prot · GR0948 · 2003-12-12 00:00:00 — Ett sådant synnerligt skäl är att man kan konstatera att markarbetena blir specifikt komplicerade och krångliga. Det är det jag menar att det är så oerhört viktigt att fundera över. Grundfrågan måste vara: Vad är statens roll i hela bostadsfinansieringssystemet? Det vore intressant att höra hur statsrådet tänker sig det, för det kommer ju i sin tur att styra utformningen av de kommande förslagen. Framför allt är det också viktigt att se på vilket sätt det nya förslaget den här gången kommer att syfta till att bli långsiktigt, det vill säga så som marknaden helst vill se de här systemen. 21 Statsrådet (): Det var bra att tyckte att det fanns väldigt bra formuleringar i mitt svar. Det är inte så konstigt, kan jag väl säga, för många av de formuleringarna har hämtats från beslut och betänkanden. Sedan vill jag också säga att det är klart att ambitionen är att skapa ett långsiktigt finansieringssystem. Det är det arbetet som pågår. Det är, som också vet, lätt sagt och kanske lite svårare gjort. Det händer ju saker över tiden som gör att man måste förändra. Men inriktningen är nu att vi ska försöka lägga fram ett långsiktigt finansieringssystem som kommer att gälla efter 2006. 22 (): Det var faktiskt också en nyhet, att äntligen inser att man behöver ha långsiktighet när det gäller att få i gång bostadsbyggandet. Den här investeringsstimulansen, som vi har haft många debatter om, är ju allt annat än långsiktig. Den är , en mandatperiod, och skapar en enorm osäkerhet och ryckighet i bostadsbyggandet. Så det är bra att vi är överens om att det måste vara långsiktigt. För tydlighets skull vill jag återigen hävda, herr talman, att avsikten och tanken med beslut som fattades 1992 var att det skulle vara en total avveckling av räntebidragen. Jag har rätt när det gäller det. Det finns i förarbetena. Det finns i betänkandet. Det finns så många citat som stöder min tes om detta. Jag vet inte om det här blir mitt sista inlägg . Det kan hända att jag hoppar upp i någon annan debatt. Men jag vill igen tacka för svaret, och jag ser fram emot att vi får ett långsiktigt system där räntebidragen avvecklas. Jag vill passa på att önska en god jul. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2003/04:147 om underhåll av bostäder 23 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att föreslå några åtgärder för att stimulera ökad renovering av fastighetsbeståndet. har på regeringens uppdrag undersökt underhållsbehovet i bostadssektorn. Som påpekar så är behoven stora för bland annat miljonprogrammets bestånd. har också lagt fram en del förslag i syfte att främja ombyggnader. koll på underhåll har skickats ut på remiss till ett stort antal aktörer för att dels undersöka om man delar behovsanalys, dels också om man anser att de föreslagna åtgärderna är de bästa om man vill öka investeringarna i ombyggnader av bostäder. Oavsett om regeringen lägger något förslag till åtgärder med anledning av undersökning så har rapporten det goda med sig att den lyfter fram underhållets och ombyggandets betydelse för att bevara fastighetskapitalets värde. Det är ett samhällsintresse att bostadsbeståndet är i gott skick men ansvaret för att bostäderna underhålls, renoveras och byggs om åvilar i första hand fastighetsägaren. Samhället ställer krav på att bostäderna håller en viss standard och kvalitet, men detta kan jämföras med att samhället inom de allra flesta områden tar ansvaret för att olika varor och produkter inte påverkar miljö och hälsa negativt. Bostadens grundläggande betydelse har gjort att samhället har uppvisat ett mycket stort engagemang i dessa frågor, vilket dock endast innebär att fastighetsägarens ansvar förtydligas. Ur ekonomisk synpunkt är det också fastighetsägaren som har störst intresse av att fastighetens värde inte urholkas. Samhället kan dock även påverka fastighetsägarens förutsättningar att ta detta ansvar. Det kan ske genom olika former av ekonomiska stöd, till exempel