prot · GR0946 · 2003-12-10 00:00:00 — Att det skulle generera besparingar i form av 1 miljard inom budgeten om 40 miljarder kan det väl knappast råda någon tvekan om. När det sedan gäller materielavvecklingen, den andra fråga som berörde i sitt inlägg, är det riktigt att vill spara . Det vill vi göra genom att frysa materielavvecklingen i avvaktan på att få ett nytt beslutsunderlag från regeringen. Det är viktigt att poängtera att den materielavveckling som enligt Försvarsmaktens planer skulle kosta faktiskt kommer att kosta så mycket, nämligen . Detta om något, fru talman, borde väl visa att det finns anledning att efterlysa bättre underlag från regeringen för att åstadkomma bästa möjliga hushållning med skattebetalarnas pengar. 82 () replik: Jag kan naturligtvis hålla med om att om man håller kvar folk i försvaret längre på någon typ av anställning, kanske man inte behöver utbilda lika många nya. Jag tror dock att det är viktigt att man funderar lite grann över vad det är för anställningsformer som man i så fall vill ha. Vi talar ju ibland om att ha kvar soldater i reserven och om att ha kvar folk på kontrakt. Vi talar också om visstidsanställningar, korttidsanställningar och det ena med det andra. Jag har förstått att önskvärda principer ibland kan krocka med varandra. Jag ser att nu ser mycket misslynt ut. Kanske har jag missförstått alltihop. Vad gäller materielavvecklingen har jag pekat på att det, som jag tycker, blir lite motsägelsefullt när å ena sidan vill ha ett skarpare och bättre utrustat försvar men å andra sidan inte drar sig för att behålla en massa gammal materiel, som på ett eller annat sätt kostar. Det är möjligt att man kan ta bort kostnaden för själva avvecklingen, men då sitter man ju kvar med materielen och har förvarskostnaderna kvar. Siffrorna övertygar inte, . 83 (): har liksom , och ställt sig bakom den föreslagna budgetramen. har också ställt sig bakom den omstrukturering som sker från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Det är faktiskt det som vi håller på att göra; vi avvecklar invasionsförsvaret och skapar ett nytt försvar, som ska vara redo för andra uppdrag än det som invasionsförsvaret skulle vara. startar vid 12-slaget . Det är ett nytt, stort och omfattande arbete som ska utföras inför perioden 20052007. Det civila samhällets sårbarhet, den breddade hotbilden och det gynnsamma säkerhetspolitiska läget bekräftar inställning att det militära försvaret kan och ska minskas ytterligare. Perioden och därefter kommer naturligtvis att präglas av arbetet inför det nya försvarsbeslutet. Revisorerna har lämnat flera rapporter som omfattar flera områden inom Försvarsmakten . Vi har också själva låtit göra en utredning som visar på stora brister. Detta visar också att det kommer att bli ett väldigt omfattande och svårt arbete inför det beslut som tas . Min uppfattning är att man måste vända på varenda sten i det här och kritiskt granska både förbandsverksamhet och materiel avseende kostnaderna, om man gör rätt saker och om man gör det till rätt pris. Vi i har varit väldigt aktiva och vill fortsätta att vara det för att driva och följa upp de här frågorna som vi har gjort och föra fram krav och förslag. Då ska vi fördjupa oss i och diskutera vidare alla de delar som har tagits upp. Då ska vi diskutera säkerhetspolitiken och värnplikten. För oss är det självklart att den är en plikt och att den ska vara könsneutral. Då ska vi också ta upp andra frågor som här har diskuterats. