prot · GQ09107 · 2003-05-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:107Tisdagen den 20 majKl. 14.00 - 16.2118.00 - 20.43Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 maj.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:316Till riksdagenInterpellation 2002/03:316 av om import av sockerhaltiga dryckerInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 2003.Skälet till dröjsmålet är utländskt besök.Stockholm den 14 maj 2003UtrikesdepartementetLeif PagrotskyInterpellation 2002/03:325Till riksdagenInterpellation 2002/03:325 av omvillkoren för kvinnors företagandeInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är utländskt besök.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetLeif PagrotskyEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschefInterpellation 2002/03:328Till riksdagenInterpellation 2002/03:328 av () om de förtroendevaldas roll i samband med strej-kerInterpellationen kommer att besvaras den 26 maj2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetHans KarlssonEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschefInterpellation 2002/03:331Till riksdagenInterpellation 2002/03:331 av ()om regelverk för arbetskraftsinvandringInterpellationen kommer att besvaras den 26 maj2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetHans KarlssonEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschefInterpellation 2002/03:337Till riksdagenInterpellation 2002/03:337 av ()om kvinnors företagandeInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är utländskt besök.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetLeif PagrotskyEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschefInterpellation 2002/03:355Till riksdagenInterpellation 2002/03:355 av ()om samordningen i arbetsmarknadspolitikenInterpellationen kommer att besvaras den 26 maj2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetHans KarlssonEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschefInterpellation 2002/03:358Till riksdagenInterpellation 2002/03:358 av () om ordbokInterpellationen kommer att besvaras den 27 maj2003.Skälet till dröjsmålet är utländskt besök.Stockholm den 19 maj 2003NäringsdepartementetLeif PagrotskyEnligt uppdragFredrik AhlénTf. expeditionschef3 § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:368Till riksdagenInterpellation 2002/03:368 av () om skyddsjakt av rovdjurMinistern har inte funnit någon debattdag sompassar före sommaruppehållet på grund av resor tillBryssel.Stockholm den 13 maj 2003JordbruksdepartementetAnn-Christin NykvistEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 2002/03:369Till riksdagenInterpellation 2002/03:369 av ()om villkor för ett livskraftigt lantbruk i SverigeMinistern har inte funnit någon debattdag sompassar före sommaruppehållet på grund av resor tillBryssel.Stockholm den 13 maj 2003JordbruksdepartementetAnn-Christin NykvistEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschef4 § Svar på interpellation 2002/03:306 om sä-kerhetsdepartement i stället för försvarsdeparte-mentAnf. 1 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att påskynda utvecklingen mot ett störrefokus på civila hot och olyckor, på bekostnad avmilitära hot, och om jag är redo att också låta dennautveckling få betydelse i resursfördelningen.Lars har vidare frågat mig om jag avseratt vidta någon åtgärd för att även fortsättningsviskunna ge en samlad bedömning av olyckor och sä-kerhetsarbetet i . Han frågar också om jagavser att säkerställa att det nationella centrumet förerfarenhetsåterföring från olyckor kan bygga ut sinverksamhet i i enlighet med tidigare fatta-de beslut.De frågor interpellanten ställt till mig berör tvåolika områden. Jag tänker därför besvara dem i turoch ordning.Begreppet civil säkerhet avser en mängd åtgärderinom ett stort antal politikområden som alla syftar tillatt trygga medborgarnas säkerhet. Verksamheten kantill exempel avse livsmedelspolitiken, energipolitiken,trafikpolitiken