prot · GQ0979 · 2003-03-26 00:00:00 — Många har dessvärreförlorat hoppet. Man har helt enkelt gett upp.Det här är resultatet av regeringens misslyckadeintegrationspolitik. Det är en politik som har lett tillmarginalisering, utanförskap, mänsklig förnedringoch mänskligt lidande.Vad ska vi då göra för att förändra den här dystrasituationen? Det är mycket. Vi behöver naturligtvisarbeta med kortare handläggningstider och ge demsom kommer hit arbetstillstånd direkt. Ingen skabehöva ha klarat ett formellt språktest för att stå somarbetssökande. Språkutbildning ska ske parallellt medarbete och yrkespraktik. Det är genom att användaspråket som man lär sig snabbast. Undervisningenmåste anpassas efter individuella förutsättningar ochambitioner. Mer yrkesspecifik språkundervisning skafinnas, och validering av utländsk utbildning måste gåmycket snabbare än vad som är fallet i dag.I stället för arbetsförmedlingar vill vi kristdemo-krater ha mindre servicekontor som ger det nödvän-diga för att söka arbete. Även här ska det finnas någotsom vi kallar för jobbguider. Jobbguiden ska entusi-asmera och stödja en arbetssökande på ett individuelltsätt. Det här är särskilt viktigt för personer med in-vandrarbakgrund eftersom många saknar ett socialtnätverk, referenser och erfarenheter av att söka jobb idet system som vi har byggt upp i . Det skafinnas jobbguider med invandrarbakgrund som vethur det är att söka jobb i . Här tror vi att ide-ella krafter också kan göra en stor insats.Fru talman! Vi måste förbättra mötet med Sveri-ge. Introduktionsmöten för nyinflyttade ska kunnaanordnas av kommunerna. Här ska man få informa-tion om kommunens företagsamhet, föreningslivet,svenskundervisning med mera som har att göra medlivet och vardagen. I stället för dagens ensidiga kon-takt med myndigheterna behöver vi fler som engage-rar sig frivilligt för att på olika sätt hjälpa invandrarein i vårt samhälle. Ett sådant utbyte är positivt förbåda parter. Föreningslivet, organisationerna ochfolkrörelserna behöver stimuleras att vara med på denhär arenan och göra insatser. Varje nyinflyttad börerbjudas en kontaktfamilj eller en flyktingguide påsin ort.För att bryta segregeringen måste bostadsområde-na, speciellt i förorterna, bli attraktivare. Då gäller detatt det finns en blandad bebyggelse med flera olikaupplåtelseformer. Det behöver också finnas bostädersom man kan köpa och ombilda till bostadsrätter.Man behöver även känna trygghet i sitt bostads-område. Därför ska en brottsförebyggande policyfinnas i översiktsplanen och fler närpoliser anställas. Ialla nya detaljplaner och när man förändrar de härplanerna ska det finnas en konsekvensbeskrivningsom visar hur just den här planen kan tänkas påverkaintegrationen.Man bör också sträva efter att flytta ut kommu-nala och andra offentliga verksamheter till miljonpro-gramsområdena. På det sättet ökar behovet av servi-cetjänster i de här områdena, och det skapas nya jobb.Man kommer in i en positiv spiral i stället för dennegativa spiral som ofta präglar dessa bostadsområ-den.Grundskolorna i invandrartäta områden måstehålla en extra hög kvalitet. Lärare måste få utbildningi hur man lär ut svenska på främmande språk. Samti-digt som barnen skrivs in kan man passa på att ocksåknyta föräldrarna till skolan på ett aktivt sätt.Fru talman! Att bli svensk medborgare ska upple-vas som något eftersträvansvärt, något att kännastolthet över. Medborgarskap innebär nämligen rät-tigheter, men också skyldigheter. För att understrykabåda de här sidorna av medborgarskapet anser vikristdemokrater att alla nya medborgare ska få enmedborgarbok där både rättigheter och skyldighetertydliggörs. Där ska vårt samhälles grundvärderingarformuleras. Den här medborgarboken ska förmedladen värdegrund som till exempel beskrivs i skolpla-nen, nämligen människolivets okränkbarhet, indivi-dens frihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män och solidaritetmed svaga och utsatta. Överlämnandet av den härmedborgarboken bör ske i samband med