identitet. Det kanexempelvis vara kostnader i samband med byte avbostadsort, försäljning av bostad och att den enskildemåste byta arbete. Därför beslutade regeringen i de-cember 2001 om att tillsätta en särskild utredare somska se över bland annat ersättningsfrågan när detgäller de personer som anses behöva fingerade per-sonuppgifter.Folkpartiet har en reservation där man anser att ettförslag när det gäller ersättningsfrågan bör tas framomgående för personer som får fingerade personupp-gifter, sekretessmarkering eller kvarskrivning i folk-bokföringen.Majoriteten i utskottet vill invänta pågående ut-redningsarbete som ska slutredovisas i september2003 och yrkar därför avslag på reservationen.Herr talman! Slutligen yrkar jag, återigen, bifalltill förslaget i betänkandet och avslag på samtligareservationer. Jag vill också passa på att önska herrtalman och alla andra en riktigt glad påsk.Anf. 36 ():Herr talman! Vi har två reservationer från Folk-partiets sida beträffande de skadeståndsrättsliga frå-gorna.Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationnr 1, som vi har tillsammans med , be-träffande sorg och saknad.Jag står givetvis också bakom reservation nr 3 omersättning för fingerade personuppgifter, men jagavstår från att yrka bifall till den. Jag avstår ocksåfrån att närmare utveckla den saken och vill nu enbartsäga några ord beträffande begreppet "sorg och sak-nad".I vår lagstiftning är det nu mycket klart och tydligtatt anhöriga, personer som stod den avlidne särskiltnära, kan få skadestånd. Det är naturligtvis oerhörtpositivt.Men skadestånd innebär principiellt att en skade-lidande måste visa att det har inträffat en skada. Ochäven om man i rättspraxis nu har lättat på beviskravetnär det gäller de psykiska skadorna på grund av att enanhörig avlidit så gäller fortfarande principen attskada ska bevisas i en domstol.Vi vill införa skadeståndsgrunden "sorg och sak-nad" för att man helt och hållet ska slippa den härbevisningen. Vi vill att det ska vara fråga om enschablonersättning, inte så våldsamt hög. Vi har intevelat sätta någon siffra på detta.Vi menar att detta skulle vara till stor fördel föranhöriga. Det finns faktiskt människor som lider i detdolda som kanske inte går till någon läkare, inte sjuk-skriver sig men väl lider av det dödsfall som har in-träffat.Vi ser också att en sådan här ersättningsform finnsi till exempel , och , och vitror att det här är den rätta vägen att gå för att stärkade anhöriga i samband med ett tragiskt dödsfall.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 1.Anf. 37 ():Herr talman! I betänkandet om skadeståndsrättsli-ga frågor behandlas faktiskt åtta motionsyrkanden.Jag vill här från sida yrka bifalltill förslaget i betänkandet och fästa uppmärksamhe-ten på den problematik som berörs i vårt särskildayttrande.Christina Nenes från Socialdemokraterna har re-dan nu tydligt härifrån klargjort den lagstiftning somfinns och som ställer sig bakomvad gäller skadeståndsrätten när en anhörig bragts omlivet. Jag tänker inte återupprepa det, utan jag tänkerenbart tala om just det som jag nämnde här.Skadestånd betalas redan nu ut när någon genomoaktsamhet, som inte nödvändigtvis behöver varagrov, har bragt en människa om livet. Den ersättning-en ska naturligtvis betalas ut alldeles oavsett om gär-ningsmannen kan fällas eller ej. Det finns dock rentkonkreta problem för dem som har rätt till ska-destånd. Det gäller när skadeståndet har avgjorts irätten och den skyldige inte kan betala. Då går ären-det över till , som ånyo skafastställa skadeståndsersättning. Alltför ofta blir deten reducering av i domstol fastställda belopp. Dettaupplever den skadeståndsberättigade som oerhörtsvekfullt.Vi menar att man borde se över det här förhållan-det, när en myndighet i princip överprövar ett dom-stolsutlåtande.En annan konkret svårighet finns när gärnings-mannen inte har kunnat fällas. Då har den anhörigesjälv att ansöka om ersättning från Brottsoffermyn-digheten, och det är inte självklart att alla som ärberättigade är informerade eller ens medvetna omdenna möjlighet. Man borde också se över informa-tionen och delgivningen i samband med anhörigs död,förorsakad av brott.Herr talman! Det finns motioner om att man skainföra en ny typ av ersättning för sorg och saknad.Jag finner uppenbara risker med det, nämligen att desom verkligen har psykiskt lidande då inte får denersättning som de är berättigade till. Innan en sådanreform genomförs bör det undersökas i vilken gradskadeståndsersättningar som fastställs av domstoleller annan myndighet faktiskt kommer de drabbadetill del.Med det tackar jag för ordet.Anf. 38 ():Herr talman och övriga åhörare! Jag vill frånCenterpartiets sida kommentera några motioner somvi behandlar i betänkande LU12, bland annat motio-nerna med krav på att införa ersättning för sorg ochsaknad.En har gått sedan skadeståndet förideell skada stärktes. Låt oss nu först ser hur denlagen i praktiken fungerar. I den nya lagen utgår juockså ersättning för psykiskt lidande, och sorg ochsaknad kan vara en del i den psykiska ohälsan. Vifinner därför inte skäl att utöka skadeståndslagenenligt motionärernas önskemål utan vill i stället in-rikta oss på att nu gällande lagstiftning verkligenefterlevs.Jag anser också att det är viktigt att inte breddakretsen av ersättningsberättigade utan att först klargö-ra var gränserna ska sättas. Vem ska bedöma rättentill ersättning för sorg och saknad, och vilken nivå skavara rimlig? Vi delar alltså inte motionärernas synhär.Herr talman! Jag vill fortsätta lite grann med be-mötandet. Vi tycker att det är mycket viktigt att mansatsar mer resurser på bemötande, stöd och hjälp åtmänniskor som har råkat illa ut. Det är också viktigtatt människor som drabbas psykiskt av en anhörigsdöd erhåller ersättning enligt den nya lagen.Det återstår dock en hel del att förbättra förbrottsoffren. Det gäller till exempel rätten att erhålladet utdömda skadeståndet, såsom har påtalat. Vi kan se att detta inte ärnågon självklarhet, speciellt inte där gärningsmannensaknar tillgångar. Det är viktigt för oss att säkerställaatt brottsoffret här får det utdömda skadeståndet.Likadant är det när gärningsmannen inte är känd.Även här är det viktigt att samhället går in och ser tillatt ersättning utbetalas till dem som har drabbats.Detta borde faktiskt vara en självklarhet, men tyvärrfår vi signaler om att det inte är så.För rättssystemets trovärdighet är det viktigt att viförst ser till att polis, åklagare och domstolsväsendefår bättre förutsättningar att utreda och lagföra brottinnan vi stiftar nya, svårtolkade lagar.Därmed vill jag också yrka bifall till betänkandetsförslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )10 § Vissa frågor rörande fastigheterFöredrogslagutskottets betänkande 2002/03:LU13Vissa frågor rörande fastigheter.Anf. 39 ():Herr talman! Detta betänkande från lagutskottetrör elva motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden. Motionsyrkandena rör felregler i jordabal-ken, historiska arrenden, fastighetsmäklarlagen ochherrelösa fastigheter.Vi moderater står bakom två reservationer i be-tänkandet rörande fastighetsmäklarlagen och herrelö-sa fastigheter.Herr talman! fick vi en nyfastighetsmäklarlag. Syftet med lagen var bland annatatt stärka skyddet för konsumenterna. Hösten 1996tog ställning till ett gräns-dragningsproblem mellan fastighetsförmedling ochannan mäklarverksamhet. Fastighetsmäklarnämndensställningstagande förorsakade vissa problem för densom avser att överlåta sin rörelse när det ingår enfastighet i rörelsen. Det kan då bli nödvändigt attanvända både en fastighetsmäklare och en företags-mäklare, vilket ger ökade kostnader.Riksdagen uppmärksammades på detta problemunder /98, och lagutskottet uppmanadedärför regeringen att i lämpligt sammanhang åter-komma till med förslag till ändring i fastig-hetsmäklarlagen. ställde sig bakom lagut-skottets betänkande.Samma fråga behandlades i våren 2000.Då hade låtit meddela att fråganvar föremål för övervägande i departementet.Justitieministern svarade på en skriftlig fråga den29 att frågan skulle tas upp antingeninom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklar-lagen som man planerade eller i annat lämpligt sam-manhang. Arbetet skulle i vart fall sättas i gång hös-ten 2001.Våren 2002 behandlades frågan åter i riksdagen.I mer än fem år har frågan legat i Justitiedeparte-mentet utan att någonting har hänt.Herr talman! Nästa reservation har egentligensamma syfte: att försöka belysa