eller rättsväsendet. Denna vardags-verksamhet utgör också grunden för att samhället skaklara av även allvarligare händelser.Försvarsdepartementets ansvarsområde avser tillväsentlig del åtgärder som gäller höjd beredskap.Totalförsvarsresurserna kan dock i vissa specifika fallbidra till samhällets samlade förmåga att hanteraallvarligare fredstida händelser.Jag vill betona att regeringen under en följd av århar ökat fokuseringen på civila hot och risker. Sedan1996 omfattas försvarspolitiken av en vidgad syn påsamhällets hantering av hot och risker. En konsek-vens av detta är att de resurser som samhället förfogaröver ska kunna användas så effektivt som möjligt.Hanteringen av skilda hot och risker ska därför präg-las av en helhetssyn. En särskild ambition för bered-skapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred harockså formulerats.I propositionen om samhällets säkerhet och bered-skap, som överlämnades till ,redovisade regeringen åtgärder för att förbättra bådeden förebyggande verksamheten och krishanterings-förmågan. En ny myndighet, Krisberedskapsmyndig-heten, har också bildats för att bidra till detta.Enligt min mening har vi en god för-måga att klara allvarliga krissituationer. Efter genom-förda reformer kommer vår förmåga att förbättrasytterligare.När det sedan gäller militära hot lämnar Försvars-beredningen med jämna mellanrum, nu senast i rap-porten Säkrare grannskap - osäker värld, analyser avden säkerhetspolitiska utvecklingen i vår omvärld.Utifrån dessa görs sedan de ställningstaganden somligger till grund för vår försvarspolitiska inriktning.Avvägning och fördelning av resurser har ju sin ut-gångspunkt i slutsatserna av den säkerhetspolitiskabedömningen. Därmed utformas den försvarspolitiskainriktningen.Jag övergår nu till andra delen i interpellantensfrågeställning, den om en samlad bedömning avolyckor och säkerhetsarbete i och om detnationella centrumet för erfarenhetsåterföring frånolyckor.Räddningsverket fick genom regeringsbeslut den5 i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt i upprätta en funktion för statistik ocholycksuppföljning. Funktionen skulle kunna utgöra ensamordnande och gemensam resurs för det uppföljan-de arbetet inom det dåvarande politikområdet skyddmot olyckor. I regleringsbrevet gav rege-ringen i uppdrag att i samverkanmed berörda myndigheter och organisationer påbörjauppbyggnaden av en nationell resurs för olycksupp-följning och statistikföring. Syftet var att en samladbedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsar-betet i skulle kunna göras. Centrumet, offici-ellt frånolyckor, är en del av detta.Regeringen har i regleringsbrevet gettRäddningsverket i uppdrag att, i samverkan medberörda myndigheter och organisationer, fortsättauppbyggnaden i . Därmed ska en samladbedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsar-betet i kunna göras utifrån nationella, regio-nala och lokala behov. har den 27februari 2003 lämnat en delredovisning med förslagtill framtida finansiering och en bedömning av övrigaintressenters fortsatta deltagande. Uppdraget skaslutredovisas i samband med årsredovisningen för2003.Enligt regeringsbeslutet ominrättandet av centrumet är det önskvärt att verksam-heten i blir hållbar på lång sikt. En förut-sättning för detta är att centrumet blir en angelägenhetför hela samhället.