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har möjlighet att fördjupa oss då. Vi har lagt fram förslag i motioner mot sexuella trakasserier och ökad mångfald. Det kommer inte upp här, utan det kommer att behandlas i en annan ordning. Med tanke på det arbete som vi har framför oss har vi inför denna budget inte föreslagit några ekonomiska förändringar inom ramen, som vi brukat göra. Vi säger: Låt oss nu vänta, låt oss nu ta debatten och låt oss nu arbeta inför det nya försvarsbeslutet. Det har tagits upp en hel del om att man ska lämna över budgeten för den internationella verksamheten, antingen lägga den på biståndsbudgeten eller till och med ta från biståndsbudgeten, och jag vill skarpt tillbakavisa det här. Det är inte vår syn. Däremot behöver man en väldigt mycket bättre samordning och bättre övergripande planering när det gäller internationella insatser än vad som är fallet . Vi kan ta Kosovo som exempel. Där finns militär, och en mängd olika organisationer av olika slag inklusive NGO:er. Att man måste ha en bättre övergripande samordning inför de här internationella insatserna är självklart. Där finns det mycket brister, och det är regeringen som borde ta ett större ansvar för att samordna det här på ett bättre sätt. Trots att vi nu inte har föreslagit förändringar inom budgeten har vi ändå tagit fram en del förslag till beslut i vår motion. Det är inte första gången ni hör mig tala om minröjning, men minröjning är oerhört väsentligt. Det är en grundförutsättning för att människor ska kunna återvända till sina hem, bruka jorden och försöka starta ett nytt liv efter en konflikt. Att utveckla minröjningen är därför en mycket starkt prioriterad fråga för oss, och vi har föreslagit åtgärder på området. Målet för arbete med den humana minröjningsverksamheten är att skapa möjligheter till liv och utveckling för människor. Det här är ett oerhört viktigt redskap i det internationella humanitära arbetet. Det ska inte heller råda några tvivel om att uppdrag naturligtvis också är att bidra med kompetens och erfarenhet för att utveckla verksamheten på Swedec, som är det gemensamma centret. Den militära minröjningen har stora brister. har utskottet ställt sig bakom det som vi föreslog i motionen, nämligen att regeringen ska redovisa utvecklingen och den fortsatta inriktningen för den militära minröjningen, och det är bra. Nästa steg måste ju då vara att man måste förbättra det här området inför nästa försvarsbeslut. Den civila och den militära minröjningens resurser samordnas, och det är bra. Swedec är också ett mycket bra utvecklingscenter. Men jag tror att man kan göra mycket mer när det gäller sambruk av de tekniska resurser som finns. Det tror jag är viktigt . Det har talats en hel del här om militär krishantering. Men jag skulle vilja lyfta fram den civila, förebyggande krishanteringen som är ett redskap för att förhindra att en konflikt blir väpnad. I den motion som vi lade tog vi upp betydelsen av att fler civila myndigheter kan använda det civila försvarets roll för internationell verksamhet utöver det som nu har fått i uppdrag att kunna göra. Det är viktigt att det finns resurser avsatta, inte bara i dokument och uttalanden utan också i realiteten och konkret, för att kunna arbeta på ett vettigt sätt med de förebyggande redskapen. Jag ser fram emot att fler civila myndigheter kan använda anslaget civilt försvar för den förebyggande civila krishanteringen. Men jag tror också att det måste finnas en budget för de förebyggande åtgärderna. Det finns en budget med pengar, avsatta för den militära krishanteringen. Det borde vara samma sak med den civila. Det finns resurser avsatta för att man ska kunna använda hela spektrumet av de förebyggande civila åtgärderna för att skapa möjligheter att undvika en väpnad konflikt. Jag har arbetat i NPT, för totalförsvarspliktiga, . Den verksamhet som vi har bedrivit genom besök på förband, skolor och civila utbildningsplatser har varit mycket värdefull och viktig. Vi har träffat och talat med pliktiga utan att några befäl har varit närvarande. Vi har fått höra om problem, och de pliktiga har kunnat få svar på frågor direkt, vilket har varit väldigt betydelsefullt. Vi har också tagit med oss frågor hem och kunnat se i våra olika organisationer om man kan lösa problem som uppkommit. Kunskap har tillförts. Vi har också talat med dem som direkt utbildar de värnpliktiga, utbildningsbefälen eller andra ledare och chefen på det ställe som vi har besökt. Den här nämnden har haft en mycket bred sammansättning, och