regeringens oförmågaatt hörsamma begäran om lagstiftning.Denna fråga gäller så kallade herrelösa fastigheter.I konkurser kan det finnas fastigheter som pågrund av olika lyten, exempelvis förelägganden avolika slag, är mer eller mindre värdelösa. I vart fallgör konkursförvaltaren bedömningen att kostnadenför att sälja fastigheten överstiger dess värde. Kon-kursförvaltaren abandonerar då fastigheten eller, föratt tala ett mer begripligt språk, överger den. Detta fårtill följd att om den lagfarne ägaren är en juridiskperson så kommer fastigheten, efter det att konkursenavslutats och den juridiska personen upplösts, att varautan ägare. Detta ställer till en rad praktiska problem.Herr talman! Ett politiskt trick när en fråga ärkontroversiell är att begrava den i en utredning därden kan ligga . Med bästa vilja i världenkan man inte säga att dessa två frågor innehåller nå-got politiskt sprängstoff eller är av svår juridisk natur.Regeringens oförmåga att för riks-dagen presentera de lagförslag som efter-frågat är milt uttryckt anmärkningsvärd. Detta är intebara nonchalant mot utan ställer också tillproblem och kostnader för medborgarna. Vi vill se enskärpning från regeringens sida.Slutligen, herr talman: moderater står natur-ligtvis bakom bägge reservationerna, men av tidsskälyrkar jag bifall endast till reservation 1 under punkt 3.Anf. 40 ():Herr talman! När vi nu har gått över till att disku-tera fastigheter och fastighetsrätt skulle jag vilja inle-da med några få ord om regeln om felansvar i 4 kap.19 § jordabalken. Här finns en motion som inte harföranlett särskilt mycket arbete i utskottet den härgången. I motionen vill man skärpa ansvaret för sälja-ren vid fastighetsöverlåtelser i fråga om så kalladedolda fel. Jag har funderat en del på att det kanske äråt andra hållet man ska gå. Det är inte alldeles säkertatt säljaren ska ansvara för dolda fel, och då menarjag sådana fel som verkligen är dolda även för sälja-ren.Den andra frågan är en följetong i , harjag förstått även om jag är ny. Det handlar om de såkallade historiska arrendena. Där har vi för vår delstannat vid att vi nu vill avvakta vad som kommer atthända efter det att den departementspromemoria somär ute på remiss har kommit tillbaka till oss på etteller annat sätt.Fastighetsmäklarlagen har talatom. När det gäller den delen är vi inte nöjda med denhantering som skett . Det är alltså sedandet gjordes ett tillkännagivande från om enöversyn av denna lag. Först nu talar man om att manska ha en hearing i den här saken och att man kantänkas komma med direktiv till en utredning senastunder 2004. Detta är klart otillfredsställande tidersom anges från sida.Den fjärde delen i det här betänkandet rör det sominträffar vid aktiebolagskonkurser där fastigheter intekan säljas och därför, helt i enlighet med reglerna ikonkurslagen, lämnas utan vidare åtgärder, utan till-syn och utan ägare, av konkursförvaltaren. Så kan vinaturligtvis inte ha det i ett välordnat samhälle, utandetta måste vi göra någonting åt.Om detta har gjort ett till-kännagivande. Till skillnad från vad som gäller fas-tighetsmäklarlagen känns det som om man från de-partementets sida har gjort lite mer här under denallra . Det är i och för sig glädjande, menman måste kräva ytterligare åtgärder och att vi kankomma till någon typ av lagstiftning.Dessa två ärenden, om fastighetsmäklarlagen ochom herrelösa fastigheter, har varit under behandling idepartementet under mer är . Man ställer signaturligtvis frågan vad det kan bero på. Det berorsannolikt inte på brist på personal, och det kan intebero på juridiska svårigheter i dessa ärenden. Mankommer fram till att det kan bero på bristande viljafrån departementschefens sida, och att det skulle varapå det viset vill man inte gärna tro. Vi menar att riks-dagen nu måste markera att denna långa tid inte äracceptabel. Därför kräver vi nu nya tillkännagivandeni de här båda ärendena.Jag yrkar bifall till reservationerna under punkter-na 3 och 4.Anf. 41 ():Herr talman! I det här lilla betänkandet, Vissa frå-gor rörande fastgiheter, behandlas, som vi harhört, några motioner från allmänna motionstiden2002. Med all respekt för motionärerna är det ettbetänkande som knappast inbjuder till svingande avideologiska svärd.