räntebidrag för vissa ombyggnadsåtgärder, men också genom regler som på olika sätt påverkar fastighetsföretagandets villkor. Det är inte självklart att det i första hand är ekonomiska stöd som måste till. I första hand bör fastighetsägarna själva ta sitt ansvar. Tanken med en remissomgång är att regeringen ska få ett ännu bredare beslutsunderlag bland annat när det gäller om det är möjligt att förändra olika regelverk på ett sådant sätt att underhåll och ombyggnad av bostäder främjas utan att andra intressen går förlorade. När remissvaren kommit in ska de grundligt analyseras inom . Frågan om vilka åtgärder jag tänker vidta är således för tidigt väckt. 24 (): Statsrådet har lämnat ett ganska positivt svar, det vill säga han säger inte att det inte blir några ROT-avdrag. Men han kan inte svara på min direkta fråga eftersom nu är ute på remiss. Därför frågar jag statsrådet: När går remisstiden ut och när kan jag vänta ett besked? Sedan jag skrev interpellationen har ju inte behovet av ROT-avdrag blivit mindre utan snarare större. Varslen inom byggbranschen duggar tätt, och nedgången fortsätter i hela landet. Denna oro delar jag tydligen med vår finansminister, för han påtalar ju vikten av att något görs för att öka sysselsättningen. Arbetslösheten stiger för varje mätning, och det är tyvärr inte bara inom byggbranschen. har 4,3 miljoner bostäder. Ponera att de står och att det behöver göras en grundlig renovering av dem . Det innebär att vi måste bygga 43 000 nya bostäder och att vi också måste renovera 43 000 bostäder . Det är en låg uppskattning. Detta är för att behålla nuvarande nivå, och det är ingen av oss som är nöjd med den nivån. I stället bygger vi ca 18 000 lägenheter och renoverar ungefär lika många. Det måste alltså minst fördubblas. Enligt behöver mellan en halv miljon och 1,3 miljoner lägenheter i flerbostadshus renoveras inom de kommande 1520 åren, det vill säga ungefär 65 000 . Statsrådet säger att det är fastighetsägarens ansvar att renovera. Jag delar den uppfattningen. Men man måste ju ge fastighetsägaren rimliga möjligheter att klara ansvaret. En stor del av de lägenheter som är i behov av renovering finns inom det så kallade miljonprogrammet. Majoriteten av dessa lägenheter ägs av kommunerna. kommuner dras med stora ekonomiska problem , och det ser ut att bli värre . De har inga ekonomiska möjligheter att finansiera stora underhåll. På många håll dras dessutom de kommunala bostadsbolagen med många outhyrda lägenheter. En del av lägenheterna med renoveringsbehov ägs av privata fastighetsägare, men bruksvärdessystemet förhindrar dem att skapa nödvändigt ekonomiskt utrymme. Jag undrar om statsrådet kan svara på när remisstiden går ut. Och tror statsrådet att ett ROT-avdrag kan vara med i den julklappssäck som finansministern har lovat ska komma ? 25 Statsrådet (): Jag instämmer i stort i beskrivning av behovet av åtgärder i fråga om renovering, ombyggnad och underhåll. Innan man fattar beslut om vilka åtgärder som är nödvändiga från statens sida är det väldigt viktigt att ha ett klart grepp om hur situationen ser ut och vilka åtgärder som är mest verksamma. Det var därför som vi gav uppdraget och att vi nu har en bred remissbehandling för att få in alla aktörers synpunkter på vad vi ska göra. Remisstiden går ut , och regeringen kommer sedan att gå igenom materialet och lägga fast en strategi för hur vi ska hantera underhålls- och ombyggnadsbehovet. Det ser ut på lite olika sätt i olika delar i landet. Även inom en kommun kan det se ut på väldigt olika sätt. I vissa kommuner har de allmännyttiga bostadsföretagen haft en ganska stark ekonomi och därmed goda förutsättningar att successivt och fortlöpande underhålla sitt fastighetsbestånd. I andra kommuner har den ekonomiska situationen i de kommunala bostadsbolagen och kanske också i privata bostadsbolag varit en annan, och där har man inte haft tillräckliga ekonomiska förutsättningar för att underhålla bostadsbeståndet. Jag ser ett