prot · GQ0997 · 2003-05-06 00:00:00 — har regeringenockså sagt nej till kvalitetsförbättringar och fler fors-kare.Å andra sidan, fru talman: Om utbildningsminis-tern har ändrat sig går det bra att rekommendera par-tikamraterna här i att rösta för våra förslag.Anf. 27 Utbildningsminister ():Fru talman! , jag vet inte om duhörde när jag talade med en av dina partivänner omden kristdemokratiska strategin här . Förstgjorde den mig konfunderad, men jag måste säga attden nu gör mig alltmer road. Ni har en svansföringsom tyder på att nu kommer det satsningar, nu kom-mer det pengar. Alla som lyssnar på måste ju tro det. Om man lyssnade på YvonneAndersson tidigare måste man ha trott det. När jaglyssnat på tidigare inlägg från kristdemokrater undervåren har jag definitivt trott det. Varje gång har jagblivit lika förvånad när vi har gått till läggen, tillmotionerna, och sett att där finns ju inga pengar. Därfinns inga förslag. Där ligger ju besparingar.Jag skulle välkomna om , somju är ett parti som någonstans ändå har en förnuftigkärna, kunde bli ett mer modernt parti som såg ut-bildning och forskning som drivkrafter för moderni-sering och förnyelse av vårt samhälle, som var medpå de satsningar på skolan som ni nu säger nej till,som var med på de satsningar på högskolan där niständigt har sagt nej.Vi har brutit väg för nya högskolor, minst en starkhögskola i varje län. Vi har gett chansen till nya ung-domsgrupper att komma in till högskolan. Under densenaste perioden har en ökning skett från av enungdomskull till av en ungdomskull somgår vidare till högre utbildning, en högre utbildningsom har mycket god kvalitet i jämförelse med detyska, franska och sydeuropeiska universiteten. Tänkom ni kunde vara med på den satsningen! Detta är jubetydelsefullt både för människors tillväxt som män-niskor och för samhällets tillväxt ekonomiskt. Här harni dock varit ett släpankare och ständigt föreslagitbesparingar. Det är synd. Det är väl inte för sent förer att ändra er ,men än så länge har det inte kommit.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:304 om ut-bildningsvetenskapens framtidAnf. 28 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att stärka utbild-ningsvetenskapen och för att säkra den långsiktigafinansieringen av utbildningsvetenskapen.I propositionen En förnyad lärarutbildning(1999/2000:135) föreslog regeringen en kraftig för-stärkning av resurserna till utbildningsvetenskapligforskning i anslutning till lärarutbildning och denpedagogiska yrkesverksamheten.I propositionen Forskning och förnyelse(2000/01:3) framhåller regeringen att utbildningsve-tenskaplig forskning är av strategisk betydelse förkunskapssamhället och dess ökande behov av kun-skapsutveckling, utbildning och kvalificerat lärande.Regeringen påpekar också att det är synnerligen an-geläget att stärka och bredda den vetenskapliga basenför lärarutbildningen men också att öka kunskapernaom utbildning och lärande i vidare mening.Vetenskapsrådet har därför tillförts medel så disponerade ,disponerade och från2003 kan fördela tillprojekt inom det utbildningsvetenskapliga området.Ansvaret att fördela dessa medel vilar på den utbild-ningsvetenskapliga kommitté som inrättades inområdet och som påbörjade sin verksamhet 2001.En utgångspunkt är att deltagande lärosäten börsatsa egna resurser svarande mot minst en tredjedelav de medel som erhålls från den utbildningsveten-skapliga kommittén. Det är givetvis angeläget attäven högskolor utan vetenskapsområden i ökad ut-sträckning kan delta i samarbete och utbyte. Denforskning som erhåller stöd ska därför bedrivas inätverk, där ett flertal disputerade forskare, från minstett universitet och en högskola, gemensamt står bak-om en ansökan.För att öka antalet lärare med doktorsexameninom områden med relevans för lärarutbildningen harregeringen anslagit totalt till in-rättandet av två forskarskolor inom pedagogik ochdidaktik. Den ena är i teknisk och naturvetenskapligdidaktik med som värdhögskola och , i , Mal-mö högskola samt som part-nerhögskolor. Den andra är i pedagogiskt arbete medUmeå universitet som värdhögskola och med , , högsko-la, och i Stock-holm som partnerhögskolor. Bägge forskarskolornahar ett examensmål om 25 doktorer 2007.Sammantaget har regeringen gjort mycket kraft-fulla satsningar på utbildningsvetenskapen, både vadgäller forskning och vad gäller forskarutbildning.För att bedöma formerna för den långsiktiga fi-nansieringen behövs ett gediget beslutsunderlag. Ipropositionen Forskning och förnyelse framhållerregeringen att den utbildningsvetenskapliga kommit-téns verksamhet bör utvärderas och attdess verksamhet bör integreras i någon forskningsfi-nansiärs struktur när forskningen blivit så stark attden förmår hävda sig mot annan forskning.Jag avser att återkomma i denna fråga i den forsk-ningspolitiska proposition som kommer att presente-ras under innevarande mandatperiod.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill allra först tacka utbildnings-ministern för svaret.Vad behöver en lärare kunna? Den frågan handlarytterst om vad våra barn och ungdomar behöver lärasig för att gå väl förberedda in i kunskapssamhället.Enligt många undersökningar är den allra viktigastefaktorn för om en elev lyckas i skolan just lärarenskompetens. När läraren har hög kompetens inomrelevanta områden lär sig också eleven på ett fram-gångsrikt sätt. Ju större behov eleven har av hjälp isitt lärande, desto större är betydelsen av att hjälpenär kvalificerad och professionell.Det är därför, för elevernas skull, för att elevernaska stå väl rustade inför kunskapssamhället och där-med redo att föra in , som det ärviktigt att skolans personal är kompetent. Det är där-för som lärarutbildningen är så viktig.Ett väsentligt inslag i den nya lärarutbildningen ärutbildningsvetenskapen. När den nya utbildningenstartades utlovades insatser på det utbildningsveten-skapliga området både för att stärka den vetenskapli-ga förankringen i lärarnas grundutbildning och för attklara behovet av ökad kunskap och vetenskap omlärande.Behovet av forskarutbildade lärare är stort inomlärarutbildningen, för att inte tala om skolan i stort.Lektorer saknas i gymnasiet. Lärare med vetenskapligämnesdidaktisk kompetens saknas överlag i alla skol-former. Det är därför det krävs insatser för att ökaantalet lärare med forskarutbildning i skolan, och dåinte minst inom lärarutbildningen. Det vetenskapligaarbetssättet måste vara starkt under lärarutbildningenför att det ska kunna överföras till lärargärningen ivardagen och ytterst elevens eget lärande.År 2001 skapades en särskild kommitté underVetenskapsrådet med uppgift att verka för utbild-ningsvetenskaplig forskning. Det handlar om ett del-vis nytt fenomen på så sätt att den förenar traditionelldisciplinbunden forskning med mång- och tvärveten-skaplig forskning. Detta borde vara angeläget attytterligare stärka och främja.Men, fru talman, det finns ju signaler om att rege-ringen skulle ha andra avsikter än att säkerställa enresurstilldelning till området för att möjliggöra flerforskarutbildade och därmed höja kvaliteten i helaskolväsendet och i lärarutbildningen. Det handlarockså om att öka lärarnas professionalisering, vilketär bra för yrkets attraktivitet och möjligheterna attrekrytera de mest lämpade och allra, allra bästa tillyrket. Därför är regeringens inställning av intresse.Och därför blir jag oerhört, tyvärr inte helt oväntat,bekymrad över ministerns svar.Utbildningsministern väljer att i sitt svar passa.Ministern verkar negligera den oro som finns för attkunskapen om lärande ska komma i skymundan, ochministern hänvisar till en forskningsproposition somvi inte ens vet när den kommer. Att den kommer fårvi verkligen hoppas. Det har antytts att forsknings-propositionen, som ursprungligen var aviserad till ihöst, ska bli försenad, vilket i och för sig inte äroväntat. Men, fru talman, vi har inte råd att vänta påden här propositionen. Vi har inte råd att vänta påbesked. Det måste