prot · GR0926 · 2003-11-12 00:00:00 — ska arbeta för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtida konst till statens byggnader och lokaler för statlig verksamhet. ska också bidra till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och till att sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Vid byggenskap inom den offentliga sektorn tillämpas på många håll principen att av byggkostnaderna ska avsättas till konstnärlig utsmyckning. Vi i anser att det behövs en utredning av hur den här principen skulle kunna utvidgas till att gälla mer än enbart byggnader inom den offentliga sektorn. Exempelvis behöver även bostadsmiljöer estetiska värden och konstnärlig utsmyckning. De stora byggföretagen borde kunna rymma en sådan utgift inom sina investeringskostnader. För att konsten verkligen ska bli ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön måste det till kraftfullare åtgärder än vad som varit fallet. Vi vill inte hänga upp oss på just enprocentsregeln, men vi vill bredda och förstärka principen att medel ska avsättas till konstnärlig utsmyckning vid byggenskap och i samband med samhällsplanering. Vi vill också framhäva betydelsen av att konstnären tidigt kommer in i planeringen. Konstnärens uppgift ska inte vara enbart att dekorera ett färdigt projekt, utan konsten bör vara integrerad i hela arbetsprocessen. Men i den delen svarar inte utskottsmajoriteten i betänkandet, så det skulle vara intressant att från de talare som återstår på talarlistan kanske få höra om det finns ett intresse för nämnda utvidgning i stället för att hänga upp sig på just enprocentsmålet. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 5 i betänkandet. 152 (): Vad har en plåtslagare gemensamt med en stuckatör, en tapetserare, en brodös och en knypplare? Jo, de har gemensamt att de alla är hantverkare. Inom hantverksområdet återfinns uppemot 300 olika yrken en imponerande mångfald. Många av de yrkena har en direkt koppling till dagens debattområde: arkitektur, form och design. Därför blir debatten också något av en arbetsmarknads- och utbildningspolitisk debatt. Som vi har hört kommer bristen på hantverkare att handla om sexsiffriga tal ifall ingenting görs. Vi behöver en uppvärdering av handens kunskap. Vi behöver se på vårt grannland där hantverksutbildningen prioriteras och där en hantverkare och en akademiker har samma status. Vi behöver se över och skapa modeller för olika typer av lärlingsutbildningar eller, som vi nu säger, lärande i arbetsliv. Jag tror att företagsförlagd utbildning är en av lösningarna för att tillgodose behovet av hantverkare. har vi en hantverksreserv, våra invandrare, som vi tyvärr inte utnyttjar till fullo. De har i sina hemländer förvärvat mycket av handens kunskap. Med hjälp av praktik kombinerad med språkundervisning kan de få hjälp till arbete i stället för att vara bidragsberoende. Shabah Miftari kom 1992 till från Kosovo. Där hade han arbetat som tapetserare. Förutom väntan på uppehållstillstånd har åren gått åt till svenskstudier och tillfälliga jobb men mest åt arbetslöshet. Via praktik på i har han nu äntligen fått utöva sitt yrke, och han kommer snart att klara av gesällprovet. Jag gläder mig över att även regeringen håller på att bli medveten om bristen på hantverkare och vill återge vad , statssekreterare på , har sagt: Vi kommunpolitiker och regeringen får ta på oss att vi inte har tillräckligt prioriterat yrkesutbildningarna. Vi behöver göra mera på det här området, och det görs också. Vi har en skrivelse ute på remiss, och den kommer att behandlas . anser att kulturen är en viktig bestämningsfaktor för folkhälsan. Därför är det viktigt att en god kultur präglar de miljöer som vi vistas i. I utskottsbetänkandet talar man om vikten av hög kvalitet i arkitektur, formgivning och design och tar upp kombinationen av funktionella, tekniska, ekonomiska, miljömässiga, sociala och estetiska krav. Om vi ska fundera något över vår närmiljö, , kan vi säga att det inte