prot · GR0927 · 2003-11-13 00:00:00 — Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till suppleant i () Talmannen meddelade att () anhållit om föräldraledighet den 20 november31 december. Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen anmälde att (fp) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM27 Förordningen om konsumentskyddssamarbete KOM(2003)443 till lagutskottet 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU3 Arkitektur, form och design Punkt 2 (Vikten av form och design) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 253 för utskottet 48 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:126 s, 41 fp, 29 kd, 24 v, 17 c, 16 mp För res. 1: 47 m, 1 kd Frånvarande: 18 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 4 (Hantverksutbildning) 1. utskottet 2. res. 3 (m, kd, c) 3. res. 4 (fp) Förberedande votering: 94 för res. 3 56 för res. 4 148 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 94 för res. 3 58 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 23 v För res. 3: 47 m, 30 kd, 17 c Avstod: 41 fp, 1 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 5 (Enprocentsregel för konstnärlig utsmyckning vid icke-statligt byggande) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 261 för utskottet 38 för res. 5 2 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 41 fp, 30 kd, 17 c För res. 5: 24 v, 14 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU2 Godkännande av ändringar i om val till , m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU3 Frågor om demokrati Punkt 4 (Möjlighet att behålla uppdrag vid flyttning) 1. utskottet 2. res. 2 (c, mp) Votering: 239 för utskottet 62 för res. 2 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 40 fp, 2 kd, 24 v För res. 2: 1 fp, 28 kd, 17 c, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 8 (Direktvalda kommundelsnämnder) 1. utskottet 2. res. 3 (v, fp, c, mp) Votering: 201 för utskottet 98 för res. 3 2 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 28 kd För res. 3: 41 fp, 24 v, 17 c, 16 mp Avstod: 2 kd Frånvarande: 18 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 9 (Kommunala extraval) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 148 för utskottet 151 för res. 4 50 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 24 v För res. 4: 47 m, 41 fp, 30 kd, 17 c, 16 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 11 (Folkomröstningsinitiativ) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 6 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 148 för utskottet 151 för res. 6 50 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 24 v För res. 6: 47 m, 41 fp, 30 kd, 17 c, 16 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Punkt 18 (Indelningsfrågor) 1. utskottet 2. res. 9 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 148 för utskottet 151 för res. 9 50 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 24 v För res. 9: 47 m, 41 fp, 30 kd, 17 c, 16 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 6 v, 5 c, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (): Den svenska staten är största företagsägare. förvaltas 59 företag eller koncerner. Det är alldeles för många. Statens främsta näringspolitiska uppgift är i stället att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten uppträder som ägare som man ansvarar för att skapa de regler som gäller för näringslivet uppstår problem. Grundprincipen bör därför vara att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. Det innebär att statens företagsägande måste minskas dramatiskt. Det är enbart där starka samhällsintressen motiverar ett statligt ägande som staten även fortsatt ska vara företagsägare. Därför kräver vi att regeringen i den årliga redogörelsen för bolag med statligt ägande för varje bolag redovisar vilka samhällsintressen som motiverar ett fortsatt statligt ägande och att regeringen under lägger fram förslag till en privatiseringsplan för bolag där fortsatt koppling till staten inte kan motiveras. revisorer granskade 1997 statens roll som bolagsägare. Den granskningen resulterade i flera förslag som syftade till att stärka ägarrollen. I den skrivelse vi nu har haft att ta ställning till redovisas revisorernas nya granskning som omfattar styrningen och uppföljningen av de statliga bolagens verksamheter, roll samt bolagsledningarnas löner och förmåner. Flera av iakttagelserna som revisorerna gjorde redan vid granskning visar sig nu kvarstå. Revisorerna kritiserar att staten fortfarande blandar övergripande mål, verksamhetsmål och ekonomiska mål i en lång rad