prot · GQ09120 · 2003-06-11 00:00:00 — De ena tycker att det går för fort, deandra tycker att det går för sakta. På något sätt tyckerjag ibland att detta väl ändå är lite av en intäkt för attde tre samverkande partierna gör ett hyfsat arbete.Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet idess helhet.Anf. 27 ()replik:Herr talman! Det var en väldigt intressant sistaslutsats som kom med där. Om allaövriga partier tycker att det arbete som samarbetspar-tierna, Socialdemokraterna, inte är bra, om det finns väldigt mångabrister och väldigt mycket i övrigt att önska, då är deten intäkt för att det är bra. Jag tycker att det var envågad och - faktiskt - lite rolig slutsats.Hur ser på att inte harpresterat en godkänd säkerhetsstudie trotsmånga påstötningar? Är detta allvarligt, och vad görVänstern åt det i så fall? Hur ser påmöjligheten att lägga ett tilläggsdirektiv till den nuva-rande kärnsäkerhetsutredningen så att det blir en stor,omfattande och tekniskt tung utredning? Vore detönskvärt, och är Vänstern beredd att göra något för attfå fram en gedigen kärnsäkerhetsutredning?Anf. 28 () replik:Herr talman! Apropå den första delen i det somIngegerd tar upp var det väl mer fråga om detta medatt hitta balansen. Jag tycker ändå att när IngegerdSaarinen och hennes parti kritiserar varjeåtgärd som de tre samarbetspartierna vidtar i energi-frågan från det ena hållet, och tre andra partier kritise-rar lika intensivt från det andra hållet, kan det kännassom att den politik som förs kanske ligger någotsånärrätt.Vad gäller säkerheten och brukar jag,utan att vara särskilt insatt, tycka att vi har myndig-heter som ska ge oss de signaler som behövs ochvidta de åtgärder som behövs om det är något somman inte anser vara riktigt. Beträffande tilläggsdirek-tiv över huvud taget tror jag att de direktiv vi har för hur man ska sköta kärnkraften i ärrelativt bra. Dem kan man nog luta sig mot ganskaordentligt. Men visst, det kommer säkert nya tider,och man får eventuellt skärpa det här på vissa punk-ter. Det kan man väl lugnt säga.Anf. 29 ()replik:Herr talman! Kärnkraftinspektionen har faktisktgivit signaler om att säkerhetsstudie inteär tillfyllest - det är det som jag vill att fundera på - och att den säkerhetsutredning somnu har satts i gång inte är grundläggande och gedigen.Det tycker jag också att ska funderapå.Lennart Beijer säger i sitt anförande att vi ska harörliga elavgifter i så hög grad som möjligt. Möjlig-heter till detta finns. Låt konsumenterna få tillgångtill spotmarknaden. Då får vi helt rörliga elpriser.Den nuvarande elmarknaden gynnar producenter-na. Den ger dem möjlighet att ta ut överpriser ochtjäna mycket pengar på konsumenternas bekostnad.Om frågar produktionsbolagen ochelhandlarna vad de tycker om den nuvarande elmark-naden, som ger dem möjligheter att tjäna mycketpengar på konsumenternas bekostnad, så är jag över-tygad om att de tycker att den är bra. Det vore välkonstigt annars.Det är faktiskt regeringen som svarar för elmark-nadens regelverk. Borde inte , somsamarbetar om en överenskommelse om en långsiktigpolitik för omställning av energisystemet, vara intres-serad av att det kommer en marknadslösning somskapar balans mellan utbud och efterfrågan? Bordeinte det vara högprioriterat? Vad säger ?Anf. 30 () replik:Herr talman! När det gäller de här säkerhetsdis-kussionerna omkring och andra reaktorerförlitar jag mig ganska mycket på de myndighetersom är tillsatta för att klara detta. Jag tror inte att detför framåt, , att ifrågasätta detta och säga attdet på något sätt skulle skötas på ett felaktigt sätt. Vimåste nog använda andra metoder för att bli av medkärnkraften.Innan den här diskussionen är slut skulle jag ändåvilja ta upp en sak som nämnde i sitt anfö-rande, och som hon också har gjort tidigare, nämligenatt vi i använder 2,6 gånger så mycket el somman gör i andra länder i . Jag tar upp det, förden som lyssnar kan ju undra vad det är för ett kons-tigt land som är så slösaktigt med sin el att man an-vänder 2,6 gånger mer per capita än vad man gör iDanmark eller andra länder.Då tycker jag att det är väldigt viktigt att