särskilt problem, vilket jag har pekat på i mitt svar, i delar av miljonprogramsområdena. Om vi ska kunna hålla det fastighetsbeståndet i skick och se till att vi bevarar det fastighetskapital och de fastigheter som vi har byggt i ett skick som håller över tiden kommer det att bli nödvändigt att vidta åtgärder. Jag kan inte ge besked om vilka åtgärder det handlar om och därmed inte ge någon julklapp heller. Men vi ser på den här situationen med stort allvar. Det är därför som vi har tagit itu med det på det sätt som vi har gjort genom utredningsuppdrag och det breda remissarbetet. Remissvaren kommer in , och sedan får vi bearbeta materialet. 26 (): hörde jag att arbetslösheten är . Det är även med ett socialdemokratiskt sätt att räkna en mycket hög procentsats. Om jag gör ett överslag innebär det att den är högre än ert mål. Vi brukar beräkna arbetslösheten på ett annat sätt och ta med lite fler grupper. Jag är också orolig över det omfattande svartarbete som förekommer, i synnerhet inom byggbranschen. Bristen på bostadsbyggande, det växande underhållsbehovet, den stigande arbetslösheten och det omfattande svartarbetet leder till att jag verkligen önskar ett ROT-avdrag. Det sägs också att byggmarknaden är en så stark motor på arbetsmarknaden att varje arbete i sin tur leder till fem andra arbeten. Det hävdar i alla fall facket. Jag ser därför verkligen fram mot ett ROT-avdrag. Jag ser också fram mot att vi skulle kunna få avdragsmöjligheter även på så kallade hushållsnära tjänster, inte minst på det område där vi kvinnor gör ett omfattande hemarbete. 27 (): fick jag ett brev. Jag ska läsa en del av brevet. Där står det: Hej ! Erfarenheterna visar att ROT-avdraget hade goda effekter och att många nya jobb skapades och att samhället faktiskt fick nettointäkter när arbetslösheten omvandlades till arbete. Dessutom visade det sig att antalet svartarbeten minskade . Flera utredningar anser därför att ROT-avdragen för bostäder bör permanentas. Brevet avslutas med vänliga hälsningar från , som är inom måleribranschen. Med anledning av detta ställde jag en skriftlig fråga till finansministern om han var beredd att se till att vi fick ett ROT-avdrag igen. Det svar som jag fick var: Nej. Men det har kanske ändrats. har det visat sig, vilket har varit inne på, att arbetslösheten ökar. Regeringens mål var att av alla ska ha ett arbete, vilket skulle uppnås . Men det är ganska långt till det målet. är vi nere på som har arbete, och det är en minskning från . Och målet var . Regeringen har alltså en hel del att göra, och arbetslösheten ökar, även inom byggsektorn. Det finns därför väldigt starka skäl till detta. Jag fick i går den härliga boken i från . Jag har naturligtvis inte hunnit läsa hela. Men jag läste just om svartarbete. Man konstaterar att i uteblivna skatteintäkter beror på svartarbete. Till stor del vet vi att det är inom denna sektor. Därför finns det väldigt många skäl till att göra någonting. Jag har ett tidningsurklipp från DN som handlar om det här. Det står att byggsvängen är allt annat än trygg. I går, , kunde vi också läsa att byggfacket önskar sig ett paket med ROT-avdrag. ordförande uttalade sig om att det i och för sig är bra att det blir infrastruktursatsningar. Men han håller fast vid kravet på att ROT-avdrag, skatteavdrag för privatpersoner som anlitar yrkesmän för att renovera och bygga om, behövs. Han menar att när man bygger vägar går det inte åt lika mycket folk som när man bygger hus. Därför är det lite förvånande att statsrådet inte kan ge oss mer besked. Det går alltid att hänvisa till att saker är ute på remiss och utreds. Men man måste någonstans ha en vision själv. Vi har pekat på tre skäl till detta. Det handlar om det stora underhållsbehovet, arbetslösheten som ökar, vilket borde bekymra regeringen rejält, och svartarbete, vilket innebär att man inte får in skatteintäkter som man borde få. Det gjordes en utvärdering av revisorer av ROT-avdragen som fanns tidigare. Där konstaterar