en ceremonii hemkommunen där man välkomnar och uppmärk-sammar de nya svenskarna.Medborgarskap innebär både rättigheter och skyl-digheter. Det tror jag vi alla är överens om. Men idebatten inför det förra valet och därefter har detkommit in en annan dimension som måste avvisas,nämligen att belägga medborgarskapet med villkor. Idet här sammanhanget uppkom debatten om språk-test. Det förslaget avvisar vi kristdemokrater, och vihar stöd av en rad experter och forskare som tar av-stånd från de tankarna. Språktestkravet ställs från felutgångspunkt och med fel fokusering. Det bygger påen föreställning att människor inte vill lära sig svens-ka. De flesta, för att inte säga alla, vill.Jag fick en fråga av en latinamerikansk vän vid etttillfälle. Han formulerade den så här: Kan du berättaför mig varför jag ska lära mig svenska? Jag har ingasvenska vänner. Jag har aldrig varit innanför dörren iett svenskt hem. Och jag tror inte att jag någonsinkommer att få ett jobb i . Varför ska jag läramig svenska?Det är med den frågan vi måste börja. Det är därintegrationen har misslyckats, både på det personligaplanet och i ett samhällsperspektiv. Det är viktigt attkunna svenska när man bor i . Det är vi över-ens om, men det behövs fler morötter och färre piskorpå det här området.Fru talman! För några får integrationsfrågan enalldeles påtaglig och personligt närgången dimension.Det handlar om kvinnor och flickor som drabbas i dekulturkrockar som ibland uppstår. Vi kristdemokraterstår bakom ett särskilt yttrande som innebär att detsvenska samhället aldrig kan acceptera ett förtryck avkvinnor med hänvisning till andra kulturer, religionereller sedvänjor. Man ska inte nödvändigtvis ta sedendit man kommer, men man måste alltid ta lagen ditman kommer.Anf. 96 ():Fru talman! Det handlar om makt. Det har alltflerbörjat inse. Att frågan om att tillhöra eller inte tillhörahandlar om just detta. Parti efter parti har,precis som när det gäller debatten om jämställdhetmellan könen, nu börjat tala om maktperspektivet närdet gäller invandrades utanförskap. Det är välkom-met. Det är bra.Men, för att fortsätta jämförelsen med kampen förlika rättigheter och möjligheter för män och kvinnor:Få har ännu vågat ta steget fullt ut. För makt är inte såofta något som bara i allmänhet kan öka för alla. Istället kräver makt för vissa faktiskt mindre makt förandra.Ska kvinnor få fler styrelseposter blir det färre förmän. Ska kvinnolönerna höjas blir det mindre ut-rymme att höja mäns löner. På liknande sätt är det omde många invandrades utanförskap ska kunna brytas.Visst krävs en generell politik, och om det är alltflerockså överens, för rätten till arbete, utbildning ochbostad och en kraftfull lagstiftning och kamp motdiskriminering. Men det krävs också att sökarljusetsätts på de privilegierades position och att man ifrå-gasätter att den avgörande makten är förbehål-len en liten elit i det svenska samhället.Det krävs att man inte bara talar om hur villkorenska förbättras i storstädernas förorter utan också vadsom kan göras för att ifrågasätta det innanförskapsom återfinns i de rika innerstadsdelarna och villaför-orterna. För ska de maktlösa få makt måste maktfull-komligas maktutövning begränsas.Det är mot den bakgrunden som ianslutning till dagens betänkande föreslagit att rege-ringen bör ta fram en plan, på samma sätt som mangjort för dem som invandrat till , över hurman ska integrera människor från de verkligt segrege-rade bostadsområdena i samhället, en plan för hurmakten ska ifrågasättas.Jag står bakom samtliga reserva-tioner och yrkar bifall till reservation 10 under punkt5.Fru talman! har genom många kvinnorskamp kommit långt när det gäller kvinnors frigörelse.Men det betyder inte att vi är nöjda, långt därifrån,och vi ser också problem med att ständigt lyfta framSverige som ett jämställt land. Genom att kopplajämställdhet till något förmodat svenskt skapas enkonstlad yttre sammanhållning gentemot de icke-jämställda, de andra. De invandrades kulturella ba-gage