även du,, klart reder ut att det är skillnad mellanSverige och eller mellan och andraländer i . Det beror på att vi har en helt annansorts industri i det här landet. Vi har en industri somfordrar väldigt mycket el, till skillnad från exempelvisverksamheterna i . Det tycker jag att manska vara noga med när man svänger till med sådanahär siffror.Sedan är jag naturligtvis intresserad av att utbudoch efterfråga ska fungera. Annars har vi ingen fun-gerande elmarknad. Där kommer det säkerligen att blinödvändigt att vidta olika åtgärder för attförbättra den här marknaden. Jag tror ändå att mankan säga, efter denna vinter, att den har fungerat un-gefär så som vi hade tänkt oss. Att det sedan blir högapriser när vattenmagasinen är låga och så vidare ingårockså i en väl fungerande marknad.Anf. 31 ():Herr talman! Vad är det som gör att vissa frågorständigt kommer upp på dagordningen? Vad är detsom gör att det är så många retoriska frågor och såmånga svar i den här debatten som ständigt aktualise-ras, gång efter annan?Energipolitiken, om vi blickar tillbakaeller framåt, kommer tyvärr antagligen attfortsätta ha samma ingredienser om vi nu ska utgåfrån den debatt som vi har haft och de debattersom vi har haft tidigare i samma ämne: kärnkraftensvara eller icke vara och vilket samhälle vi långsiktigtönskar utveckla.Jag hoppades, efter den första reaktorstängningen,att den framtidsinriktade debatten skulle ta en annanform. Men ack nej. har jag återigen en förhopp-ning om att efter nästa reaktorstängning, ,så kommer kanske också kärnkraftskramarna att ac-ceptera det beslutet att avveckling skaske och att det ska respekteras.Centerpartiet anser att det är viktigt att söka enbred politisk enighet innefattande flera politiska par-tier för att garantera de långsiktiga och stabila spel-regler som energimarknaden behöver och efterfrågar.Centerpartiet har därför valt att tillsammans medSocialdemokraterna och nå en över-enskommelse om hur framtidens energipolitik skautformas. Dagens betänkande är ytterligare ett steg,ytterligare en pusselbit, i det som jag har sagtom att förändra den svenska energipolitiken och dessinnehåll och att detta är ett långsiktigt pusselläggan-de. Det är långsiktigt och det tar tid. Men om detfanns respekt för ett politiskt fattat beslut skulle den-na omställning faktiskt ske snabbare. Dock har jag nustora förväntningar på marknadens intresse av attmedverka till vettiga lösningar för att fasa ut gammalpolitik och ställa sig bakom alternativa lösningar förett långsiktigt hållbart samhälle.Stängningen av , 1999, har kunnat skeutan någon större miljöbelastning. hadevi en avreglering av elmarknaden som påbörjadesunder , och den har initialt lett till att priserna påel drastiskt sjunkit.Det vi nu har sett , och det somär ingång, är att det faktiskt krävs attsamtliga aktörer på elmarknaden är delaktiga i arbetetför att en omställning ska kunna vara möjlig. Därförupprepar jag förväntningarna om att det är avgörandeatt det gamla skyttegravskriget om energiomställ-ningen och kärnkraftens vara eller icke vara kommertill sitt slut och att det politiska beslutet om kärnkraf-tens avveckling och den hållbara energipolitikensutveckling också ska respekteras.Jag vet att den som säger nej till förändring ochden som leder motkraften har haft framgångar ochskapat osäkerhet i samhället om den politiska viljanoch förmågan att klara av omställningen till ett håll-bart energisystem. Och jag är egentligen ganska tröttpå den här nonchalansen mot politiska beslut. Jag ärtrött på sveket mot uppdraget att skapa långsiktigthållbara lösningar för vårt samhälle, och jag är tröttpå sveket mot kommande generationer.Varje bit som läggs i det här pusslet är oerhörtvärdefull. Dagens bit innebär ett steg i rätt riktning.I dagens betänkande är vi nu på väg att ta detandra beslutet som rör avvecklingen av Barsebäck.Barsebäck 1 är redan avvecklad, och harredan beslutat att de båda reaktorerna ska avvecklas.Då har hanterat avveckling av deövriga tio reaktorerna med uppdrag till en förhandlareatt finna en lösning mellan staten och kraftindustrinoch vi vet att B2:an