prot · GR0912 · 2003-10-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 2, 3 och . Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i bostadsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdragen som ledamot i och som ledamot i krigsdelegation . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till finansutskottet och utrikesutskottet Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet och utrikesutskottet under föräldraledighet. Talmannen förklarade vald den 14 oktober8 november till suppleant i finansutskottet () suppleant i utrikesutskottet () 4 § Anmälan om förändringar i regeringens sammansättning Från statsminister hade följande skrivelse inkommit: Till talman i regeringens sammansättning Jag har fattat följande beslut angående regeringens sammansättning. har entledigats från uppdragen att vara ställföreträdande statsminister och statsråd fr.o.m. . har entledigats som statsråd och chef för fr.o.m. . har förordnats som statsråd och chef för fr.o.m. . och har förordnats som statsråd fr.o.m. . Skrivelsen lades till handlingarna. Talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 28 oktober18 december. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Meddelande om debatt om förslaget till konstitutionellt fördrag för EU Talmannen meddelade att debatt om förslaget till konstitutionellt fördrag för EU skulle äga rum . 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellationerna 2003/04:13 och 11 Till Interpellation 2003/04:13 av () om nedskärningar i och interpellation 2003/04:11 av () om som en del av rättsväsendet Interpellationerna kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2003/04:12 Till Interpellation 2003/04:12 av om valutaspekulation Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden. Interpellation 2003/04:14 Till Interpellation 2003/04:14 av om gymnasiepolitiken efter Västeråsmodellens avbrytande Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är plenifria dagar och tjänsteresor. Interpellation 2003/04:15 Till Interpellation 2003/04:15 av () om regelbördan för företag kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är deltagande i ett planerat seminarium med personal. Interpellation 2003/04:20 Till Interpellation 2003/04:20 av om nedläggningar av CSN-kontor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 8 § Svar på interpellation 2003/04:7 om attityder till homosexuella 1 Statsrådet (): har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att regeringens representanter i fortsättningen inte uttrycker sig diskriminerande, nedsättande eller kränkande. Interpellationen har överlämnats till mig. Frågan är ställd mot bakgrund av ett påstått uttalande av dåvarande statsrådet i samband med ett seminarium. Jag har inte för avsikt att recensera de uttalanden han må ha gjort utan besvarar frågan generellt. Handlingar, uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp demokratin. Det är därför viktigt att slå vakt om principen om alla människors lika värde. Ett arbete i linje med den grundsynen är mycket högt prioriterat och genomsyrar regeringens politik. Här kan nämnas regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59) som följdes av regeringens handlingsplan för mänskliga rättigheter (skr. 2001/02:83). I den svenska lagstiftningen finns det vidare åtskilliga regler till skydd mot rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska yttringar liksom mot diskriminering. På regeringens initiativ har det straffrättsliga skyddet när det gäller hets mot bland annat homosexuella förstärkts, och en ny civilrättslig diskrimineringslagstiftning har antagits och också trätt i kraft. Genom den lagen förbjuds diskriminering på en rad områden, som bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning och tillgång till varor, tjänster och bostäder. Arbetet pågår förstås för att ytterligare förstärka skyddet mot diskriminering. Men detta är inte tillräckligt. Arbetet med att motverka handlingar eller uttryck som kan vara diskriminerande, nedsättande eller kränkande måste föras ständigt inom olika delar av samhället och på alla nivåer; detta gäller givetvis också inom politiken. Regeringens representanter, politiska partier och folkvalda måste offentligt ta ställning varhelst och närhelst människor kränks eller förnekas grundläggande mänskliga rättigheter. Lika viktigt är att de folkvalda och de politiska partierna har ett genomtänkt förhållningssätt till de här frågorna och undviker sådant som kan uppfattas som diskriminerande, nedsättande eller kränkande. Vi har dock långt kvar dit. För att komma till rätta med detta måste vi våga ifrågasätta djupt rotade föreställningar både hos oss själva ibland