olika dokument. Bolagsordningarna anger inte alltid syftet med verksamheten. Det framgår exempelvis inte om verksamheten syftar till någonting annat än att gå med vinst. Revisorerna ger en bild av betydande förvirring inom delar av den statliga bolagssektorn. De olika regeringsdepartementen har ingen enhetlig uppfattning om vilka styrdokument som företrädesvis bör användas. Det förekommer att bolag utvecklar affärsidéer och mål utan att det finns nämnvärd täckning i officiella styrdokument. Andra bolag expanderar sidoverksamheter som saknar egentlig grund i bolagsordningen. Tydliga avkastningskrav och en fastställd utdelningspolicy finns inte alltid angivna för statliga företag som ska gå med vinst. För bolag med samhällsåtaganden missar regeringen att ställa krav på återredovisning av hur dessa åtaganden har uppfyllts. Därför är det inte mer än rimligt att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen, förvaltningen och uppföljningen av de statliga bolagens verksamheter. Detta har utskottets majoritet yrkat avslag på, vilket är anmärkningsvärt mot bakgrund av den kritik som revisorerna har riktat. Vi delar revisorernas kritik mot regeringen för de fortsatta bristerna i uppföljningen av de statliga bolagens verksamhet. Också bolagens återrapportering till regeringen måste förbättras avsevärt, bland annat i fråga om bolagens måluppfyllelse. Insynsfrågorna måste ägnas särskild uppmärksamhet. Hanteringen av många statliga bolag visar att det finns betydande brister i form av mörkläggning och hemligstämpling. När det statliga bolaget hade extra bolagsstämma hemligstämplade till och med dagordningen till bolagsstämman. Riksdagsledamöter, som har rätt att närvara, kunde alltså inte i förväg få veta vilka frågor som stämman skulle avhandla. Allmänhet och journalister hade inte ens rätt att närvara. När SJ tvingades upprätta kontrollbalansräkning per hemlighölls denna för ledamöter ända fram till . Om motsvarande dispositioner som SJ:s hade ägt rum i ett företag noterat på Stockholmsbörsen hade en svensk varit ett faktum. När regeringen föreslog en kreditgaranti på 2 miljarder till gjorde man bedömningen att bolagets ekonomiska ställning inte kunde redovisas i propositionen och inte heller var nödvändig för beslut. Allt underlag var hemligstämplat. ledamöter skulle alltså inte få veta bakgrunden till behovet av nya friska pengar. Allmänheten, som ytterst får stå för risker och pengar, skulle heller inget få veta. Motsvarande hemlighetsmakeri har gällt när regeringen i fyra propositioner föreslagit rekonstruktion av , , och . Inga beslutsunderlag har redovisats i propositionerna, och departementets akter har hemligstämplats i sin helhet. I privata, börsnoterade bolag skulle ett likartat hemlighetsmakeri vara fullständigt otänkbart. Att inte redovisa viktiga ärenden på bolagsstämman strider mot börsreglerna. Att hemlighålla bolagets ekonomi för dem som ska ställa en garanti vore helt otänkbart, och att utestänga journalister från att närvara på bolagsstämman skulle verka mycket märkligt. Öppenheten i de statliga företagen måste öka. Det har krävt. Men majoriteten väljer att fortsätta värna hemlighetsmakeriet. Revisorerna konstaterar också att de statliga företagen tenderar att utnyttja det för vd mest förmånliga löne- respektive pensionsavtalet. I vissa bolag struntar man i regeringens riktlinjer och träffar avtal om betydligt högre löner än vad som gäller för generaldirektörer för affärsverken eller statliga myndigheter av motsvarande storlek. Än värre är att man i fem bolag har tillåtit en ordning som innebär att en avgången vd kan uppbära både avgångsvederlag och lön. Vi anser att regeringen nu måste återupprätta respekten för fastställda riktlinjer och vidta åtgärder för att säkerställa att det sker en avräkning från avgångsersättningen om vd erhåller ny anställning. Vi delar revisorernas uppfattning att regeringen måste ta ett fastare grepp över vilka pensionsavtal som ingås i de statliga bolagen. Vi har dessutom menat att man bör gå längre än revisorerna föreslår och avskaffa förekomsten av extra bonuslöner för företagsledarna i de statliga bolagen. I den frågan är Socialdemokraterna uppenbarligen splittrade. Medan Socialdemokraternas verkställande utskott för cirka en månad sedan beslöt att verkställande direktörer eller koncernchefer i statliga bolag fortsättningsvis inte ska få bonus var näringsminister av en helt annan uppfattning när han debatterade frågan med i . Han ansåg att det ska vara styrelsen som avgör dessa frågor och att den här typen av instrument i vissa fall krävs för att locka medarbetare. I de riktlinjer som regeringen efter de här påpekandena lämpligt nog antagit utan att invänta pågående beredning av revisorernas skrivelse tas flera steg i rätt riktning. kan vi konstatera att det rör sig om just riktlinjer, som inte är tvingande. Revisorernas förslag har varit enhälliga. Trots detta har majoriteten i utskottet valt att avstyrka samtliga förslag. Det är inte bara uppseendeväckande. Det är mycket anmärkningsvärt. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 1. 2 (): Statens viktigaste uppgift inom näringspolitiken är att ange ramar och regler för näringslivets verksamhet och skapa förutsättningar för en långsiktig tillväxt. När staten även uppträder som ägare och spelar på samma marknad som man bestämmer reglerna för skapar det stora problem, inte minst inom konkurrensområdet. Grundprincipen, herr talman, måste ändå vara att konkurrensutsatt verksamhet bedrivs bäst i privat regi och att det statliga ägandet måste begränsas till företag som har ett klart och tydligt samhällsintresse i sin verksamhet. Den snedvridna konkurrensen är ett stort problem. Det har vi redan konstaterat. Det behandlar vi i särskild ordning i en ganska omfattande konkurrensmotion, som jag gärna i det här sammanhanget vill hänvisa till. Arbetet med att minska statens företagsägande, som påbörjades under fyrpartiregeringen , måste återupptas. En privatisering av statliga företag kommer att skapa en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och en spridning av aktieägandet bland befolkningen. Intäkterna från försäljningarna kommer även att minska statens skuldsättning med tanke på att vi har en statlig företagskader som uppgår till i runda slängar . Den granskning av hur staten sköter sin uppgift som bolagsägare som gjorts av revisorer visar bland annat tydligt de problem och oklarheter som med nödvändighet uppstår när staten äger närmare 60 bolag med olika verksamheter, där det i de flesta fall är oklart vad det statliga ägandet egentligen syftar till. Kostnaderna för detta slentrianmässiga statliga ägande av företag blir ibland extra tydligt, som till exempel , när man begärde och fick ett kapitaltillskott från på till SJ. De problem som ledde till att SJ behövde ett kapitaltillskott var till övervägande del helt självförvållade. Att SJ fick det begärda kapitaltillskottet skapade också en bild av att ett statligt bolag kan bete sig oansvarigt och ändå lita på att få hjälp att lösa de ekonomiska problem som man själv varit med om att orsaka. Vi i delar i allt väsentligt den kritik som revisorer riktar mot bristerna i styrningen, förvaltningen och uppföljningen av de statliga bolagen. Det gäller bland annat bristen på konkreta mål för flera av de statliga bolagen, oklara styrdokument och eftersatt uppföljning av företagens verksamhet. Vi i anser att offentlig verksamhet ska bedrivas öppet med full insyn för medborgarna. Därför är aktiebolag en dålig form för offentlig verksamhet. Så länge staten äger aktiebolag bär ändå målen och de krav staten ställer på deras verksamhet vara klara och mycket tydliga. Revisorernas granskning visar att staten fortfarande använder sig av flera olika dokument i styrningen av sina företag. Oklarheten ökar av att departementen i sin tur är oense om vilka styrdokument som är de viktigaste. Vi i anser att varje statligt företag bör ha ett tydligt styrdokument som innehåller mål för och de krav som ställs på företagens verksamhet. Här ska man i rättvisans namn säga att regeringen bättrat sig. Men det återstår en hel del innan det är riktigt bra. Vi i instämmer i revisorernas förslag att alla statliga bolag ska ha en aktuell och genomarbetad bolagsordning där syftet för verksamheten anges och om syftet är något annat än att till exempel gå med vinst. Genom att tvingas ange syftet med statligt ägande i varje bolag måste regeringen ta aktiv ställning till om det verkligen finns ett motiv för ett fortsatt statligt ägande. En sådan prövning måste vara till fördel inte bara för staten och skattebetalarna utan också för de berörda företagen. På förslag av utskottet har revisorer också granskat anställningsvillkoren för ledningarna i de statliga företagen. Revisorerna fann bland annat att de verkställande direktörerna i vissa statliga företag hade betydligt högre löner än generaldirektörerna i statliga verk av motsvarande storlek. delar revisorernas bedömning att regeringen måste undersöka motiven bakom dessa löneskillnader, som strider mot regeringens egna riktlinjer. Vi anser också, i likhet med revisorerna, att det är otillfredsställande att staten inte har kontroll över