får bära skulden för kvinnoförtryck, och detsvenska samhället - ytterst svenska män - frikännsfrån ansvar. Det våld som utspelas förklaras somrepressalier mot de invandrade kvinnor som brytermot familjens normer, inte som en del av ett grovtutslag av ett globalt kvinnoförtryck.Vi menar därför att den svenska jämställdhetspo-litiken har medfört tydliga klyftor i samhället och enny form av ojämlikhet, nämligen "svenskar" kontra"invandrade" i en mycket tydlig moraliserande hie-rarkisk ordning. Själva grundtanken med jämställd-hetspolitiken - att eliminera en form av förtryck -riskerar alltså att bidra till uppkomsten av en annan,som vi anger i en annan av våra reservationer.Fru talman! Så några ord om de andra partiernasförslag. Mycket av det som kommer från höger ärgammal skåpmat. Vi har sett det förut. Man avvisarden storstadssatsning som i varit den endaräddningen för att i alla fall hjälpligt fylla de hål ivälfärden som revs upp under de borgerliga åren vidmakten i Stockholm.En del är också nyare, som till exempel Kristde-mokraternas förslag om en bok som alla bör få då deblir svenska medborgare eller fyller . Här ska,som man uttrycker det, "samhällets grundvärderingarformuleras", och man hänvisar till "den etik somförvaltats i tradition och västerländsk huma-nism". Pä vilket sätt exempelvis en palestinier skullekänna sig mer välkommen genom att läsa på omkorstågen eller en latinamerikan lättare skulle integre-ras av att bli uppläxad om den västerländska kultu-rimperialismen som hennes kontinent påtvingatsförblir dock höljt i dunkel.Fru talman! och åter-kommer i konkreta förslag till ett av huvudnumreni valrörelsen; att kunskaper i svenska ska krävas försvenskt medborgarskap. Jag tänker inte göra någonstor sak av detta. Jag konstaterar bara att ett sådantförslag är onödigt, olyckligt och i det närmaste oför-låtligt. Om dessa partier i stället för att hyckla om vill förbättra sfi-undervisningen kunde ägna sigåt ett uns av självkritik, vore det välgörande.Där dessa partier fått chansen har man privatisera-at sfi-undervisningen, vilket har lett till större klasser,lägre lärarlöner och färre lärare på skolorna. Därförblir pratet från och om också avser att förbättra undervisningen i svens-ka för invandrare inget annat än just hyckleri. Jag ärglad att en stor majoritet i i eftermiddagkommer att avslå förslagen om språkkunskaper somkrav för medborgarskap.Fru talman! Avslutningsvis vill jag lyfta fram frå-gan om att bekämpa rasismen ur ett mer globalt per-spektiv. För om det är något som ärtydligt så är det hur den världsordning som i daggöder och frossar i rasism och främlingsfientlighet serut. Ett människoliv i ett land, låt oss säga , tycks idet närmaste obetydligt i jämförelse med den vitemannens liv i låt oss säga , i denna rasismensvärldsordning. I blixtrande välcensurerat ljus ätervästvärldens mäktiga hökar irakiska barn till frukost.Det hade inte varit möjligt om ett liv alltid var ettliv, okränkbart. Men råkar du vara född i ett land somIrak, råkar du vara född under en diktator som Sad-dam , tycks det som om du kan få förväntadig en missil som sängkamrat . insatserkallas precisionsbombningar, och med obönhörligprecision har de träffat människormed en annan hudfärg än den regerande presidentens.Därför är kampen mot rasism också en kampmot krig i . Därför är kampen mot rasism också en kamp mot det orättfärdiga och folkrätts-vidriga kriget i . Därför att människor borde varafödda fria och jämlika, för att ingen förtjänar dödenpå grund av sin hudfärg, måste kriget stoppas. 