till tydliga signaler. Jag förväntarmig därför besked, och det är också den följdfråga jagställer till ministern här i : Vad tänker mi-nistern göra dels för att få bort den oro som finns , dels för att se till att det faktiskt finns resurser tillutbildningsvetenskaplig forskning och utveckling?Anf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har inte aviserat någon forsk-ningspolitisk proposition . Det tror jag attTorsten har fått alldeles om bakfoten. Vilägger fram forskningspropositionerna någonstans imitten av mandatperioden. Den diskussionen behövervi inte föra.Jag får tacka för den hyllningtill den nya lärarutbildningen som han framför fråntalarstolen. Det är roligt, därför att det var ett av destora projekt vi hade under förra mandatperioden, attskapa en ny modern lärarutbildning i somäntligen löser det som har varit lärarutbildningensdilemma , att man inte fullt ut harkommit in i universiteten. Man har setts lite vid sidanav under de två tre decennier som man har tillhörtuniversitetsvärlden fullt ut och inte haft den veten-skapliga koppling som man bör ha. Man har inte haftden naturliga fortsättning på en utbildning som skagälla en stor grupp, att man kan gå vidare till forskar-utbildning. Man har inte ens haft rätten att gå vidaretill forskarutbildning efter en lärarutbildning. Det harvarit en stor och viktig reform att se till att stärkalärarutbildningens status så att vi verkligen kan lockaduktiga, begåvade, ambitiösa, unga och erfarna attsöka till lärarutbildningen.Det ser också ut att lyckas. I de senaste ansök-ningssiffrorna ser vi för i rad en ökningav förstahandssökande till lärarutbildningen. Den nyalärarutbildningen verkar vara attraktiv. Det behövervi verkligen fortsätta att följa upp och stärka.En nyckel i detta har varit just den vetenskapligagrunden, den vetenskapliga kopplingen. Därför har viunder de här åren gjort en, måste jag säga, formidabelökning av forskningsresurserna till det här området.Från i stort sett ingenting på rådsnivå till 20, till straxunder 100 och . Det är i dethär läget rejält med resurser.Jag förväntar mig att vi, när vi går framåt och dehär forskargrupperna växer i både kvalitet och om-fång, kommer att nå ett läge där vi behöver öka. Menän så länge tror jag att det är en enad bedömningbland forskarna att det är rejält med resurser. Det ärbra det, för det krävs för att få den här trendföränd-ringen. Efter tre decenniers slit med detta är vi äntli-gen på väg att få en förändring. Då är det viktigt att vihar börjat med att se till att har ettöronmärkt uppdrag. Man ska, som sagt, ha en egenkommitté för fördelning av de här resurserna, där denvetenskapliga kvaliteten ska vara det allena saliggö-rande, och det ska vara resurser som inte kan använ-das till annat än detta.När vi har fått en utveckling på det här området ärklart att det vore idealiskt att se till att vi har veten-skapsområden som är breda och där man får samhö-righet och samverkan. Men där är vi inte ännu när detgäller just utbildningsvetenskapen. Den behöver dentydliga riktlinjen från riksdag och regering och detskydd som öronmärkningen ger.Det ska bli mycket intressant att se utvärderingenav den här mycket starka uppbyggnaden. Vad har dengett? Hur ser kvaliteten ut? Hur mäter vi oss interna-tionellt?Vi är på väg att göra någonting som föregångs-land på detta område. Jag börjar redan nu märka in-ternationella uppvaktningar i form av frågor som:Vad är det ni gör med utbildningsvetenskapen i Sve-rige som är så intressant? Resten av världen harsamma dilemma som , den vetenskapligagrunden kopplad till lärarutbildningen.Torsten har ett problem. En eventuellborgerlig regering, där aspirerar på ut-bildningsposterna, ser inget värre än detta. De har jusagt nej. Deras förslag är noll kronor till utbildnings-vetenskaplig forskning. I det sammanhanget behövervi inte umgås i alla fall.Anf. 31 ():Fru talman! Utbildningsministern brister ut i envårlig sång över lärarutbildningen och hur lyckad denär. Det