och inom våra respektive organisationer. Detta gäller givetvis också inom regeringen. Ett stort ansvar vilar på mig som ansvarig för frågor om demokrati och mänskliga rättigheter, och det ansvaret kommer jag, även i fortsättningen, att ta. 2 (): Jag ska be att få tacka ministern för svaret. Den här interpellationen ställdes ursprungligen till statsminister , eftersom han är ansvarig dels för vilka personer som blir statsråd i de regeringar som han väljer att bilda, dels för vad dessa hittar på i sina respektive uppdrag. står i stället här i kammaren. Det kan fler med mig tycka är lite märkligt med tanke på att det just är det enskilda statsrådet handlingar och ord som är grunden för den här interpellationen. Eftersom statsministern är ensam ansvarig inför för den regering han velat sätta samman är det lite märkligt att han bollar över frågorna till statsrådet . Det tycker jag tyder på ett ointresse från hans sida i den här frågan. nedsättande kommentarer på Sidas seminarium om regeringens utvecklingsproposition upprörde många människor i vårt land, inte bara de som kände sig kränkta över statsrådets nonchalans inför de frågor som riktades på seminariet, utan också de som förfärades av brist på förståelse för kritiken. Det allra mest anmärkningsvärda är inte det numera före detta statsrådet uttalande i sig, hans användande av ordet bögfrågor eller hans vägran att be om ursäkt under hans period som statsråd blev svenska folket tyvärr rätt vant vid det beteendet i ett flertal politiska frågor. Det allvarliga var och är att ingick i en regering som i många sammanhang pratar vitt och brett och högt om allt man gör för att motverka diskriminering. nämnde till exempel i sitt svar en mängd saker som regeringen har gjort eller avser att göra. Visst är listan både lång och omfattande, men frågan är med vilken trovärdighet regeringen kan bedriva sitt arbete om inte ord och handling hänger ihop. Jag vill naturligtvis inte hyckla i kammaren. Jag och ogillar i stora stycken den politik som regeringen bedriver på diskrimineringsområdet. Vi tycker inte att lösningen på problemen är stora kollektivistiska penseldrag, generella åtgärder och en politik som alltid strävar efter att dela in människor i olika grupper snarare än att lösa problemen med utgångspunkt från individer. Vi vill se en annan politik, och det kämpar vi för här i kammaren och utanför så fort vi kommer åt. Men för att vi föreslår en alternativ inriktning på politiken är det inte rimligt att lyssna stillatigande när företrädare för regeringen inte lever som de lär. Det ställs helt enkelt väsentligt högre krav på den som gör anspråk på ledartröjan i dessa frågor. Tycker att statsministerns och regeringens hantering av uttalande har skapat ett högre förtroende än tidigare? Vad tycker egentligen att kommentarer sade om hans människosyn? Varför bad ingen från regeringen om ursäkt till alla dem som är homosexuella eller på annat sätt kunde ha uppfattat sig som kränkta av uttalandet? Jag själv som kallar mig för bisexuell tycker inte att det var särskilt trevligt att höra uttalandet från . Att han nu fick gå kan visserligen ses som ett resultat av hans uttalande, men känner inte regeringen att det vore på sin plats att visa respekt inför de personer som upplever sig som diskriminerade när något sådant inträffar i ? 3 Statsrådet (): försöker att få det till att det skulle vara ett ointresse hos statsministern för dessa frågor därför att jag står här . Det är inte fallet, och det tror jag att är väl medveten om själv. Jag är det statsråd i regeringen som är ansvarigt för allt arbete som handlar om kamp mot diskriminering. Därför är det ganska naturligt att jag också svarar på frågan . Det är inte heller sant som sade att regeringen bara pratar vitt och brett, ofta och gärna. I de här frågorna, liksom i många andra frågor, har regeringen agerat mycket. är det land tillsammans med som gör mest i världen för homosexuellas rättigheter enligt den undersökning som de homosexuellas världsorganisation har gjort. Men vi är inte nöjda med det. Precis som jag försökte få fram i svaret handlar arbetet dels om kamp mot diskriminering, dels om lagstiftningen och dels om samhällets organ och organisationer. Men det här handlar också om hur var och en av oss förhåller sig, uttrycker sig och själv funderar över var gränserna går för kränkande beteende. Den debatten är viktig. Jag kan stå här i talarstol och säga att jag arbetar för bögar, lesbiska och bisexuella. Det är inte ett kränkande uttalande att använda ordet bög. Det vore märkligt om debatten skulle handla om det. Det handlar alltid om vad man menar, hur man säger saker och i vilka sammanhang man