det betyder att kunskap om de olika frågorna har kunnat fördjupas. De som i den här nämnden har representerat till exempel och Försvarsmakten har fått höra hur värnpliktiga har uppfattat besluten och hur de har påverkat dem. De här representanterna har konkret kunnat få med sig de här synpunkterna in i sin organisation. Vi har kunnat läsa av hur förändringar har påverkat de pliktiga, och de protokoll som vi har upprättat har sänts till försvarsministern, respektive myndighet men också till chefen på stället. De visar hur vi i NPT har uppfattat situationen och vad vi anser ska förbättras. Vi som har varit politiker i den här nämnden har lärt oss en mängd saker om hur pliktiga har det och har kunnat föra in den kunskapen i det politiska livet och den här kammaren. Regeringen föreslog ju nu att NPT ska läggas ned. I stället föreslog man att rättsfunktionen för de totalförsvarspliktiga, som ska skapas under Styrelsen för psykologiskt försvar, skulle få ett råd med motsvarande sammansättning som NPT haft, men utan de arbetsuppgifter som NPT har. Jag anser att det här hade varit till förfång för de totalförsvarspliktiga. Var skulle detta råd få sina kunskaper och sina viktiga erfarenheter från fältet ifrån? Vi vet att det finns stora problem ute bland de totalförsvarspliktiga. Vi har alltså inget emot att det finns en sådan här rättsfunktion. Det finns problem, och de finns framför allt inom Försvarsmaktens område. Men för att kunna fortsätta arbetet med besök och ta pulsen på organisationen är det viktigt att komma till rätta med problemen. Jag är mycket glad åt att försvarsutskottet nu ställt sig bakom att rådet också ska få de uppgifter som NPT haft: besöksverksamheten och möjligheten att ute på förband och skolor direkt tala med de värnpliktiga och direkt få den djupa kunskap som detta innebär. Jag yrkar bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande, för jag tycker att de i vår motion lagda förslagen har blivit så bra tillgodosedda att jag inte har ansett mig behöva någon reservation. 84 () replik: Jag skulle vilja ställa en principiell fråga till . Du talar om plikten jag tänker mig att du menar mönstringsplikt som borde vara kopplad till tjänstgöringsplikt. Jag vill se det här ur ett könsperspektiv. är det pliktmönstring för pojkar. En tredjedel får göra värnplikten. Två tredjedelar ställs utanför. Jag har mött många pojkar som upplever det som att de inte dög, att det måste vara något fel på dem. Mönstringsplikt även för flickor utan tjänstgöringsplikt om nu inte menar att vi ska utöka försvaret så att alla får tjänstgöra innebär att många fler kommer att ställas utanför. De kommer att känna sig besvikna: Jag dög inte. Det måste vara något fel på mig. Ser du någon risk i det förslag som du framför, , för att speciellt många flickor kommer att må dåligt för att de inte dög? 85 () replik: vill ha tjänstgöringsplikt för kvinnor och män, inte bara mönstringsplikt. Vi vill att det ska vara en könsneutral värnplikt. Vi vill inte utöka antalet som gör plikten. Vi anser att det ska vara samma antal som , det vill säga 15 00018 000. Det finns oerhört mycket kompetens bland kvinnor. Jag skulle vilja fråga om han inte anser att det faktiskt finns kompetens hos kvinnorna att ta till vara även inom Försvarsmaktens område. Det är viktigt att gå tillbaka i historien och se på när kvinnor till exempel kunde bli poliser eller präster. Kvinnor konkurrerar om de platserna . Det är inte frågan om att de män som i så fall inte skulle göra plikten, på grund av att vi får in kvinnor, ska känna det som om de inte duger. Vad det handlar om är att ta till vara kvinnors kompetens på området, lika väl som att kvinnors kompetens inom prästyrket, polisen eller andra yrken förbättrar yrkesmässigt. Vi får nya kunskaper, ny kompetens. Vi får ett annat sätt att tänka. Det är aldrig bra med enhetligt kön på något yrkesområde, inte inom Försvarsmakten heller. Med en allmän värnplikt för kvinnor och män skulle det också bli en bättre könsfördelning inte bara bland värnpliktiga utan också bland officerare. Det tycker jag är oerhört betydelsefullt. 