97 () replik:Fru talman! Låt mig först bara konstatera att denhittills ende i den här debatten som haft förakt i röstenär , inte någon företrädare för de andrapartierna. Jag tycker att han möjligen bör funderaöver det.Det som är väsentligt att ta upp är att han har fel ihela sin utgångspunkt. Det är inte så som när KalleLarsson resonerar i makttermer att mer makt för någ-ra ger mindre för andra. Låt mig ge några exempel,som jag vill be att kommentera.Kunskap är makt. Det är inte så att mer kunskapför några ger mindre kunskap för andra. Deltagande i demokratin är makt. Det är inte såatt högre deltagande ger mindre makt för andra. Attstå på egna ben, att ha ett jobb att gå till, att ta handom sin familj är makt. Det är inte så att jobb till flerger mindre till andra. Integration är nämligen inte ettnollsummespel utan motsatsen. Det är så att ju flersom är inne i samhället, desto bättre blir det för alla.Det är inte så att några är utanför för att några andraska kunna vara därinne.Kalle har inte bara fel i sin högljudda re-torik och i sina ordval. Han har fel i hela utgångs-punkten för sitt resonemang. Ju fler som inkluderas,desto bättre blir för alla. Ju fler som exklude-ras, desto sämre blir för alla.Låt mig sluta med ännu en fråga till , fru talman: vem är hotet störst för den somär född i ?Anf. 98 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att tala om makt.Jag kan ta ett av de exempel som gav.Om flera människor använder sin rösträtt minskar detinte makten för någon, säger . Men rentmatematiskt sett är det väl helt felaktigt. Om baraSten Tolgfors röstar skulle i dennakammare ha egen majoritet. Om jag och låt oss sägatre, fyra socialdemokrater deltar i valet, skulle nogmajoriteten se annorlunda ut. Rent matematiskt är välSten Tolgfors redan överbevisad.Visst finns det tillfällen där det bara handlar omatt låta människor växa och där detta inte behöverinkräkta på andra människors frihet eller makt. Kun-skap är ett sådant exempel. Men när de många skaffarsig makt brukar de ofta också skaffa sig insikt, ochmin poäng här är att nämna att om vi möjligen skakunna uppnå integration i det svenska samhället,räcker det inte med att göra det bättre för en del.Då måste vi också ifrågasätta dem som hardet mesta av makten och deras privilegier. Jag gav ettantal exempel från jämställdhetsdebatten som belyserhur detta är möjligt.Tonläge har en återkommande in-vändning om. Högljudd retorik - ja, jag står för det,om det är det som är beskyllningen. Förakt i rösten -ja, kanske det också, därför att om det är någontingjag hyser inför den folkrättsvidriga bombning som nugenomförs i så är det förakt, och jag tycker attdet är dags att höja tonläget något. Vem är det störstahotet mot det irakiska folket? Låt mig säga så här:Om du får en bomb i huvudet så tror jag att den bom-ben är det avgörande hotet. Men vi behöver inte väljamellan en diktator och en aggressiv angripare. Vi kanmycket väl, som Vänstern har gjort, stödjade oppositionella som finns i och i dess omgiv-ning för att möjliggöra en demokratisk utveckling ihela regionen.Anf. 99 () replik:Fru talman! Integration bygger kanske mer än nå-gon annan fråga vi har att göra med här i pårespekt för andra människor, deras värde och rättig-heter. Det gäller vilket samhälle vi ska ha. Därförfinns det anledning att något problematisera det KalleLarsson säger. Han fortsätter att hävda att någrasdeltagande i demokratin tydligen skulle kosta förandra. Jag hävdar att det är tvärtom. Om människorslutar delta, slutar rösta och slutar tro på demokratinså är vi alla förlorare. Ju fler som deltar desto störrelegitimitet får demokratin, och därmed blir alla vinna-re. Bara demokratin kan bidra till att väga av allaolika människors intressen som vi har i samhället.Det finns inget annat vettigt system.Kalle har medgett att han hade fel i attmakt är någonting som bara fördelas om och somalltid ska kosta för någon annan. Kunskap till fler,jobb till fler och demokratiskt deltagande för flertillför - det kostar inte någonting.Kalle gled än en gång i sitt svar. Jag sadeinte att det var hans röstläge vad gäller som an-dades förakt - jag påstår att det är hans ordval. Det ärhan som pratar om hyckleri till exempel och om olikaunderliggande intressen som skulle visa sig i den härintegrationspolitiken. Det handlar inte om , menlåt mig ändå stanna där.För vem bör människorna vara räddast? En miljondöda i kriget med . 15 000 ihjälgasade och ihjäl-bombade kurder i Halabja. 