säger saker. Det är många som har anledning att fundera över det. Jag kan fortfarande stå här som regeringsledamot och stolt säga att den här regeringen verkligen prioriterar kampen mot diskriminering och för homosexuellas rättigheter. Vi har kommit långt, men det är väldigt mycket kvar. är det många individer som måste reflektera över hur tillståndet är för homosexuella, bögar, lesbiska, bisexuella och transpersoner i . Det är mycket kvar att göra, och det tror jag att och jag är överens om. 4 (): Jag har här i min hand en artikel från som refererar den presskonferens där avgång meddelades. I den artikeln säger statsminister att han har fortsatt fullt förtroende för och att han är mycket nöjd med hans insatser som statsråd. sade i sitt första inlägg att regeringens representanter, politiska partier och folkvalda måste offentligt ta ställning varhelst och närhelst människor kränks eller förnekas grundläggande mänskliga rättigheter. En sådan inställning, lovvärd som den är, kräver dock att den upp av konkret handling. Om ett statsråd fäller nedsättande kommentarer och möts av en massiv kritik för detta har statsministern egentligen bara två alternativ. Antingen instämmer han i statsrådets bedömning och försvarar agerandet, eller också gör han det motsatta och tar avstånd. Det säger förvisso rätt mycket om inställning i frågan att han inte bara ger sitt oreserverade stöd till uttalande och försvarar hans samlade insatser som statsråd. Dessutom vill han att ska stödja kandidatur till ordförandeposten i FN:s internationella kommission för migration. Det är en kommission som bland annat ska hantera just frågor kring homosexuellas ställning som flyktingar. Att sätta bocken till trädgårdsmästare är ett uttryck som osökt stiger fram när man får reda på sådana saker. Kanske är det så vi ska tolka agerande, nämligen som ett uttryck för hur regeringen egentligen ser på frågorna. På presskonferenser, på kongresser och till och med i dessa sammanhang passar de stora orden. Men i den lilla världen, när det kommer till våra egna personliga attityder, väljer regeringen uppenbarligen en annan linje. Där ges det tydligen, enligt statsministerns egna ord, ett oreserverat bifall till dumheter, till kränkande och till nedsättande kommentarer. 5 Statsrådet (): Det här tillfället används av som något slags vendetta mot , hela hans politiska karriär, heder och ära. Det vill jag verkligen protestera mot. Det blir att förlöjliga den frågeställning som den här debatten hade kunnat handla om. Jag vill vidhålla med en dåres envishet att den här regeringen har visat att det inte bara är fråga om prat utan också om handling, att arbeta mot diskriminering, inte minst när det gäller homosexuellas rättigheter. Jag vill upprepa: Att arbeta för bögfrågor är viktigt. Det är en stor del av att också arbeta mot diskriminering. Man ska vara mycket noga med, när man anklagar människor för kränkande eller diskriminerande beteende, att inte blanda ihop det med en allmän vendetta mot en socialdemokrat som man inte tycker om. Det är inte på sin plats i denna fråga. 6 (): Att säkerställa att regeringens representanter inte uttrycker sig nedsättande kräver i mitt tycke mer än att i talarstolen prata om de rent politiska åtgärderna, som ett svar till vad sade sist. Det kräver att man rannsakar sitt eget samvete. Eftersom har valt att inte närvara här låter sig detta inte göras när det gäller regeringschefens samlade inställning till diskrimineringsfrågorna. Jag tycker att man kan ställa högre krav på ett statsråd än på andra medborgare i vårt land. Jag tror också att det här landets medborgare stöds av regeringsföreträdare som säger ett och gör annat. Det går inte att skriva lagar i människors hjärtan. Det går bara att hoppas att folk som felar är stora nog att be om ursäkt. Det här fallet visar tydligt varför kampen mot diskriminering måste börja hos den enskilde, oavsett om man heter eller . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2003/04:16 om dold diskriminering 7 Statsrådet (): har frågat mig hur jag avser att agera för att fler metoder såsom praktikprövning blir möjliga att använda i för att bevisa, utreda och forska kring förekomsten av diskriminering, om jag avser att verka för att följa och om jag avser att verka för andra metoder som kan användas för att bevisa, utreda och forska kring diskrimineringens verkliga utbredning. Det är viktiga och intressanta frågor som tar upp. Mycket har förvisso redan gjorts för att komma till rätta med diskrimineringen och för att kartlägga dess omfattning. Det civilrättsliga skyddet mot diskriminering har förstärkts kraftigt genom en ny lag . Den nya lagen utvidgar skyddet