man att avdragen har påverkat fastighetsägarna när det gäller att vidta åtgärder tidigare än vad som var tänkt. Det har också omvandlat svart arbetskraft till vit och så vidare. Den utredning, utvärdering, som revisorer gjorde är ganska positiv. Allt talar därför för att det här faktiskt är en bra åtgärd. återstår det bara att regeringen också ska inse detta. Det bör den nog göra ganska snabbt och inte låta allt så att säga vandra i väg så att arbetslösheten ökar och så att underhållet blir mer och mer eftersatt. Men vi kanske får ett bättre svar från statsrådet i nästa inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2003/04:148 om kooperativa hyresrätter 28 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ombildning av hyresrätter till bostadsrätter sker efter likvärdiga villkor utan att gynna en särskild upplåtelseform som kooperativa hyresrätter. Enligt lagen om allmännyttiga bostadsföretag gäller, som noterat, bland annat att vissa överlåtelser av allmännyttiga fastigheter kräver tillstånd. Bakgrunden till tillståndsplikten är att regeringen anser att det är ytterst angeläget att värna en rättvis och väl fungerande hyresmarknad, och därigenom också en fungerande bostadsförsörjning. De allmännyttiga bostadsföretagen spelar en avgörande roll på bostadsmarknaden, genom att vara ett icke vinstbaserat boendealternativ som är öppet för alla, genom deras betydelse för ett välfungerande hyressättningssystem, och genom deras särskilda möjligheter att utveckla de boendes inflytande och delaktighet. Ytterligare ett skäl för tillståndsplikten är att ge de boende i de allmännyttiga bostadsföretagen en möjlighet att göra sin röst hörd i de fall det ändå kan bli aktuellt med försäljning av fastigheter. Många har aktivt valt att bo just i en allmännyttig fastighet för att man vill ha en ägare som har andra motiv än att generera vinst. Regeringen har dock konstaterat att inte alla försäljningar av kommunalt ägda allmännyttiga fastigheter bör omfattas av tillståndsplikten. Till att börja med är försäljningar till andra allmännyttiga bostadsföretag undantagna från tillståndsplikten, eftersom bostäderna i de fallen blir kvar inom den icke vinstdrivande bostadssektorn. Regeringen har också bedömt att försäljningar till kooperativa hyresrättsföreningar bör undantas från tillståndsplikten. Den kooperativa hyresrätten är en boendeform som står nära den vanliga hyresrätten men som kan ge ännu bättre förutsättningar till boendeinflytande och delaktighet utan att för den skulle riskera de inslag av spekulation som i vissa fall gäller för bostadsrättsmarknaden. Inte minst i har den extrema situationen på bostadsmarknaden medfört upptrissade priser vid försäljning av bostadsrätter, såväl på andrahandsmarknaden som i nyproduktionen. I kooperativ hyresrätt finns inte denna möjlighet till spekulation i boendet. I normalfallet förväntas dessutom medlemsinsatserna i en kooperativ hyresrättsförening ligga på en nivå som är tillgänglig även för bredare befolkningsgrupper. Man kan vidare konstatera att det är kooperativa hyresrätter snarare än bostadsrätter som förfördelas vid ombildningar. Den kooperativa hyresrätten är en ny och förhållandevis okänd upplåtelseform, vilket exempelvis kan innebära problem med att erhålla en attraktiv finansiering. Mot denna bakgrund anser jag att det finns goda skäl för att försäljningar till kooperativa hyresrättsföreningar även fortsättningsvis ska vara undantagna från tillståndsplikten. Jag avser således inte att verka för att ta bort det aktuella undantaget. 