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill tacka försvarsministern förhennes svar, som jag i huvudsak tolkar positivt.Som jag påpekade i min interpellation pågår deten omvärdering i samhället där civila hot och civilsäkerhet får en ökad betydelse och där den tidigarefokuseringen på militära hot tonas ned. Det blir allt-mer uppenbart att de resurser som läggs på stora ochosannolika hot som militär invasion är alltför omfat-tande och oproportionerligt stora jämfört med desatsningar som görs på vardagens säkerhet ocholyckor.För att vi ska få ett perspektiv på just de här var-dagliga olyckorna vill jag jämföra med vad som hän-de i . Nästan 3 000 män-niskor dog då i terrorattacken, och det är ungefär likamånga människor som dör i på grundav olyckor. dog 2 503 personer av olyckor ivårt land.En naturlig konsekvens av den omsvängning sompågår vore naturligtvis att Försvarsdepartementetdöps om till säkerhetsdepartementet och i väsentligthögre utsträckning än fokuserar på civil säker-het och civila olyckor. Min förhoppning är naturligt-vis att det här kommer att gå så snabbt att Sverigesförsta säkerhetsminister kommer att heta är också glad åt att regeringen delar min synpå att det behövs övergripande och tvärsektoriellaanalyser för att kunna fatta kloka beslut när det gällerprioriteringar av hur samhällets resurser ska användasför att öka medborgarnas säkerhet och förebyggaolyckor. Det var väldigt positivt att regeringen tidiga-re gav i uppdrag att starta Nationelltcentrum för erfarenhetsåterföring från olyckor, NCO,i Karlskoga.NCO publicerade en rapport, Olyckor isiffror, som ska vara återkommande. Därvisades bland annat att äldre är klart överrepresente-rade i olycksstatistiken och att äldres fallolyckor äromfattande och ett växande problem som både skaparlidande och för samhället skenande kostnader. NCOhar fått i uppdrag av regeringen att ge en samlad bildoch göra en bedömning av olycksutvecklingen ochsäkerhetsarbetet i . NCO planerar att under2003 bland annat presentera en rapport om det samla-de säkerhetsarbetet i , en äldreskadeatlas somfokuserar på de äldres olyckor och en totalskadeatlassom redovisar den totala olycksbilden i alla miljöeroch för alla grupper i landet. Det är alltså ett viktigtarbete som utförs vid NCO som både kan stödjakommunerna i deras olycksförebyggande arbete ochbli ett instrument för nationella prioriteringar i frågaom hur man mest kostnadseffektivt förebyggerolyckor i samhället.Enligt uppgifter i medierna hotas dock NCO:sexistens på grund av oklarheten kring den framtidafinansieringen. De äskade medlen ,sammanlagt i särskild finansie-ring, är ännu inte säkrade. Jag tolkar dock försvars-ministerns svar positivt. Ministern säger att har i uppdrag att fortsätta uppbyggnadenav NCO i och att det är önskvärt att verk-samheten i blir hållbar på sikt.Det är ett positivt besked som försvarsministernger, men det kan förtydligas. Jag vill därför konkretställa frågan: Kan försvarsministern lova attverksamheten i NCO ska finansieras också under2004 och 2005?Anf. 3 Försvarsminister ():Herr talman! Den fråga ställer, därhan ber om en precisering, är svår för mig . Vibefinner oss nu i ett budgetläge där vi bereder olikainkommande förslag. har anmält attom man inte kan hitta andra intressenter som bidrartill finansieringen av centrumet så finns det en brist.Då är det upp till regeringen att bedöma hur denbristen ska täckas. Det är jag inte beredd att ge någralöften eller utsagor om i dag.Jag kan bara konstatera att det finns ett behov avuppföljning av skador och olyckor. Men i längdenkan vi inte ha ett nationellt centrum för olyckor ochskadeuppföljning om inte övriga myndigheter ochorganisationer är aktivt beredda att både delta i plane-ringen av verksamheten och bidra till finansieringenav den. I så fall blir risken att de sammanställningaroch den kunskap som läggs ned inte förs tillbaka ochfår påverka själva verksamheternas utveckling. Där-för är det en mycket viktig uppgift just nu att se till får en sådan dialog med andra intressenter att deockså är beredda både att påverka programmen ochatt bidra till finansieringen.Den processen vill inte jag påverka genom att säga att i annat fall är regeringen beredd att gå in,utan den frågan måste beredas så att vi får ta ställningtill hur vi i annat fall bäst löser uppgiften att få ensådan här sammanställning som också får effektergenom att man vidtar åtgärder när man märker kan förebygga olyckor.Anf. 4 ():Herr talman! Jag håller med försvarsministern omatt det är viktigt