till ett flertal samhällsområden och ger de olika diskrimineringsombudsmännen ökade befogenheter. Regeringen har också tagit initiativ till flera utredningar på området. arbetar för att samordna och förstärka diskrimineringslagstiftningen, och Integrationspolitiska maktutredningen undersöker bland annat strukturella hinder för invandrares makt och inflytande. tillsattes dessutom en utredning med uppgift att redovisa kunskap om och föreslå åtgärder mot just strukturell diskriminering. har regeringen också tillsatt en utredning om diskriminering inom bland annat skolväsendet. Det övergripande syftet med alla dessa åtgärder är självfallet att komma åt diskrimineringen. Om de inte visar sig få den effekt som vi önskar är jag öppen för att överväga också andra metoder, till exempel en ökad användning av just praktikprövning. Det finns förvisso fortfarande komplicerade frågor förknippade med att använda metoder som praktikprövning. Det finns bland annat en koppling till så kallade provokativa åtgärder. Frågor om sådana förslag inom rättsväsendet har utretts av Beredningen för rättsväsendets utveckling. De frågorna bereds inom . Men när det gäller forskning avser jag att , på initiativ, ta upp en diskussion med forskarsamhället för att se på möjligheterna att använda metoder som till exempel praktikprövning. 8 (): Först och främst vill jag tacka ministern för det väldigt positiva svaret. Diskrimineringen är ett allvarligt och utbrett problem. Den hotar tillväxten, bidrar till ett ökat utanförskap och kränker människovärdet. Att det förekommer diskriminering, till exempel etnisk diskriminering, vet vi. DO har tagit emot 255 anmälningar för diskriminering i arbetslivet, 24 anmälningar för diskriminering i landets högskolor och 276 anmälningar för diskriminering i övriga samhällslivet. granskade 400 forskningsrapporter inför publicerandet av verkets årliga rapport på arbetsmarknadsområdet, och de visar i all sin tydlighet, vilket slår fast: Diskrimineringen är bevisad. Men hur omfattande och utbredd är då den här diskrimineringen? Det vet vi inte. Kommer alla de åtgärder som har vidtagits, som ministern har tagit upp i sitt svar, att ge effekter, de önskade effekter vi vill se? Det kommer vi inte heller att få veta. Inte heller den integrationspolitiska eller den nya utredningen om strukturell diskriminering kommer att kunna ge oss svar på hur omfattande och utbredd diskrimineringen verkligen är i . Det är viktigt att få reda på diskrimineringens utbredning mycket viktigt. Alla diskussioner och ansträngningar skulle då i stället handla om att komma åt och bekämpa diskrimineringen. diskuterar fortfarande väldigt många i stället om diskriminering verkligen över huvud taget förekommer, om den förekommer hur omfattande den är och att om det finns diskriminering kanske den inte är det viktigaste skälet till att människor till exempel inte ges jobb. I min interpellation har jag pekat på en möjlig metod för att komma åt det problemet och få en verklig bild av diskrimineringens ansikte i . Det är practice testing, eller situationstestning det kallas olika. Metoden skulle i förlängningen kunna användas för att kontrollera branscher där man vet att diskriminering är mycket vanligt förekommande. Den skulle också kunna användas för att säkra bevis. har exempelvis DO valt att inte använda denna metod. Man är inte helt säker på att en sådan metod skulle accepteras som bevis i en svensk domstol. Enligt DO finns det dock inga formella hinder för dem att använda de här metoderna i . Man kan dessutom inte jämställa denna metod med brottsprovokation, menar DO. hävdas att detta är en metod som skulle vara oetisk och kontroversiell. Men, herr talman, personligen kan jag inte tänka mig något mer oetiskt än när en människas människovärde kränks. Dessutom är metoden inte längre särskilt kontroversiell. Det är flera länder som redan använder sig av detta . påbörjade ett sådant arbete för att motverka diskriminering i arbetslivet. Bland annat gjordes jämförande studier i , , och . Också och har använt sig av denna metod. Alltfler i menar också att den här metoden skulle behövas för att man ska kunna få den verkliga bilden av diskrimineringens utbredning. , DO och utredarna i krävde det tillsammans i ett utspel. Det gläder mig att ministern avser att ta en diskussion med forskarsamhället. har nämligen tidigare avvisat möjligheten att ge ekonomiskt stöd till denna typ av forskning. Jag får dessutom signaler att det finns forskare som inte vågar ta steget fullt ut. Därför är ministerns initiativ mycket bra och ett välkommet steg, som många länge efterfrågat. Jag vill ändå fråga ministern: ministern beredd att se till att det framöver finns finansiellt stöd för denna typ av forskning? 