29 (): Först vill jag tacka statsrådet för svaret. Även om det inte direkt är ett svar som jag vill ha är det på många sätt väldigt upplysande. Det är ingen nyhet att regeringen är djupt misstänksam gentemot det privata ägandet, även om man oftast inte vågar säga det rent ut och dessutom hittar på skenmotiv för att exempelvis säga nej till ombildningar till bostadsrätt. I lagstiftningen om allmännyttiga bostadsföretag motiveras den så kallade tillståndspliktslagen av värnandet av bruksvärdessystemet. Lagen säger att ska avslå ansökningar om tillstånd om det kan befaras att de allmännyttiga bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag i tillämpningen och i bruksvärdesreglerna. Trots att ombildning till kooperativa hyresrätter ger exakt samma effekt på bruksvärdesprövningen som en ombildning till bostadsrätter krävs det inget tillstånd för dem. Det visar att värnandet av bruksvärdessystemet endast är ett skenmotiv. Det verkliga motivet återfinns snarare i statsrådets svar misstänksamheten och rädslan för det privata ägandet. Statsrådets svar tyder också på en dålig verklighetsförankring. Det brukar heta att det finns två verkligheter: verkligheten som den är och verkligheten som den upplevs. Det är möjligt att statsrådets upplevelser har präglat hans svar. Det är kanske till och med så att det är den här bilden av verkligheten som hans medarbetare förmedlar till honom. Men det är inte den verklighet som de människor som står i bostadskö lever med. Statsrådet säger att tillståndsplikten ska värna en väl fungerande hyresmarknad. Jag konstaterar att vår hyresmarknad är allt annat än väl fungerande. Vi har bostadsbrist på tillväxtorter och överskott på andra håll. Vidare är det låg rörlighet, långa köer och en omfattande svarthandel. Jag skulle nog kunna hålla på ganska länge med den uppräkningen. Många människor, inte minst unga, tvingas låna pengar och köpa dyra bostadsrätter eftersom statsrådets politik gör att det inte byggs några hyresrätter. Tycker verkligen statsrådet att det är en fungerande hyresmarknad? Statsrådet säger också att tillståndsplikten ska värna en rättvis hyresmarknad och antyder därmed att bostadsrätten inte skulle vara rättvis och att hyresrätten måste skyddas. Jag kan konstatera att den hyresreglering som statsrådet vurmar för har medfört det här låga byggandet av hyresrätter. Det är ju det som gjort att priserna på just bostadsrätterna, inte minst i tillväxtregioner, dramatiskt har ökat. Dessutom har hyresregleringen gjort det lukrativt att ombilda hyresrätter till bostadsrätter. Det är detta som också ökat byggandet av just bostadsrätter, så det är statsrådets egen politik som hotar hyresrätterna. I stället för att ändra roten till problemen hyresregleringen skapar regeringen en mycket tveksam lag som skoningslöst slår mot människor som vill ta ansvar för sitt eget boende. Statsrådet talar sig också varm för de kommunala bostadsbolagen, som enligt honom är något så fint som icke vinstdrivande och därför måste värnas av den här tillståndsplikten. Men jag kan konstatera att många kommuner har avkastningskrav på sina bostadsbolag. En del kommuner har till och med skapat särskilda koncerner för att undkomma skatt på den här avkastningen. Är avkastningskraven helt obekanta för statsrådet? Avslutningsvis: Statsrådet menar att den som köper en bostadsrätt spekulerar. Jag slog upp ordet spekulation i en ordlista. Spekulation betyder att göra affärer i syfte att utnyttja väntad prisförändring hos viss vara eller visst värdepapper. Statsrådets uttalande tycker jag nästintill är ett direkt hån mot alla som tvingas låna pengar och köpa en dyr bostadsrätt eftersom de inte kan få tag i en hyresrätt utan att betala stora summor svart, eller också tvingas de kanske flytta mellan lägenheter med andra-, tredje- och ibland till och med fjärdehandskontrakt. Det är främst unga människor som drabbas av det här. Tror statsrådet på fullt allvar att de skuldsätter sig upp över öronen därför att de vill spekulera? 