är svårt att få kulturell stimulans här. De ledamöter som ännu inte har gått den guidade konstrundan vill jag rekommendera att göra det. De kommer att upptäcka konst och detaljer som de inte har sett under sina promenader i husen. Hade jag varit funktionshindrad och rullstolsbunden hade jag ändå kunnat följa med på konstrundan, men det finns en lokal som den rullstolsbundne inte kan fungera i, och det är den lokal som vi är inne i . En ombyggnad är aviserad, och där måste tillgänglighets- och användaraspekterna tillgodoses på ett bättre sätt än vad som är fallet. Så går jag över till en fråga som kan tyckas mera perifer men som jag vet betyder mycket för enskilda människor och för turistnäringen. Jag tänker på hemslöjden. Det är bra att regeringen aviserar en utredning om hur hemslöjdens kunskapsområde kan bli tydligare och starkare på form- och designområdet och hur fler ska ges möjlighet att ta del av hemslöjden. Hemslöjden är en viktig del av vår historia. Hemslöjden har, för att citera ur skrivelsen ett stort kunskapsarv att förvalta, vidareförmedla och utveckla för att ge oss ett sammanhang. Hemslöjden tillhör folkbildningen och har stor betydelse för människors sociala samvaro och allmänna trevnad. Men hemslöjden kan också inspirera till att starta små företag, och vi vet alla hur viktigt det är att fler företag startas i vårt land. För känns det viktigt att värna om hemslöjden. Därför har vi i vårt budgetförslag anslagit ytterligare en halv miljon utöver regeringens förslag. Det är mycket som känns riktigt och viktigt i regeringens skrivelse Arkitektur, form och design, men som jag redan tidigare påpekat känns det extra angeläget att få fram ett mera offensivt tänkande när det gäller just hantverksutbildningen. Ska vi kunna bevara och komplettera de miljöer som vi vistas i måste det finnas kunniga personer som kan klara av detta. Då räcker det inte med önskemål, skrivelser och betänkanden. Därför yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 4. 153 (): När kulturutskottet debatterade betänkandet Arkeologi på uppdrag här i kammaren var det inte mycket som skilde partierna åt, och jag upplever samma sak när vi debatterar det här betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på de fem reservationer som fogats till betänkandet och som till stor del är tillgodosedda i regeringens skrivelse. Skrivelsen och utskottets betänkande ger en fyllig redovisning och beskrivning av arbetet när en enhällig riksdag uttalade sig om målen för den statliga arkitektur-, form- och designpolitiken. är det ett av regeringen prioriterat område. Regeringen uttrycker i budgetpropositionen följande: Enligt de utvärderingar som gjorts av och Statskontoret har satsningen inneburit en reell kraftsamling. Arkitekturen har etablerat sig och förstärkt sin position som ett angeläget kunskapsområde såväl bland allmänheten som inom statliga myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Arkitekturåret har även inneburit en förstärkning inom form och design både nationellt och internationellt. Satsningen på är viktig för att stärka designutvecklingen i landet. Arkitektur, form och design ska bli en gemensam angelägenhet för alla. Den demokratiska aspekten av designen har förts fram inom kulturpolitiken sedan förra seklets början. Konceptet Design för alla är också lättare att uppnå om tillgänglighets- och användbarhetsaspekter finns med redan i planeringsskedet. Arbetsplatser bör motsvara högt ställda krav på arkitektur, form och design. Få har en så vacker arbetsplats som vi har som arbetar här i huset, men det kan bli mycket bättre på många arbetsplatser om diskussionen om arbetets miljöer inte enbart riktar in sig på miljöaspekterna utan också på utformningen ur ett estetiskt perspektiv. En genomtänkt gestaltning och design i arbetsmiljön kan leda till högre kvalitet i arbetet. Aktuell forskning har också uppmärksammat sambandet mellan människors delaktighet i konst och kultur och förbättrad hälsa. De