vore kanske en smula klokt att invänta en delav de uppföljningar och utvärderingar som ska göras.Jag tror att det finns många anledningar att återkom-ma till hur den nya lärarutbildningen fungerar prak-tiskt. Jag ber att få återkomma till det vid ett annattillfälle i denna kammare.Däremot är det bra att utbildningsministern ochjag är överens om att det är viktigt med en veten-skaplig förankring i själva lärarutbildningen. Det harvarit väldigt olika . Det är därför det ärviktigt att höja den vetenskapliga förankringen i själ-va utbildningen, också i de utbildningsvetenskapligadelarna eller snarare i de tidigare pedagogiska, meto-diska delarna. Men det handlar också om att få denvetenskapligheten att prägla hela den miljö som deblivande lärarstudenterna befinner sig i, och då är detviktigt att öka de disputerade lärarnas antal. Vi krist-demokrater satsar mer än regeringen klarar av på helahögskole- och forskningsväsendet.Jag är bekymrad, fru talman, och den oron finnspå många håll ute i landet just . När den tillfälligakommitté som tillsattes för att främja utbildningsve-tenskapen är klar, vad händer då? Jag skulle önska attutbildningsministern ville lätta lite på skynket och geen signal om hur regeringen ser på utbildningsveten-skapens möjligheter att prägla lärarutbildningen un-der kommande år. Det är viktigt.Sedan blir jag bekymrad när jag läser tidningen,fru talman. Det finns en tidning som heter . I det nummer som kom ut den 14-15 aprilpåstås det - det är ju en tidningsuppgift så man skainte ta den för alltför säker - att utbildningsvetenska-pen är hotad i regeringens planer. Det påstås att rege-ringen i förhandlingar med stödpartierna - dem manbehöver för att så förtvivlat ta sig fram i maktmaski-neriet - skulle ha offrat utbildningsvetenskapen och istället prioriterat biologisk mångfaldsforskning. Inne-bär det här, fru talman, att regeringen prioriterarforskning om i och för sig lovvärda kossor, myror,elefanter, rosor och maskrosor i stället för forskningom våra barns och ungdomars lärande? Det är vadsom påstås.Nu vill jag, fru talman, ställa frågan till utbild-ningsministern: Hur ser regeringen egentligen, när vikommer under ytan på de vackra orden, på utbild-ningsvetenskapens fortsatta möjligheter och status?Är lärande om rosor och kossor viktigare än forsk-ning om barns och ungdomars lärande och utveck-ling?Anf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är väl inte så att det finns ett spårav förakt för naturvetenskaplig forskning i TorstenLindströms senaste inlägg? Kossor och maskrosor skaman inte kunna särskilt mycket om. Jag som är envarm vän av naturvetenskap tycker att också det ärviktigt. Jag skulle inte uttala mig i de lite förklenandeordalagen om viktig forskning.Men låt mig försäkra att jagsom har varit minister under hela den här periodenoch ansvarig för reformeringen av lärarutbildningenoch den förstärkta forskningen kopplad till lärarut-bildningen värnar detta mycket starkt.Det är antagligen så inom våra samarbetspartieratt det finns en och annan där som, liksom Folkparti-et, inte lägger så hög vikt vid detta. Men de möter enminister som är mycket engagerad på detta område.Jag ser detta som början på första steget i enforskning som måste bli allt starkare. I det här läget ärdet mycket gott om resurser. Vi får tänka på att dethär är ett område som ännu inte har utvecklats. Än sålänge är det relativt lätt att få tillgång till forsknings-medel för den gruppen av forskare. Men när vi kom-mer till det läget att forskningsområdet växer i styrkaoch kvalitet och internationell ryktbarhet, räknar jagmed att det kommer att behövas ännu mycket merresurser. Vi behöver många disputerade inom det härområdet, ute i skolorna men också som lärare på vårahögskolor. Det här är bara början på en resa.Jag är faktiskt lite stolt över att ha bidragit till attsätta i gång denna resa. Det här är en fråga vi har slititmed i den svenska debatten. är detäntligen någonting rejält på gång när det