30 Statsrådet (): får noga läsa mitt svar. Jag säger riskera de inslag av spekulation som i vissa fall. Jag betonar att det gäller i vissa fall. Bostadsrätten tycker jag i många stycken är en väldigt bra boendeform. Men vi har i vissa fall sett en spekulation i boendet. Det såg vi inte minst under förra mandatperioden när den dåvarande regimen i sålde ut lägenhetsbestånd som sedan snabbt kunde så att säga kapitaliseras upp till betydligt högre värden vid vidareförsäljning. Detta är ett uttryck också för att här finns en möjlighet till spekulation. Om jag förstår rätt förespråkar han, vilket väl inte är överraskande, en övergång till rena marknadshyror. har tidigare varit ute på banan i det avseendet. Men det löser inte problemet för alla dem som har problem med att hitta en bostad och som har låga eller måttliga inkomster. Marknadshyror är alltså ingen lösning på situationen för dessa. Det handlar om att lyfta bostadsbyggandet och bygga fler hyresrätter. Hitintills har, med de investeringsstöd som på regeringens initiativ har beslutat om, 13 000 studentlägenheter och 7 000 hyreslägenheter tillkommit. har varit starka motståndare till den typen av stödform. Vi ser också nu runtom i landet att intresset för att bygga hyresrätter ökar väldigt kraftigt genom den byggmomsreducering som vi har infört. I finns det ett projekt där det nu byggs 1 200 hyreslägenheter. I har de allmännyttiga företagen mycket långtgående planer och konkreta projekt för att kraftigt expandera byggandet av hyresrätter och då hyresrätter till rimliga kostnader. Sedan ska jag gå över till själva frågan, för det här kan lätt spåra ur i en stor bostadspolitisk debatt. Men jag tänkte försöka begränsa mig i det avseendet och hålla mig till den konkreta frågan. Den kooperativa hyresrätten är en boendeform som inte tillåter, inte möjliggör, att man använder boendet för spekulation. Den här boendeformen påminner väldigt mycket om hyresrätten men det finns ett inslag av egeninsats. Den kooperativa hyresrätten har inte någon stor omfattning . I finns SKB. De har varit väldigt framgångsrika under en lång följd av år, och det finns ett väldigt stort intresse. Jag har sett det som viktigt att försöka stimulera etablerandet av den kooperativa hyresrätten på den svenska bostadsmarknaden. Jag hoppas att det nu runtom i landet finns förutsättningar för att få ett större inslag av den kooperativa hyresrätten. Att vi undantagit den kooperativa hyresrätten när det gäller prövningen av tillståndsplikten beror på att vi nu ser en möjlighet för den kooperativa hyresrätten att växa fram. Vid ombildning handlar det när det gäller kooperativ hyresrätt ofta om enstaka fastigheter. Tillståndsplikten tar sikte på att vi ska säkra bruksvärdessystemet. Naturligtvis följer vi utvecklingen noga här. Skulle vi få en snabb utveckling mot att kooperativa hyresrätter tar över och vi därmed rubbar förutsättningarna för bruksvärdessystemet får man på nytt ta sig en funderare. Vi har här debatterat bruksvärdessystemet. Jag ska inte fortsätta den diskussionen. Det pågår nu ett utredningsarbete på initiativ av parterna på bostadsmarknaden. Jag vill behålla bruksvärdessystemet men ser ett behov av att reformera det. 31 (): Statsrådet säger att tillståndsplikten tar sikte på att säkra bruksvärdet; det är precis så den motiveras i lagen. Jag undrar hur statsrådet tror att de drygt 1 000 personer som bor i miljonprogramsområdet kände sig när de fick beskedet: Nej, ni får inte ombilda ute i , för då riskerar man att påverka bruksvärdesprövningar på er ort. Därför får ni inte ombilda era hyresrätter till bostadsrätter. De studerar det lite närmare, och då är det någon som säger: Ni kan ju ombilda dem till kooperativa hyresrätter. Det är en mycket bättre form, det är inte spekulation och det anses lite finare av regeringen. Då behöver man inte göra någon prövning via tillståndsplikten. Nej, tänker de, men ger inte det samma effekt på bruksvärdesprövningen? Jo, det gör den, exakt samma effekt. Hur tror då statsrådet att östbergaborna känner sig? Jo, de känner sig lurade. De tycker att regeringen har fört dem bakom ljuset. Anledningen till att det ibland blev lukrativt att ombilda från en hyresrätt till en bostadsrätt är egen politik. När vi har en reglerad hyresmarknad ackumuleras ett värde i varje hyreshus som inte kan realiseras om man säljer fastigheten till en annan fastighetsägare.