projekt som har genomfört som en följd av handlingsprogrammet Framtidsformer har haft en stor betydelse för utvecklingen av konsten på arbetsplatser och i den offentliga miljön. Det är de så kallade skönhetsparagraferna infördes i , PBL, väglagen och lagen om byggande av järnväg. Innebörden är att estetiska värden ska beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. Efter att endast ha berört en liten del av vad som tas upp i regeringens skrivelse och kulturutskottets betänkande ska jag använda de minuter jag har kvart till att kommentera reservationerna. skriver i reservation 1, Vikten av form och design, bland annat att arkitektur- och designutbildningarna behöver reformeras. Det arbetet pågår. lämnade regeringen uppdrag till att se över bland annat arkitektutbildningen. Syftet var att ge en grund för förbättring av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inom arkitekturens och samhällsplaneringens område. Uppdraget utökades senare till att också omfatta designutbildningar. Ett antal förslag till förbättringar har framkommit. 2001 genomfördes en ändring i målbeskrivningen för arkitektexamen som innebär bland annat att följande har förts in i målen: Ökad helhetssyn i byggprocessen Ökad inriktning på förvaltning och förnyelse av befintlig bebyggelse Ökad betoning av det långsiktigt och ekologiskt hållbara Kvalitet och skönhet framför kortsiktiga ekonomiska överväganden I reservation 2 om mötesplatser för form och design framför att det behövs ett åsiktsutbyte inom form- och designområdet och fler mötesplatser. Allteftersom utvecklingen på designområdet fortsätter blir det naturligtvis fler mötesplatser även om inte alla är permanenta. Kompetensen som finns på flera håll ute i landet ska självfallet tas till vara. Det förlängda nationella uppdraget som Föreningen fick på form- och designområdet för perioden 20022006 innebär ett samarbete med hela landet där förutom de åtta regionala Svensk Form-föreningarna även , samt andra nationella och internationella kulturinstitutioner inom området ingår. Men behovet av samordning det har tagits upp av flera talare tidigare fördjupad analys och aktiv opinionsbildning på området är fortsatt stort. För att möta det behovet ska ett råd för arkitektur, form och design bildas, som också nämnde i sin inledning. I reservation 3 av , och reservation 4 av tas behovet av hantverksutbildning upp. Jag kan dela motionärernas oro när det gäller alla med hantverksyrken som kommer att gå i pension . Utskottsmajoriteten anser däremot att regeringen i sin skrivelse redovisar ett antal utbildningar och åtgärder för att rädda hantverksyrken. Det är kvalificerad yrkesutbildning, KY, som är en eftergymnasial utbildning som vänder sig både till redan yrkesverksamma och till dem som har gått ut gymnasieskolan. Utbildningen är starkt arbetslivsanknuten. Regeringen föreslår också i budgetpropositionen att en försöksverksamhet med en tvåårig eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxna i vissa små hantverksyrken bör genomföras. Vid finns också en påbyggnadsutbildning inom arkitektur och konst för yrkesverksamma inom olika områden. Staten stöder även utbildningar som bedöms vara ett komplement till gymnasial utbildning eller utbildningar som bygger på gymnasieutbildning. Reservation nr 5 av tar upp enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning vid icke-statligt byggande. Jag instämmer verkligen i att det är viktigt att konstnärer får uppdrag och beställningar så att de kan försörja sig på utfört konstnärligt arbete. Enprocentsregeln är en så kallad riktlinje som mer eller mindre används ute i kommunerna. Den var betydligt vanligare tidigare än vad det är , tyvärr. Den så kallade skönhetsparagrafen fördes in i . Hur den har tillämpats ute i kommunerna är ännu för tidigt att utvärdera. Men skönhetsparagrafen borde medföra att hänsyn tas även till den konstnärliga gestaltningen. Min förhoppning är att kommunerna förstår vikten av arkitektur, form och design samt konstnärlig gestaltning. Deltar konstnärerna i arbetet redan på planeringsstadiet blir den konstnärliga gestaltningen också en naturlig del av kostnaden. Ett gott exempel på det är kommun som dessutom avsätter av kommunens investeringsbudget till konstnärlig gestaltning. Det är betydligt av byggkostnaderna. Med detta yrkar jag än en gång bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. 