86 () replik: En allmän värnplikt för alla innebär också en mönstringsplikt för alla. Eftersom vi inte kan ta in alla som mönstrar blir konsekvensen att många ställs utanför fler pojkar men säkert också många flickor. De kommer att känna: Jag försökte, men jag dög inte. Efter mina i flygvapnet kan jag intyga för att kvinnorna, flickorna har oerhört bra kompetens. Jag har upplevt det på nära håll. Det är inte bara det att deras egen kompetens är god. Det hyfsar också till språket, uppträdandet, beteendet hos pojkarna när tjejer kommer in, inte minst kvinnliga officerare. Det är inte frågan om det utan det är frågan om att vi fattar ett beslut här i som innebär att vi gör fler ungdomar ute i samhället besvikna. Det tycker jag är olyckligt. kan flickor som vill komma in i försvaret göra det på frivillighetens väg, om de uppfyller kraven. 87 () replik: Det är riktigt att man som kvinna har möjlighet att göra frivillig värnplikt. Men den kultur vi har, det sätt på vilket uttagning har gjorts och det lagen säger att alla män ska mönstra innebär att många kvinnor över huvud taget aldrig har en tanke på att man kan göra värnplikt. Det är det som är det stora bekymret. Genom mönstring och värnplikt som är könsneutral kan vi ta till vara de resurser som finns hos kvinnor också och inte bara hos dem som frivilligt söker sig dit. Det är beklagansvärt om många känner sig besvikna och undrar varför inte de får göra värnplikten. Det tycker jag är beklagansvärt. Men jag är inte beredd att säga att mönstring och plikt ska gälla för alla. Det går inte. Då är det viktigt att vi tar ut dem som bäst lämpar sig för de tjänster som man har sagt att man behöver. Det ska också vara lika för kvinnor och män. Det är också många som inte vill göra sin värnplikt. Vi måste göra värnplikten så attraktiv så att den har ett civilt meritvärde och att arbetsmiljön motverkar sexuella och andra trakasserier, så att värnplikten verkligen blir någonting bra. Det ska vi göra. 88 (): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet och därmed avslag på reservationerna. Bland reservationerna ska jag bara bemöta och kommentera en, nämligen förslag om att nu göra nedskärningar i de anslag som vi diskuterar . Jag vill med skärpa understryka det olämpliga i att nu plocka bort mer än 1 miljard från ifrågavarande anslag. Det föreslår alltså som det pågår ett som jag hoppas seriöst arbete med att skapa ett försvarsbeslut där man utreder olika ekonomiska ramar och effekterna av dem. Alla känner dessutom väl till de svårigheter som är sammankopplade med det nu gällande försvarsbeslutet. Det har visats i en mängd olika utredningar. Att i detta läge, i princip utan underlag, bara stryka bort 1 miljard och därmed ytterligare försvåra för Försvarsmakten synes mig mycket illa övertänkt. Man kan alltid diskutera, för att säga något positivt, om vi ska ha de treåriga försvarsbesluten. har denna kammare, , beslutat att vi ska ha det på det sättet. Det kan vi säkert ändra på om vi skulle vilja. Men då får vi ta den diskussionen och det beslutet när och om de kommer upp. Så över till en helt annan sak. Utskottet har beslutat att genomföra en särskild uppföljning av hur försvarsbeslut och 2001 avseende Försvarsmaktens förbandsutveckling med mera har uppnåtts. Jag ser för egen del med stort allvar på den bild som framträder när det gäller genomförandet av försvarsbeslutet. Utskottet avser, som alla här i kammaren väl känner till, att återkomma i ett betänkande i denna fråga. Självklart kommer vi i det arbetet också att titta på andra utvärderingar som har gjorts och som pågår. Det finns till exempel utvärderingar och uppföljningar från , ett granskningsarbete som för övrigt har pågått och fortfarande pågår. revisorer har lämnat några rapporter till oss där man redovisar sin syn på arbetet inom försvarsområdet. I sammanhanget vill jag säga att utskottets egen granskning