vilka pensionsavtal som ingås för ledningarna i de statliga bolagen. Att staten i flera fall inte har haft det har framgått tydligt, inte minst genom det pensionsavtal slöt med sin verkställande direktör. Till anställningsvillkoren för ledningarna i företagen hör även eventuella bonusavtal. Revisorernas granskning har visat att bonusavtal är relativt sällsynt hos statens bolag. Men förekom de i åtminstone sex företag. Vi menar dock att företag som verkar på en marknad, även statliga företag, ska kunna betala sina ledningar marknadsmässiga ersättningar och även bonuslön när så är motiverat. Avtalen måste dock vara på en rimlig nivå. Villkoren för avtalen måste också framgå på ett öppet och mycket tydligt sätt. Revisorerna tar även upp frågan om sammansättning av styrelserna i de statliga företagen. Granskningen visar att staten ännu inte har uppfyllt målet att av ledamöterna i styrelsen ska vara kvinnor men vi är nära. har dock bara 6 av 60 statliga bolag en kvinna som verkställande direktör. 6 av 60 är kvinnor, resten är män! Vi i menar att det är viktigt att könsfördelningen blir jämnare även bland företagens verkställande ledningar. Här har utskottet kommit fram till samma uppfattning, vilket vi uppskattar mycket. Det är en tydlig och stark skrivning som utskottet står bakom och som jag innerligt hoppas att regeringen tar ad notam. I det här sammanhanget vill jag även lyfta fram hur viktigt det är att styrelserna i statens företag får en allsidig kompetens. Inte bara män och kvinnor födda i bör komma i fråga vid tillsättning av styrelsen utan även personer födda i andra länder. Personer med erfarenheter från verksamheter utanför kan tillföra mycket ny kunskap och se på frågor och problem med delvis annat sätt än personer med erfarenhet enbart från svenska förhållanden. Jag instämmer också i kritiken om bristfälliga underlag med alltför vidlyftig användning av hemligstämpel som regeringen regelmässigt ägnar sig åt. Det är ett ofog. I det stora hela är det en smula besvärligt för de statliga företagen just . Där är till exempel SJ med sina ständigt återkommande miljardförluster. Skattebetalarnas pengar måste fylla de hål som uppstår. SAS går med förlust och avskedar folk. otroligt stora vinster betalas av svenska skattebetalare som inte vill frysa i sina hem . Det är övervinster som inte kan förklaras så bra av ledningen. Det är samma företag som ska vara en ledstjärna i det svenska omställningsprogrammet vad gäller energiomställningen. Vi stänger kärnkraft med ena handen och startar gamla oljekraftverk med den andra handen. Det är en omställning som heter duga men kanske inte med den inriktning vi förväntade oss. Systembolaget figurerar i den största korruptionshärvan som det här landet någonsin har varit med om. Det här besväret kan uppstå, herr talman. Det är inget unikt för de statliga bolagen. Men det som gör det besvärligt är att det är skattebetalarnas pengar som försvinner. Jag yrkar bifall till reservation nr 6. 3 (): I tider då girigheten tycks växa och då korruptionen faktiskt har blivit verklighet också i är det att åter lyfta fram dygder som måttfullhet och rättrådighet som ledstjärnor för näringslivet. De företag där staten är ensam ägare eller majoritetsägare måste agera som goda föredömen och inte gå med i värsta busligan. Vi har nåtts av alarmerande rapporter om vanskötsel och missförhållanden i olika statligt ägda företag. Vi har bakom oss då det i princip har förekommit rapporter om dålig ekonomi eller bristande etik i statens företag. Det borde ha varit anledning nog för näringsministern att vara här och debattera frågan tillsammans med oss . Den senaste, och kanske mest uppseendeväckande, affären är den om mutor och korruption inom Systembolaget. Enligt uppgifter i medier från de utredare som arbetar med frågan kan så mycket som ett hundratal personer vara inblandade. i relation till antalet butiker som Systembolaget har innebär det att det finns en person i var fjärde butik som är inblandad i muthärvan. når oss dessutom beskedet via kvällspressen att det statliga bolaget är ett av de bolag som kanske har mutat. Hur har det kunnat bli så? Vin & Sprit är ett av de största producenterna och distributörerna av alkoholhaltiga drycker. Trots restriktiva alkoholpolitik och strikta lagstiftning vad gäller försäljning och marknadsföring av alkoholhaltiga drycker, har bolagets marknadsföring i utlandet tagit sig allt vidlyftigare svängar. I , där man liksom i har förbud mot spritreklam, startade Vin & Sprit ett livsstilsmagasin för ungdomar där man marknadsförde vodkan . I sponsrade man porrtidningen