att hitta andra delfinansierande in-tressenter, och där tror jag att det finns förutsättningari och med att NCO ska bedriva ett tvärsektorielltarbete där det finns naturliga kopplingar till och kon-takter med andra myndigheter och intressenter.Men NCO har också fått i uppdrag av regeringenatt göra en samlad bild och bedömning där man intekan förvänta sig att andra myndigheter är med ochdelfinansierar. Jag tycker att det här är ett viktigtområde. Som alltid när det gäller budgetarbete hand-lar det om prioritering, att använda de begränsaderesurser som finns på rätt ställe. Det kan låta osexigtatt tala om äldres fallolyckor. Vem intresserar sig fördet? Men faktum är att de äldres fallolyckor orsakarsamhället kostnader på mångmiljardbelopp varje årfrån skattemedel. Det är en typ av olyckor i det civilasamhället som med ganska små och enkla medelskulle kunna förebyggas. Men det förutsätter denkunskap som NCO har i uppdrag att ta fram, att skapaden samlade bilden.När vi talar om en budget på 20 miljoner är detalltså en struntsumma jämfört med de mångmiljard-belopp som fallolyckorna kostar, eftersom vi fortsät-ter att inte förebygga dessa olyckor. Jag menar att denstatliga finansiering som det kan komma att handlaom i fallet med NCO:s uppbyggnad i påsikt är en ren vinst. Kan vi använda den kunskap somNCO tar fram och förebygga alla de här olyckornasom orsakar flera tusen dödsoffer i såsparar samhället enorma summor, långt större än desom behövs för att finansiera NCO:s fortsatta arbete.Det vore en dum politik att i nit att försöka spara ochfå statsbudgeten att gå ihop spara just här, därför attdet kommer att kosta mycket mer. Det är min be-stämda uppfattning.Anf. 5 Försvarsminister ():Herr talman! Jag ger alldeles rätt iatt det är viktigt att den här typen av kunskapsunder-lag om äldres olyckor tas fram. I det fallet tror jagändå, , att du ska veta att jag somlandstingsråd i drog i gångden studie som handlar om just äldres fallolyckor. Dåfinansierades den genom den dåvarande som fanns i . har den bliviten del av en sammanställning för hela landet, och detär säkert bra. Men det undantar inte landsting ochkommuner från vissa åtgärder och att aktivt bådelämna material och bidra till att det blir bearbetat påett sådant sätt att sammanställningen också kommertill stånd.Jag är övertygad om att vi också måste hitta ettsätt för att föra ut kunskap och information på ettsådant sätt att det också driver på förändringar ochutveckling så att man kan förebygga och bygga bortolyckor. Där är och jag alldeles över-ens. Men jag har sett exempel på när den här typen avcentrala åtgärder innebär att man också tar av andraintressenter engagemanget och lite grann ansvaret föruppgiften. Det är den balansgång vi just nu har attpröva i den fortsatta beredningen, så att vi hamnarrätt.Med det tror jag kanske också, , attjag har klargjort att säkerhetsarbetet måste föras påmånga håll i samhället, av många myndigheter och påmånga politikområden. Det är viktigare att det sker änatt vi för ihop allt och sätter en ny etikett på För-svarsdepartementet. Jag tror att det är väldigt viktigtatt Jordbruks-, Social- och Näringsdepartementenkänner att de har ett viktigt ansvar för medborgarnassäkerhet.Anf. 6 ():Herr talman! Jag delar försvarsministerns uppfatt-ning att det naturligtvis gäller att inte ta undan ansva-ret från berörda myndigheter eller andra intressenter isamhället. Mitt exempel med fallolyckor som kostarmångmiljardbelopp var just ett exempel av väldigtmånga. Det som vi saknar är en övergripandebild av hur olyckorna i det civila samhället ser ut, varvi med minst resurser kan göra mest nytta. Det är ikraft av att vi saknar den överblicken och den analy-sen som vi satsar om dyg-net på ett militärt invasionsförsvar, trots att militärahot inte längre existerar enligt militären själv, och istort sett inte satsar någonting på till exempel attförebygga äldres fallolyckor.Vi tycker nog lika i många