9 AXEL DARVIK (fp): Jag skulle först vilja tacka statsrådet, som har kommit hit och svarat på interpellationen, men framför allt också tacka interpellanten, som har lyft upp denna mycket viktiga fråga så att vi nu kan diskutera den här. Jag skulle vilja belysa framför allt det som tar upp i sin interpellation, nämligen diskrimineringen på bostadsmarknaden. Segregationen här i är mycket stor. Särskilt hårt drabbade är våra storstäder. , och är tydliga exempel där stora bostadsområden har en extrem överrepresentation av personer med utländsk bakgrund. Undersökningar visar till och med att kan ha de mest segregerade storstäderna i hela . Man kan till exempel titta på en stad som , som har en mycket tydlig klyvning i en nordöstlig och en sydvästlig riktning. I nordöst hittar man stadsdelar som , , och , medan man i sydväst ser välmående villakvarter. Integrationspolitiken har också misslyckats kapitalt med sitt uppdrag. Snarare kanske man motverkar sitt eget syfte, när man förpassar människor till passivt bidragsberoende i stället för att skapa riktiga arbeten. Lägg därtill en omfattande diskriminering på bostadsmarknaden av vissa aktörer. Detta gör att de som vill bryta segregationen inte kan göra det. De stöter ständigt på svårigheter i kontakter med hyresvärdar och bostadsmäklare. Det finns också tydliga indikationer på att det är betydligt svårare att få banklån för en person som har ett utländskt efternamn än för någon som heter , , eller någonting sådant. De individer som vill lämna betongförorterna har väldigt svårt att göra det och får inte de möjligheterna. Dessa dolda hinder som finns är oerhört effektiva. Men de är också desto mer kränkande för den enskilda individen. Därför frågar jag statsrådet om hon ämnar föreslå för regeringen att man gör något mer för att just motverka diskrimineringen på bostadsmarknaden, som är ett mycket stort problem . 10 Statsrådet (): Jag vill börja med att vända mig till . Det var ett riktigt påpekade som han gjorde i början, nämligen att vi inte vet vilken omfattning den dolda diskrimineringen har. Det är därför vi kallar den just dold. Jag tror ändå att vi på ganska goda grunder kan anta att diskrimineringen är väldigt mycket större än antalet anmälningar till våra olika diskrimineringsombudsmän mycket mycket större. Praktikprövning har dykt upp som ett sätt att synliggöra det som är osynligt. Jag tycker att det är intressant. Den här debatten förs ofta utifrån två delar. Den ena är det som man kanske snarare menar med brottsprovokationen, om man direkt ska kunna använda detta i bevisföring, i rättsfall. Den frågan har då många komplicerade minor att vandra på. Men den finns nu hos på . Den andra delen kan vi använda på många sätt. Jag tycker också att det är bra, precis som Axel Darvik sade, att det här kommer upp . Individen kan använda det. Det görs också av många . En person som heter och som har sökt bostad får inte lägenhet därför att värden säger nej, säger att det inte finns några lediga. Om han ber sin kompis, som heter , ringa upp får hon komma och titta på lägenheten. Det är ett sätt att visa på en dold diskriminering. Organisationer kan använda det. En av mina favoritorganisationer, SOS Racisme i , gjorde en räd på lyxhotellen vid . Människor som hade en mörkare hudfärg än den som solen ger vissa försökte checka in på hotellen, med mycket alarmerande resultat. Medierna kan använda det. Radio gjorde ett mycket bra reportage, med en omvänd form av diskriminering. Så kallade svenskfödda människor ringde och sade att de inte ville bo ihop med invandrare och frågade om man kunde ordna det, och de fick väldigt ofta hjälp. Forskningen borde också kunna använda det, för att ge oss lite mer kött på benen. När jag säger att jag vill ta upp den här diskussionen med forskarsamhället, om resursbristen eller om man behöver peka ut det här området som viktigt för att också kunna forska runt det, är det självklart att jag absolut är beredd att bidra till det och ta den diskussionen med utbildningsministern, forskningsministern. Axel Darvik tar också upp en intressant frågeställning som framför allt bottnar i beskrivningen av bostadssegregationen, som ju alltid har varit stark i våra storstäder. På 40-, var det mer en klassmässig segregation, men har den fått alltmer etniska förtecken, precis som Axel Darvik sade. Sedan tycker jag men det är kanske en annan debatt att det är att ta i något våldsamt att säga att allt i integrationspolitiken är misslyckat. Det tycker inte jag. Integrationspolitiken har inte lyckats . Den pågår i och i alla länder i som kämpar med dessa problem.