gäller forsk-ning kopplad till lärarutbildningen.Jag har sett att vill sätta ettslags procentsats för hur stor andel av Vetenskapsrå-dets resurser som ska gå till forskningen - och stadigtöka den procentsatsen. Det innebär med Kristdemo-kraternas politik att vi ska lägga ned medicinsk forsk-ning och bioteknikforskning för att främja detta. Dettror jag inte alls. Det behövs nya resurser. De ska intetas från den medicinska forskningen. Det är centraltför framtid.Anf. 33 ():Fru talman! är det intressant att funderaöver med vilka glasögon man ser verkligheten. Ut-bildningsministern resonerar som om budgeten voreen statisk massa. Det är den väl i den socialdemokra-tiska regeringen, men när läggerfram sina budgetförslag gör vi någonting till skillnadfrån regeringen. Vi prioriterar forskning. Vi priorite-rar högskola och kvalitet.När vi lägger fram förslagen frigörs faktiskt medelför att göra nya satsningar. Vi frigör medel för att ökaSveriges möjligheter att utvecklas som ett attraktivtkunskaps- och forskningsland. Det är självklart - ochdet är möjligen besvärande för ministern - en rejälskillnad mellan oss kristdemokrater och regeringen.Det är skillnad mellan våra aktiva förslag och rege-ringens utbildningspolitik, som mer präglas av detklassiska växelsvaret: "Var god dröj! "Fru talman! Jag blir glad, och jag vill tacka ut-bildningsministern, när det gäller hans mycket tydligaambition att lyfta fram vetenskap om våra barns ochungdomars lärande. Det är ett besked jag välkomnar.Jag ser fram emot att det beskedet i ord också skaföljas av handling, att det utbildningsvetenskapligaområdet, när perioden för den tillfälliga kommitténunder är slut, ska få nya möjligheteratt utvecklas, befästas, göra ett gott arbete. Det be-hövs verkligen för våra barns och ungdomars möjlig-heter att lära sig.Jag välkomnar ministerns besked på den punkten,och vi får säkert anledning att fortsätta diskussionen.Jag hoppas, fru talman, att orden leder till konkrethandling och att vi får se en aktiv politik från rege-ringens sida. Det behövs.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:307 om atti-tyder och fördomar inom skolanAnf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att höja medveten-heten och kunskapen om jämställdhet bland dem somarbetar i förskolan och skolan. haräven frågat vilka åtgärder jag avser att verka för attskolan vidtar om trakasserier och övergrepp som skeri skolans värld.Förskolan och skolan är både en del av och enprodukt av samhället. De värderingar om kvinnor ochmän som råder i samhället i stort reproduceras i verk-samheterna. Men förskolan och skolan har också ettsjälvständigt uppdrag enligt läroplanerna att aktivtverka för jämställdhet. De ska vara platser därkönsmönster förändras och där grunden läggs för ettframtida samhälle med mer jämlika strukturer ändagens.Var och en som arbetar i förskolan och skolan bi-drar till att forma flickors och pojkars syn på maktoch kön. Ett aktivt arbete med att utveckla medvetnaförhållningssätt till frågor om genus och makt ärdärför viktigt på alla nivåer i utbildningssystemet.Jag ser därför kunskap om jämställdhet och enständig dialog mellan personal och med barn ochunga samt med föräldrar om barns och ungas likarättigheter oavsett kön som en viktig förutsättning föratt förebygga och förhindra övergrepp. Pojkar ochmän måste omfattas av och engageras i arbetet förjämställdhet. Det är dessutom betydelsefullt att arbetamed jämställdhet från tidig ålder. Av central betydel-se är självklart att det finns lagar som fungerar tillskydd och säkerhet.Alla former av trakasserier och kränkande be-handling strider mot gällande lag och mot grundläg-gande demokratiska värderingar. Undersökningarvisar att flickor i grund- och gymnasieskolan kännersig mer utsatta än pojkar för i stort sett alla former avkränkningar.Under våren avser regeringen att tillsätta en sär-skild utredare som ska ta fram ett förslag till lagstift-ning om ett förbud mot diskriminering inom