180 000 mördade kurderefter . 200 000 mördade shiamuslimer efterGulfkriget. En utrotad opposition. Daglig, regelbun-den användning av tortyr, försvinnanden och förtryckmot opposition. mot fyra länder.Jag tror möjligen att på sin kamma-re kan fundera över när det är dags attanvända ordet hyckleri. Det är inte, kan jag antyda,som kostat flest liv i . Det är diktatorn själv.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag tror att body coun-ting, kroppsräknande, talar för sig självt. Jag tyckerinte att det är berättigat att civila, kvinnor, män ochbarn, dör i därför att den diktator de intehar valt har varit en ond man som i många årtiondenhar förtryckt andra människor. Jag tycker helt enkeltinte att ett lidande som det som det irakiska folket harutsatts för innebär att den bästa lösningen är att USAskickar fler bomber och missiler, mer död och våld,mot det folk som har upplevt så mycket lidande re-dan. Måhända är vi där oense.När det gäller frågan om hyckleri finns det ett lättsätt att undvika den beskyllningen. Det är ju att slutahyckla. Om man påstår att sfi-undervisningen i all-mänhet ska bli bättre med moderat politik, och samti-digt ser till att man, när man får chansen, skär ned påsfi-undervisningen, privatiserar, skapar större skol-klasser och ger lärarna lägre löner - ja, då får mantänka en gång till på om man ska ändra sitt ordvaleller om man ska ändra sin politik. Något av det voreklädsamt om gjorde.Anf. 101 () replik:Fru talman! Någonting som ofta är slående närvänsterpartister talar, och i synnerhet när talar, är att man alltid vänder sig mot makten. Låtmig påminna dig, , om att det är du somhar makten i , tillsammans med Socialdemo-kraterna. Det vore klädsamt om du i den här kamma-ren ägnade dig åt att berätta vad majoriteten ska göraåt integrationspolitiken, och ägnade dig lite åt själv-rannsakan: Hur kan vi ha misslyckats så oerhört? Ochdet trots att du, , sitter vid makten.Hyckla inte. Vi har inte regeringsmakten. Hade videt så har vi en rad idéer om vad vi skulle göra påintegrationspolitikens område.Du gillar också att hitta fiender någon annanstans,i stället för att tala om verkligheten. Du talar om deborgerliga åren i , som skulle ha raderatoch raserat integrationspolitiken i . Jag kanta en konkret frågeställning. Tack vare den skolpolitiksom i bedrev fick unga elevertid att lära sig grunderna. I Oxhagsskolan, som har70 % invandrarelever, hade godkänt i svenskai årskurs 3. Om jag minns rätt var det ett mycket högttonläge om detta. Var det felaktigt? Är resultaten iOxhagsskolan falska, efter den borgerliga tiden?Sedan måste man väl också lite grann försökatänka på vad man drar in i olika debatter. Jag tar gär-na en Irakdebatt med dig, , men du stårhär och ska försvara den politiska majoriteten i Sveri-ges integrationspolitik, inte skälla så mycket du orkarpå oppositionen. Det är faktiskt inte din roll.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag tror att jag betackar mig för attErik definierar vad min roll är och inte.Men jag ska ta honom på hans ord.Vi, de tre partier som har majoriteten i den härkammaren, håller nu på att diskutera hur vi ska för-bättra integrationspolitiken. Det är ganska snabbtkonstaterat att det inte är de vägar som parti och de andra borgerliga partierna har valt,utan det är andra åtgärder. Det handlar om politiskaförslag: antidiskrimineringsklausuler vid offentligupphandling, mångfaldsplaner för alla företag, of-fentliga såväl som privata och en hårdare lagstiftningmot diskriminering som träder i kraft vid halvårs-skiftet. En mängd sådana här förslag kommer attläggas fram och genomföras.Vad jag däremot kommer att fortsätta göra är attkritisera förslag som föreläggs denna kammare somjag menar hotar människors möjligheter på arbets-marknaden och invandrares möjligheter att få bostadoch utbildning på lika villkor som infödda svenskar.Den rollen tror jag att jag tänker fortsätta att ta mig.När säger att jag väljer att hitta fi-ender någon annanstans och påstår att jag ialltför skarpa ordalag, tydligen, kritiserar den borger-liga oppositionen, så talar han ju om två saker sominte är möjliga att sammanföra. kan väli sin andra replik ange vilket av detta det är hanegentligen menar, så ska jag gärna utveckla min kritikpå den punkten.