tävling om årets sexigaste utvikningstjej och passade på att lansera ett nytt spritmärke. Man arrangerade också nattklubbspartyn där unga människor erbjöds gratis sprit. Och är det mutanklagelserna mot Systembolaget. Hur har det kunnat bli så? Statens eget elbolag skär guld med täljkniv. Detta sker som det pris konsumenterna betalar för elen stiger kraftigare än andra priser. Den genomsnittliga prishöjningen på andra varor var . Då steg förstås vinst till hiskeliga höjder. steg vinsten till smått ofattbara . Det är miljarder som till stor del investeras i brunkolskraft i och , som inte på något sätt bidrar till att utveckla det ekologiska samhälle och hållbara energisystem som vi vill ha i . Därutöver är det statliga bolag som har de mest generösa bonusarna och fallskärmsavtalen, också jämfört med privata bolag i samma bransch. Det statliga bolagets direktörer berikar sig som svenska elkonsumenter tvingas gräva allt djupare ned i sina plånböcker för att behålla ljuset och värmen under kalla och mörka vintermånader. Hur har det kunnat bli så? Min tid räcker inte till för att beröra den skatteplanering som till exempel Posten har ägnat sig åt genom att sälja svenska dotterbolag via utlandet för att undgå beskattning. Jag har inte heller tid att redogöra för den prisdumpning som SJ har sysslat med och som förde bolaget fram till ruinens brant. Inte heller har jag tid att ta upp turerna i Svenska skogsplantor eller . Men listan på statligt ägda företag där etiken brister och där ägarstyrningen minst sagt är svajig verkar kunna göras hur lång som helst. Hur har det kunnat bli så här? förtroendekommission och regeringens etiksamtal med näringslivet borde också rikta ljuset mot den egna verksamheten i de statliga bolagen. revisorer har, precis som de två tidigare talarna noga har redogjort för, pekat på tydliga bevis på att den statliga företagssfären inte fungerar som den ska. har gång på gång tvingats till brandkårsutryckningar där beslutsunderlagen varit minst sagt bristfälliga, där öppenheten har varit minimal och där massor av dokument har hemligstämplats för att släppas med väldigt kort tidsintervall innan vi ledamöter ska fatta beslut. Trots att alla vet att detta är den historia vi har väljer utskottets majoritet, bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, att strunta i de förbättringsförslag som revisorerna pekar på och att strunta i alla de motioner som vi från den borgerliga oppositionen har skrivit där vi föreslår förbättringar för att vi ska kunna få sundare och bättre fungerande statliga företag. Det är inte bara häpnadsväckande det är pinsamt. Undergivenheten inför regeringsmakten och oviljan att påta sig det ledarskap som svenska folket bör kunna förvänta sig av genomsyrar detta betänkande. På punkt efter punkt hänvisar majoriteten till att arbete pågår inom . På punkt efter punkt ger utskottet fria tyglar åt regeringen att förvalta svenska folkets gemensamma aktieportfölj en förmögenhet som uppskattas vara värd . Majoriteten här i rymmer från sitt ansvar att faktiskt tillse att statligt ägda bolag ska agera sjyst både internt i den egna organisationen och externt på marknaden. har motionerat om behovet av etiska riktlinjer för statens företag och för regeringens förvaltning, men det här avstyrker man. Bolagens styrelser ska, enligt utskottsmajoriteten, själva tillse att hålla en god etisk standard. Men detta fungerar ju bevisligen inte. K G Abramsson, och måste vara både blinda och döva om de inte ser behovet av att strama upp verksamheten. Misskött ekonomi, hemligstämpling, tvivelaktiga affärer, agerande tvärtemot andra politiska mål, mutskandaler och skyhöga bonusavtal allt det där tycker ni uppenbarligen är ganska okej, eftersom ni struntar i revisorernas allvarliga kritik. Den likgiltighet som sprider sig är farlig, och det oavsett vem som sitter vid makten. Utskottets röst hade behövts i frågan om statliga företag. Även socialdemokratiska ministrar är ofullkomliga. När och 200 000 arbetstillfällen står på spel anser jag att i alla fall hade kunnat bemöda sig om några tillkännagivanden. har arbetat mycket aktivt med frågor som rör de statligt ägda bolagen. Under resans gång har det blivit alltmer klart för oss att regeringen tillsammans med partier behöver utarbeta en ny modell för hur frågor kring statliga bolag handläggs, detta för att öka riksdagspartiernas insyn i den statliga bolagssfären som man naturligtvis upprätthåller den sekretess kring affärshemligheter som är nödvändig. Vi kristdemokrater menar att öppenheten måste öka och att möjligheter till insyn måste öka.