omfattar . Det har alltså snart gått ytterligare två hela verksamhetsår sedan uppföljningen gjordes. Det är givetvis min förhoppning att åtminstone några av de problem som pekas på i utskottets granskning vid det här laget är åtgärdade. Låt oss titta framåt lite grann. vid är det att fatta nästa försvarsbeslut. Inom Försvarsmakten och övriga berörda myndigheter pågår nu ett intensivt förberedelsearbete. I ska deras resultat presenteras. Då vidtar det politiska arbetet med att finna de bästa lösningarna gällande vårt samhällsförsvar. Många har säkert stora förväntningar. Andra kanske till och med känner en viss bävan inför processen som ska genomföras innan det är dags för oss här i att fatta de slutliga besluten. I det här sammanhanget vill jag för egen del säga att jag ger mig in i arbetet med blandade känslor. Men jag känner en mycket stor respekt och ett stort ansvar inför uppdraget. Jag vill också passa på tillfället att önska Försvarsmaktens nya chef all framgång i sin nya ansvarsfulla och viktiga position. Ett förtroendefullt samarbete mellan oss politiker och företrädare för olika myndigheter är som jag ser det en absolut grundläggande förutsättning för att vi tillsammans ska kunna fortsätta att reformera och modernisera vårt samhällsförsvar. har beslutat att invasionsförsvar ska ersättas med ett rörligt insatsförsvar för både nationella och internationella uppgifter. De kvalitativa bristerna i dagens försvar finns både inom personal- och materielområdet. Utvecklingen av de nya förband som ska kunna möta de hot och risker vi ser framför oss har gått långsamt. Mig förefaller det som att skapandet av fullt användbara och tillgängliga insatsförband är en svår kulturell men också organisatorisk utmaning för Försvarsmakten. Alldeles för länge har man utgått från det kvantitativt stora invasionsförsvaret och endast tillämpat justeringar av denna föråldrade modell. har vi sett att försvarsbyråkratin växer. I relation till antalet insatsförband som ska produceras används en allt större del av medlen som står till förfogande för försvarssektorn till ledning, administration och gemensam förvaltningsverksamhet. Det sväller på toppen. Mycket tyder på att vi har underskattat de praktiska svårigheterna som finns med att reformera försvaret. Det är nu desto riktigare att de förband som i nuvarande omvärldsläge behövs för att lösa våra nationella och internationella uppgifter prioriteras. Att fokusera på att skapa dessa förband och att begränsa den administrativa överbyggnaden är viktigt. Det är viktigt inte minst för den nya försvarschefen. Det är dessutom i det perspektivet som vi ska se det arbete som utskottet har tagit sig an med att göra olika typer av uppföljningar. För oss i är det viktigt att kan bidra med högkvalitativa militära och civila resurser i FN-sammanhang och i andra sanktionerade sammanhang. Det kan vara inom ramen för till exempel Natoinsatser men också inom ramen för uppbyggande av EU:s krishanteringsförmåga. Det är också viktigt att försvarets förmåga kan utvecklas och prövas under andra former än vad verksamheten som vi kan bedriva här hemma medger. Resurser som av andra skäl bundits upp i förband och verksamheter och som inte längre behövs måste därför frigöras för framåtriktad verksamhet. Om inte detta lyckas blir resultatet att vi får personal- och materielkostnader som vi varken har användning för nu eller i ett längre perspektiv . Det blir alltså dubbelfel, och det kostar alldeles för mycket. Målet är nu som jag ser det att producera de prioriterade och i framtidens uppgifter användbara förbanden. Den årliga verksamhet som därvid produceras måste dessutom i konkreta och avläsbara termer återrapporteras till oss och till andra, bland annat till svenska folket som betalar, som ett kvitto på vad resurserna har använts till. Detta är inte en intern sak för Försvarsmakten utan en absolut nödvändighet för att vi ska fylla vår roll att vara en del i försvars- och reformarbetet men också för att vi ska kunna utföra