delar av debatten. Jagvill återigen understryka vikten av att i ivern att sparagöra rätt prioriteringar. Det som ibland kan synas somen utgift kan i själva verket visa sig vara en investe-ring som skapar en stor samhällsvinst.Jag har en stor förhoppning om att vår nuvarandeförsvarsminister har en bredare bild än många andrahar haft tidigare i dessa frågor eftersom försvarsmi-nistern har en betydligt bredare bakgrund än en snävtmilitär. Jag väljer att tolka försvarsministerns svarsom positivt och att försvarsministern ser behovet avatt få den samlade bilden och att det är viktigt attfinansiera NCO:s verksamhet i Karlskoga.Anf. 7 Försvarsminister ():Herr talman! Vi är alldeles överens om, , att vi ska försöka åstadkomma engagemangetoch förutsättningarna för ett bra skadeförebyggandearbete. Men jag tycker inte att man kanställa kostnaderna och behoven av ett militärt försvari motsatsställning till detta - även om det handlar omprioriteringar.Vi har sparat på det militära försvaret. Vi lägger inte ut 100 miljoner per dag på det militära för-svaret. Vi lägger ned långt mindre. Vi lägger framförallt inte ned några pengar i ett ålderdomligt invasions-försvar. I stället moderniserar vi det till ett moderntinsatsförsvar som ska kunna användas i menframför allt bidra i internationella fredsfrämjandeuppgifter. Det är också åtgärder som är viktiga, men det hindrar inte att vi båda fårse till att vi har råd med bra skadeförebyggande ar-bete och med ett försvar som svarar mot de hot somfinns mot oss och de hot som finns ute i världen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:357 om riks-väg 50Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta för att de särskilt utpekadeobjekten i länsplanerna inte nedprioriteras i Vägver-kets planering samt vilka åtgärder jag avser att vidtaför att det i planeringsprocessenslås fast att länsplanen i redan under deförsta åren ska innefatta åtgärder för Gru-van-Tallen och Ornäs-Tallen.Precis som tar upp i sin interpella-tion meddelade regeringen i november1999 att som en följd av försvarsbeslutet tidigare påhösten skulle objekten Gruvan-Tallen och Ornäs-Tallen tidigareläggas. I länsplan ligger objektet Gruvan-Tallenåren 2001-2004, medan utbyggnaden av Ornäs-Tallen ska ske . Arbetsplanenför Ornäs-Tallen vann laga kraft , medanarbetsplanen för Gruvan-Tallen vann laga kraft förnågra veckor sedan, enligt Vägverket.I de planeringsdirektiv för den långsiktiga plane-ringen 2004-2015 som regeringen beslutade i mars2001 pekades objekten Gruvan-Tallen och Ornäs-Tallen ut, och i fick i uppdragatt lägga in dem i sin länsplan avplaneringsperioden.För att klara utgiftstaken föreslog regeringen iårets vårproposition att vissa politikområden behöverbegränsa sina utgifter. Dit hör transportpolitiken, dären neddragning görs på 2003 och1 miljard kronor 2004.När vårpropositionen har beslutats av riksdagenkommer arbetet med nya regleringsbrev för Vägver-ket och att inledas.Vägverket har tidigare haft för avsikt att inledautbyggnaderna av både Gruvan-Tallen och Ornäs-Tallen sent . har inlett ettarbete med att analysera vårpropositionen, i syfte attklarlägga vilka utbyggnadsprojekt som kan inledas denärmaste åren.Anf. 9 ():Herr talman! Tack för svaret av statsrådet på min interpellation om mellanFalun och . Jag kan dock inte säga att jag ärnöjd med svaret.Minister bejakar i svaret att det finns ettklart löfte från regeringen att som en del i åtgärdspa-ketet för att mildra effekterna av nedläggningen avDalregementet skulle de båda vägsträckorna Gruvan-Tallen och tidigareläggas så att detskulle bli fyrfiligt hela sträckan mellan ochBorlänge - sammanlagt fyrfiligtmellan de bägge städerna. Det löftet uttalades direkt isamband med beslutet om Dalregementets nedlägg-ning . Löftet har sedan upprepatsett antal gånger och preciserats i regeringsbeslut, iDalarnas länstrafikplan och i arbetsplan.Sträckan Gruvan-Tallen hamnade i den första perio-den , och byggstart