154 () replik: Tack, , jag vet att du också känner för dessa frågor. Men är det kvar till nästa val och kvar tills vi kanske förhoppningsvis får bilda icke socialistisk regering. Man måste ha tålamod. Men hantverkarna har inget tålamod. Det är långt , inte minst när man talar om hantverksområdet. Jag behöver inte upprepa siffrorna, men som flera här har återkommit till fattas det åtminstone 100 000 hantverkare bara för att ersätta dem som går i pension. Jag vill vädja till dig att trycka på dina kolleger på de olika departementeten så att det händer någonting. Det står visserligen lite grann i skrivelsen om vad som är på gång, om kvalificerade yrkesutbildningar. Det är fortfarande någonting som bedrivs i väldigt liten skala. Det talas om en försöksverksamhet möjligen, kanske för vissa små hantverksyrken. Om jag läser rätt har man avsatt 3,8 miljoner. Det är ju ingenting, det är en nullitet. Vi vet alla hur det ser ut i kommunerna. Att erbjuda dessa utbildningar i gymnasieskolan är väldigt dyrbart. Kan kommunerna undvika detta så gör de det. Återigen vädjar jag till dig: Tryck på! 155 () replik: Som jag uttryckte känner också jag en oro. Jag tror att intresset för hantverksyrken kommer att öka. Det är en liten del, men det är ändå ett första steg. Sedan får man bygga vidare på det. I tog upp att lärlingsutbildningen den är ju väldigt blygsam inom gymnasieskolan ska förstärkas. Det är också ett steg på vägen, och den utbildningen anknyter direkt till arbetsplatser. Det kan också handla om hantverksyrken. Sedan får kommunerna faktiskt ta på sig ett ansvar och driva på i frågan. Men jag lovar att jag ska göra mitt för att driva den vidare. 156 () replik: Det måste också finnas vettiga ersättningsvillkor. Hantverksorganisationerna inom näringslivet har utarbetat förslag på det här området. Studera dem gärna! Jag kan också förse dig med oändligt mycket material som inte är politiskt kontroversiellt, men som man kan göra väldigt mycket av. 157 () replik: Jag kan bara säga att arbetet har startat och att det nu pågår. 158 () replik: Jag tänkte fortsätta på samma tema som var inne på. Jag tar fasta på det som sade i replikskiftet. Hon sade att hon tror att intresset för konsthantverksyrkena kommer att öka. Det tror jag också. Men jag blir ändå något bekymrad när jag läser Stockholms hantverksförenings rapport från . Enligt den saknas det utbildningsmöjligheter för ca 300 hantverksyrken. Om intresset ökar måste det gå hand i hand med möjligheterna att tillgodose behovet av utbildningsplatser. Jag tror att vi är överens om det, , jag och övriga som har deltagit i den här debatten. Jag måste ändå ställa en fråga. I betänkandet sägs att en eftergymnasial lärlingsutbildning bör införas. För mig betyder inte ordet bör något särskilt. Det borde stå skall. Vad säger om det? Innebär detta bör ett skall? 159 () replik: Jag hoppas att det innebär skall. Regeringen har ju observerat problemet. Vi önskar att vi hade haft mer pengar att skjuta till. är 3,8 miljoner inte mycket, men det är ett första steg. Vi har observerat att det är ett problem att så många kommer att gå i pension. Konsthantverkare är en sak och hantverksyrken är en annan sak. Det är säkert att det är exakt samma sak. Det finns ett behov inom båda områdena. Men jag uppfattade det så att det i de tidigare inläggen handlade framför allt om hantverksyrkena alltså lärlingsutbildningarna och inte direkt om konsthantverk som började med att ta upp. 160 () replik: Vi ska nog kunna tala om både konsthantverk och hantverksyrken . Det är två delar av samma mynt. De