den kontrollverksamhet som har att fullfölja. De förändrade krav som bland annat de internationella insatserna ställer innebär att vi i delar behöver se över tillämpningen av värnplikten. De mönstrades och värnpliktigas intresse för internationell tjänstgöring behöver uppmuntras och tillvaratas bättre än . Systemet för beredskap, utbildning och övningar för internationella insatser behöver utvecklas. Värnpliktssystemet kan jag säger kan också behöva kompletteras med anställd personal för att säkerställa att vi kan leva upp till de tidskrav som ställs i vissa internationella sammanhang och vid vissa internationella insatser. Vidare är det för mig och som många av er väl känner till mycket viktigt att det skapas verkliga förutsättningar för kvinnor att på lika villkor som för män kunna göra värnplikt. Jag utgår från, fru talman, att regeringen inte sparar någon möda vad gäller att föra frågan framåt och vidare. Jag tror inte att det är så väldigt mycket mer av utredande som behövs. Det är snarare mod att behöva pröva någonting nytt och nya vägar. Kanske det till och med skulle vara möjligt för att testa en tanke att bygga rekryteringen av våra värnpliktiga på frivillighet för kvinnor och män. Pliktlagen måste vi emellertid behålla, i varje fall , i ett sådant system utifall frivilligheten inte skulle visa sig tillräcklig eller framgångsrik. Det finns sammanfattningsvis höga förväntningar på det underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen . Det ska vara noga analyserat och beräknat. Det ska finnas spårbarhet mellan ekonomiska nivåer, vilka förband som ska produceras och vilka uppgifter som ska lösas. Spårbarheten måste vara tydlig. Framför allt måste alla lägga fokus på att åstadkomma resultat i form av användbara och tillgängliga förband där förmågan till internationella insatser ska ökas. För att detta ska vara möjligt att lägga till grund krävs det att alla , regeringen och inblandade myndigheter samverkar. Jag och är för vår del redo att göra vad vi kan för att vi ska lyckas med nästa försvarsbeslut så att det kommer att kunna vila på en bred politisk grund. 89 () replik: tycker via , också ordförande i utskottet, genuint illa om besparingsförslag på . Jag frågar : Vad tycker ni då om budgetförslag? Det innebär ju faktiskt lite mer än och de facto också några kronor mer än regeringens förslag. var ett gammalt gott försvarsparti som värnade förbanden runtom i landet. Vad vi kan se framför oss nu är en omfattande förbandsslakt igen. Kan det bli ? Är det eller ? Är det , eller ? Det kommer att hända saker om det är så att lierar sig med nedrustningspartierna ute i salen här. Min fråga är: Varför inte gå oss till mötes lite grann? Då kan vi sätta tryck på regeringen så att vi får en anständig omställning av det svenska försvaret. Den andra delen gäller Natofrågan. Risken för att inkorporeras i existerar inte. Säkerheten ökar i tack vare att nya länder snart är medlemmar i , i EU och allt vad det nu är. Försvarsberedningen har sagt samma sak: Detta är bra för säkerheten. Anser inte att det nu är dags att söka medlemskap i ? 90 () replik: ska ha det försvar som behöver. Just nu utreds fyra ekonomiska alternativ. Vid är det denna kammare som ska ta ställning till vilket av de alternativen som vi behöver för att tillgodose de behov som har av försvarsförmåga. Därtill skulle jag vilja säga att försvar och några andra verksamheter på många sätt är långsiktiga. Det innebär att vi inte kan hatta upp och ned med pengar hursomhelst därav min kritik gentemot . Vi måste i stället lägga fast beslut som räcker . Vad beträffar Nato så skulle jag kort vilja svara så här: Den alliansfrihet som har haft under mycket, mycket har för att citera statsministern tjänat oss väl. Låt oss vara rädda om den i stället för att hitta på något annat, som tydligen också har tagit ställning för numera. 91 () replik: Det som gällde i går gällde ju i går. Men är det nya tider åtminstone har jag upptäckt att det är nya tider och nya förutsättningar.