har varit utsatt till ihöst. Sträckan hamnar i . Tanken har varit att fullfölja hela vägen tillOrnäs i ett svep, även av skälet att det är billigare attgöra allt utan avbrott.Ett antal andra löften ställdes också ut i sambandmed regementsnedläggningen - jobb i den privatasektorn, jobb i offentlig verksamhet, högskoleplatsermed mera. Det enda löfte som fullföljts efter de fyraåren är att regementsområdet skulle ställas till förfo-gande för annan verksamhet. Det har skett. Det harvisst haft framgång till många delar. gäller detvägfrågan.Ulrica håller med om att det finns ett ut-talat löfte från regeringen men drar i svaret ingen somhelst slutsats av detta utan konstaterar bara att är inne i sin process. Det är inget svar på minafrågor, herr talman. Det är ett icke-svar.Som väl känner till har Vägverketaviserat att avsnittet kanske måste flyt-tas fram eftersom regeringens vårproposition innebärbesparingar på väganslaget med 1,2 miljarder. Drygt250 av de 1,2 miljarderna skulleVägverket ordna med hjälp av en senareläggning. Dethar inte hörts någon rättelse till fastställd prioriteringfrån någon regeringsföreträdare. Inte heller statsrådetUlrica röjer någon som helst reaktion överatt kan komma att bryta ett regeringsbe-slut. Ingen besvikelse, ingen irritation, inget tal omrättning i leden i ett vägverk som lyder under statsrå-det.Därför, herr talman, har jag känt mig tvungen attställa mina frågor till minister . Eftersom detnu inte blir något svar från ministern måste jag upp-repa mina frågor till statsrådet.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att desärskilt utpekade projekten i planerna inte nedpriori-teras i planering? Vilka åtgärder avserstatsrådet att vidta för att det iplaneringsprocessen slås fast att länsplanen i Dalarnaredan under de första åren ska innefatta åtgärder , Gruvan-Tallen och Ornäs-Tallen?Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! låtsades i sitt inläggapropå hans interpellation till mig omedveten om denparlamentariska processen. Jag vet att reglerna.Den socialdemokratiska regeringen har tillsam-mans med och lagt framett förslag till en vårproposition där de ekonomiskaramarna för det här året och ska slås fast.Den ska fatta beslut om. Först när riksda-gen har fattat beslut om den kan vi ge tydliga direktiveller löften om konsekvenserna av de föreslagnaåtgärderna. Det skulle vara mig främmande att utgåfrån att de förslag vi har lagt fram skulle gälla innande har behandlats av . Däremot har vi gettett uppdrag till våra myndigheter att räkna på vilkakonsekvenser både minskade och ökade anslag harför de planer som , och andramyndigheter och verk lägger fram.Precis som enskilda personer i vårt land påverkasav om landet har en högkonjunktur eller en lågkon-junktur och därmed hur mycket pengar de får över iplånboken eller hur mycket studiebidrag tonåringarnakan få när gymnasieskolan har som-marlov, på samma sätt påverkas våra myndigheteroch verk i deras arbete. Det är ibland otroligt frustre-rande. Vi vill ofta arbeta fortare, och vi önskar attverkligheten vore en annan. Men det finns ocksånågot slags rättvisa i att när enskilda personer fårspara i sina utgifter måste vi också orka och vågaspara på våra myndigheter och verk. Det vi nu disku-terar i interpellationen är en konsekvens av att vi harett sämre ekonomiskt läge i än vad vi troddeför ett och ett halvt eller . Det påverkarockså i vilken takt vi kan bygga nya vägar eller drany järnvägsräls.Det är alldeles klart att vi har bett våra myndig-heter att prioritera de löften som regeringen har gåttfram med. Ett sådant löfte är just . Det ärockså väldigt klart, när man tittar på den länsplan somDalarna har, att och är de länsom får allra mest i länsanslag . fickförra perioden , och det är mycketmer än vad många andra skogslän har fått. Det äringen tillfällighet, därför att vi fördelar pengarnautifrån de behov som finns.Regeringen är medveten om de förutsättningarsom finns i .