skolvä-sendet. Det är regeringens avsikt att lagförslaget ävenska innehålla bestämmelser om att arbetet ska bedri-vas aktivt för att bland annat förebygga och förhindradiskriminering och trakasserier på grund av kön ochav sexuell natur.Alla flickor och pojkar har rätt att känna sig tryg-ga och slippa vara rädda. Omsorg om deras välbefin-nande måste därför prägla all verksamhet. En tryggmiljö är en oerhört viktig förutsättning för att barn,unga och vuxna ska trivas, tillgodogöra sig kunskaperoch utvecklas till jämställda kvinnor och män.Regeringen vidtar en rad åtgärder för att öka kun-skap om och kompetens i jämställdhet. Myndighetenför skolutveckling redovisade exempelvis den 23april 2003 den första delen av sitt uppdrag att förbätt-ra utsatta flickors och pojkars situation i skolan. Mål-gruppen för det stödmaterial myndigheten nu tagitfram är skolans personal. Materialet utgår från ettfrämjande perspektiv. Det innehåller även handfastaråd om hur skolorna kan agera vid akuta kriser. Jagtycker att materialet fyller en stor kunskapsluckagenom att det utförligt behandlar relationen mellanhem och skola i mångkulturella miljöer.Ett annat exempel är myndighetens uppdrag attlyfta fram exempel på handlingsprogram och arbets-sätt mot kränkande behandling som gett positivaresultat och som visat sig minska mobbning för attkunna ge mer handfasta råd och hjälp till skolorna.Myndigheten ska också ta fram en forskningsöversiktom kränkande behandling och mobbning.Ytterligare ett exempel är de medel regeringen av-satt för utbildning av pedagogiska resurspersoner ijämställdhet och genuskunskap. Utbildningen riktarsig till lärare och pedagoger i förskolan, skolan ochgymnasieskolan. Regeringens ambition är att det skafinnas minst en sådan resursperson i varje kommun år2004.Förutom dessa exempel vill jag nämna att rege-ringen förstärkt den nationella kvalitetsgranskningenoch att kommuner och skolor ska kvalitetsre-dovisa sitt arbete. Jag är också övertygad om att detstatliga bidraget till personalförstärkningar i skola ochfritidshem kommer att förbättra situationen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Det var ett omfattande svar, och det är positivt.Ministern lyfter i svaret fram en mängd goda ex-empel på just goda exempel. Goda exempel är bra,men de är inte verklighet. Den verklighet som vi ser iskolan och förskolan är att man har fullt upp attgöra. Man försöker arbeta med dessa frågor utifrånden kompetens man besitter.Goda exempel, en extra resursperson och en ut-redning ändrar inte jämställdhet från grunden. Jagskulle vilja påstå att en av de viktigaste åtgärderna föratt komma åt den frågan är att arbeta med utbildning-en för personal som ska arbeta inom skola och för-skola. Det handlar om att kunskapen om jämställdhetoch genuskunskap måste förbättras.Läroplanen och kursplanen måste bli tydligare.Det ska framgå att sex och samlevnad är ett ämne-sövergripande kunskapsområde. hamnar denfrågan i stort sett inom biologin. Där kanske vi baraförstärker det som skiljer. Tittar vi på den sociala ochhistoriska aspekten ser vi där mönster och hur mycketvi kan påverka själva. Det skulle vara intressant att fåhöra vad utbildningsministern avser att göra i just defrågorna.Att samla kunskaper och visa goda exempel ärbra, men det hänger ihop med att ska hända något iverksamheten.I dag, med en arbetsbelastning som de allra flestaupplever som hög, gäller det att det finns en eldsjäl,att man har ett väldigt aktivt arbete på området medjämställdhetsfrågor, eller att något allvarligt händersom gör att man tar tag i frågan. Annars hamnar denlätt på hyllan ihop med alla andra viktiga frågor somdet ska arbetas med.För att få lite tryck i frågan har vi i Centerpartietlagt fram ett förslag där vi säger att det ska vara ettökat ansvar för skolhuvudmannen att agera vidmobbning och när det gäller sexuella trakasserier. Iförslaget påpekar vi att i ett första steg skaha möjlighet att rikta sanktioner och att man sedanska kunna gå vidare.