genererar varandra på olika sätt. Jag tror inte att vi ska utesluta det ena. Jag upplever att vi är överens om problembilden. Det finns alltså ett intresse, och vi är överens om att det finns ett stort behov av kunna utbilda sig. Den kunskap och kompetens som finns ska kunna gå vidare till kommande generationer. Vi är också överens om att det är ett stort antal hantverkare som kommer att gå i pension . Men jag vill ändå ställa en fråga. Man måste försöka att ta ett steg i en riktning om man är överens om ett problem. Då är min trevare så här i sista replikomgången: Skulle vi kunna tänka oss att följa den här frågan och ta ett gemensamt tag i utskottet, om vi ser att det behöver göras någonting? Skulle vi kunna sätta oss ned och kanske se till att det blir någon form av utredning eller grupp där vi kan ta reda på vad som krävs för att vi ska kunna möta det behov som vi är helt överens om att det finns? Om detta med utbildningsplatser går för långsamt och om pengarna inte räcker till, kan vi i utskottet då ta ett initiativ? Skulle kunna tänka sig detta? 161 () replik: Det ska nu inrättas ett råd där väldigt många frågeställningar kommer att hamna. Detta är en central fråga, och det beskrivs också i skrivelsen som ett stort problem. Rådet måste ju komma med förslag till vilka åtgärder som ska vidtas och som sedan ska följas upp. Sedan får vi återkomma till om vi behöver göra ytterligare saker. 162 (): Det var en väldigt rolig skrivelse och ett väldigt roligt betänkande att läsa. Jag känner att jag verkligen är inne på min pappas och mammas domäner. Pappa var målarmästare, och det är åtskilliga gesällbrev som har utfärdats av hans hand när han var ordförande i . Mamma är teckningslärare, och min dotterdotter doktorerar inom hemslöjden på konstvetenskapliga institutionen i . tänker jag inte låna några kvalifikationer av dem för att gå upp i talarstolen och prata om det här betänkandet, utan det gör jag för att som påpekade i sin redogörelse för ärendet i början av debatten området är sektorsövergripande. Min sektor är bostadssektorn, och den berörs i väldigt stor utsträckning av det här betänkandet och av den här skrivelsen. Det finns många beröringspunkter mellan kulturutskottet och bostadsutskottet. Jag vill främst trycka på behovet av att man tar upp målet för arbetet för kulturmiljön och miljökvalitetsmål i god bebyggd miljö. Jag satt i . Vi bidrog med en hel del skrifter, till exempel En stad är mer än sina hus där underifrånperspektivet och den lokala anknytningen verkligen kommer fram. Vi bidrog också i Agenda 21-arbetet. Båda de här agendorna trycker på människors vardagsmiljö, den lokala förankringen i det lokala arbetet och i demokratin och att man utgår från kvinnors deltagande och barnens perspektiv. Med den här skrivelsen vill jag särskilt framhålla en handbok som har framställts för beställare och byggherrar om hur bra hus blir till och förvaltas och hur viktiga de här frågorna är för alla, inte bara för yrkesutövarna utan också för dem som ska ta del av miljön. Jag tycker inte att vi uppmärksammar detta i tillräckligt stor utsträckning när vi tillåter stormarknader och externa köpcentrum. Det strider mot miljökvalitetsmålen som har fastställt. nämner man som ett väldigt viktigt år. Det är året då av den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen ska vara skyddad. Det är också året då ett etappmål för tillgänglighet för funktionshindrade ska vara uppnått. Det är också frågor som vi sysslar mycket med i bostadsutskottet och i socialutskottet, som jag också har suttit i rätt mycket. Jag är väldigt tacksam för den här skrivelsen och ser fram emot det nya rådet för arkitektur, form och design. Jag måste avlägga en liten förklaring till hur vi ska bete oss i kammaren . Eftersom vi inte deltar i kulturutskottets ordinarie sammanträden tyvärr, tyvärr vill jag yrka bifall till reservationen om enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning vid icke-statligt byggande, som jag tycker att redogjorde bra för tidigare. Jag ansluter mig till den reservationen. Men vad jag har förstått blir det ingen votering förrän . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Godkännande av ändringar i om val till , m.m. Föredrogs betänkande 2003/04:KU2 Godkännande av ändringar i om val till , m.m. (prop. 2002/03:97). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Frågor om demokrati 163 (): Detta betänkande behandlar frågor om hur den kommunala demokratin ska kunna göras mer lättillgänglig och komma närmare medborgarna men också hur man på fler och bättre sätt ska kunna kanalisera medborgarnas inflytanden. Vi har från moderat sida reserverat oss på ett antal punkter. En av dem handlar om att vi anser att man ska kunna ha kommunala extraval. I kommuner där förändringar i förutsättningarna har uppstått eller där en regerande majoritet mycket uppenbart bryter mot uttalade vallöften eller i andra sammanhang där förutsättningarna är så förändrade ska man kunna ha extraval. Det ska också vara möjligt för en majoritet att för att lägga fram en ny politik, med hänsyn till att nya förutsättningar har uppstått, gå ut i extraval. Jag skulle kunna ta ett exempel. I skulle det kunna vara möjligt för den nuvarande majoriteten, när man har konstaterat att man egentligen inte kan hålla något av de vallöften man gick till val på men ändå vill finna legitimitet i den nya politik man vill föra, att gå till väljarna och begära ett mandat för att föra en annan politik än den man förde fram före valet. Jag menar inte att detta är det mest sannolika i just det här fallet. Men det bör finnas en möjlighet för de politiska majoriteter som på det här viset vill bygga en legitimitet för sin politik att också söka mandat från väljarna genom ett extraval när förutsättningarna har blivit förändrade. Vi vill också göra det lättare att kalla till kommunala folkomröstningar. Vi tycker att det är rätt rimligt att det ska finnas en möjlighet för medborgarna, bättre än , att på olika sätt sätta upp de krav, de regler och de begränsningar som bör gälla för den styrande majoriteten i kommunen. Men det är också så, herr talman, att den fråga som kanske kommer att tilldra sig störst intresse i det här betänkandet, och där det också finns den mest tydliga skiljelinjen i diskussionen, handlar om den kommunala demokratin i form av hur vi indelar i landsting och kommuner. Sakläget är att en minoritet i utskottet, som däremot motsvarar en majoritet i kammaren, är för en förändring av lagstiftningen när det gäller indelning av riket i kommuner och landsting. Den minoriteten har i utskottet krävt och föreslagit att man inom utskottet ska bereda ett lagförslag som gör detta möjligt. Det har vi sett som angeläget av det skälet att inte genom sin uppmaning till regeringen att göra förändringar har lyckats få någon förändring till stånd genom förslag från regeringen, trots att har uttalat sig för sådana förändringar när det gäller indelningen av kommuner och landsting. Vi har fått frågan aktualiserad i hög grad genom fallet , där en mycket tydlig och uppenbar majoritet av medborgarna vill byta länstillhörighet från till län. Denna viljeinriktning har kommit regeringen mycket tydligt till del. har mycket noggrant analyserat och prövat förutsättningarna och uttalat sig för en överflyttning av från till län. Ett viktigt skäl till detta är att de ekonomiska och befolkningsmässiga förändringarna är av det slaget att det i alla fall av medborgarna i upplevs som mer naturligt och rimligt att tillhöra län när det gäller arbetsplatser, ekonomisk utveckling, kommunikationer med mycket mera. Likväl har regeringen underlåtit eller nonchalerat att genomföra den förändring som har kommit till uttryck i ett folkligt initiativ i kommunen och trots att den utredningsverksamhet som har genomfört också har visat på ett godkännande. Då står vi i ett läge där har uttryckt en fast vilja och regeringen har låtit bli att genomföra de förändringar som har krävt.