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag skulle önska att få ett svar på frå-gan om skolpolitiken i under folkpartistiskledning bidrog till eller minskade integrationen iStockholm och om det var en framgång eller inte att100 % av eleverna i Oxhagsskolan hade godkänd nivåi svenska. Det vore klädsamt om kundege ett erkännande här.Ibland är det den borgerliga oppositionen, och nuvar det kriget i . Vad jag försöker säga är att KalleLarsson alltid använder en retorik som gör att mandiskuterar något annat än huvudfrågan. Detta är enintegrationspolitisk debatt. Vi tar gärna en utrikespo-litisk debatt någon annan gång.Det du också gillar att göra, liksom kommunister ialla tider har gillat att göra, är att ställa grupp emotgrupp. Du säger: Vi måste ta makten från dem påÖstermalm och ge den till någon annan. På vilket sätttas makt från människor på om människori får ett arbete? På vilket sätt tas makt frånmänniskor på om av eleverna påOxhagsskolan fick godkänd nivå i årskurs 3?Vi måste väl ändå se att integrationspolitikenhandlar om och syftar till att skapa ett växande sam-hälle. Jag tror inte att det handlar om att omfördelamakt. Är man fast i den retoriken kommer man aldrigatt lyckas. Är man fast i den retoriken skapar man ettganska trist politiskt samtal i där man ställergrupp emot grupp, eller på sedvanligt sätt klass emotklass. Det har inte fungerat förr, och det kommer inteatt fungera heller.Anf. 104 () replik:Fru talman! Vi har nog lite olika samhällsanaly-ser, och jag. Det tror jag är bra. Dettror jag är välgörande för debatten också. Vi kanuttrycka oss olika och mena olika saker.Det förhindrar säkert inte att vi i andra samman-hang där vi är överens kan fortsätta att vara det. Menjag menar nog, inte varje gång - det sade jag inteheller i mitt anförande - men att gruppstår mot grupp. Det är inte grupper i allmänhet, inteäldre mot invandrare, inte de som är födda i svenskarbetarklass mot den invandrade arbetarklassen, där-emot de som har det mesta av makten, det mesta avrikedomarna och har det på bekostnad av mångaandra människor, de som äger och kontrollerar destörsta företagen och kontrollerar dem så att de skadra så stora fördelar som möjligt. Det är inget kons-tigt. Det är fullt logiskt i det ekonomiska system vilever i. Men det innebär också att det är mindre peng-ar över för att höja lönerna på företagen och att sättafler människor i arbete. Den analysen står jag absolutfast vid.När det gäller skolpolitiken i menarjag att det är utmärkt om det finns goda resultat. Detvore också utmärkt om det var så att elever i Stock-holms skolor upplevde det som en positiv sak att gåtill skolan. Det har gjorts undersökningar som visaratt elever under de borgerliga åren i större utsträck-ning har vantrivts i skolan . Det har ocksågjorts en mängd insatser för att protestera, både motnedskärningar och andra förslag som har kommit frånden borgerliga majoriteten. Jag har själv deltagit i ettantal sådana.Allt är inte gott och väl för att man kan ge ett ex-empel där man påstår att resultaten har blivit bättre.Jag kommer att fortsätta att koppla ihop den interna-tionella orättvisa världsordningen med det samhällevi har i . Jag tror inte, till skillnad möjligenfrån , att vi lever i ett isolerat Sverige.Vi lever i en global värld. Det som händer på interna-tionell nivå påverkar det svenska klimatet och bordepåverka debatten här i kammaren.Anf. 105 () replik:Fru talman! tonläge känns enaning patetiskt när man tänker på att han trots allt ärdelansvarig för den misslyckade svenska integra-tionspolitiken. Men och allt efter läge att gå i opposition eller att taansvar. Det är som det passar. Den här gången passardet tydligen att gå i opposition.