kan vara en viktig förhandlings-variabel, så är det bra om hanteras i dethär sammanhanget tillsammans med övriga reaktorer.Då kan vi förhoppningsvis få en samlad lösning. Skerinte så kommer lagen om kärnkraftens avveckling attanvändas, vilket också är viktigt för att 2:savveckling inte ska förskjutas ytterligare om en för-handlingslösning inte kan komma till stånd. Det härhar varit med om att processa fram, ochjag yrkar bifall till majoritetens förslag till beslut.Herr talman! Återigen framträder motkraften, mensom sagt: Inget nytt har framkommit, och inga nyaförslag på lösningar för att nå ett miljömässigt håll-bart energisystem har angivits.Herr talman! Införandet av ursprungsmärkning avförnybar el är en viktig ingrediens, om än liten, vadgäller vikten av att stimulera förnybar el. Det stärkerockså konsumenternas möjlighet att med sitt inflytan-de och val av elproduktionens sammanställning fak-tiskt också stimulera förnybar energi. Elmarknadsre-formen lade grunden till ett ökat konsumentinflytandeöver energiförsörjningen. Men för detta krävs att manockså har bra och riktig information. Det handlar inteenbart om att elräkningar ska kunna vara begripliga,utan det ska också framgå på ett vettigt sätt vilkenförbrukning man har och vad denna förbrukning fak-tiskt kostar. Att lämna årlig avstämning och övergåtill elmätning ger mer makt till konsu-menten att styra sitt eget beteende och sin ekonomioch är ett steg mot självbestämmande och ett egetreellt val, ett val som också positivt kommer att på-verka det effektbalansproblem som har uppstått detsenaste året.Herr talman! ställer sig bakom ma-joritetens förslag till beslut i detta betänkande. Jagavslutar härmed detta anförande, men jag förväntarmig att ytterligare debatter om kärnkraftens avveck-ling kommer att fortgå den här mandatperioden.Tack!Anf. 32 ():Herr talman! Här kommer ännu en av motkrafter-na! Jag tillhör de motkrafter som i vinternär jag har promenerat längs har kunnat seresultatet av den i förda energipolitiken. Någ-ra klara vinterdagar steg rökenfrån de danska kolkraftverken rakt mot himlen. Dehar gått för fullt den här vintern, bland annat för attsälja el till oss som har påbörjat stängningen av vårkärnkraft med Barsebäck.Regeringens energipolitik skadar eko-nomiska läge. Den hämmar tillväxten och därmedvälfärden. Särskilt allvarligt är det att genomföra denförtida avvecklingen av kärnkraften. Det innebär enkapitalförstöring som saknar motstycke och kommeratt medföra välfärdsförluster i . Miljönskadas, och det blir svårare att bekämpa arbetslöshe-ten. Vissa effekter ser vi tydligt. Elpriserna stiger ochhela samhällets energiförsörjning hotas när det råderstark kyla eller vid tillfälliga avbrott i någon del avvårt energinät.I avvecklar vi kärnkraften medan diskus-sion om utbyggnad förs i många andra länder. Fak-tum är att det är fler länder som bygger ut kärnkraftenän som stänger av. I ljuset av det växande hotet frånutsläppen av växthusgaser vill jag inte utesluta enframtida utbyggnad av kärnkraften, naturligtvis underförutsättning att stränga krav på hälsa,säkerhet och miljö är uppfyllda. Detta motsvarardessutom åsikterna hos en majoritet av det svenskafolket.I vinter har vi i importerat el i sådanmängd att det har motsvarat fem kärnkraftverk. Re-dan varnar den statliga energimyndigheten föreffekten av stängningen av . Det finns enklar risk för elbrist under torrår, speciellt i Syd- ochMellansverige. Utsläppen beräknas öka med mellan 4och koldioxid bara vid avstängningenav 2.Vad händer med utsläppen där jag bor, i ,om en Barsebäcksreaktor till stängs? I en studie från2001 visar att utsläppen av kväveoxider skulleöka med . Svaveldioxider skulle ökamed . Dessa utsläpp skulle medfö-ra en ökning av kvävenedfallet med och avsvavelnedfallet med bara över Skåne.Stängningen av har haft påtagliga nega-tiva effekter på miljön, och risken för klimatstörning-ar har ökat. En stängning av kommer attytterligare förvärra den här situationen.Herr talman! Dödläget i energipolitiken bordebrytas. Det över folkomröstningsbeslutethämmar hela energipolitik. Det påverkarjobb, det påverkar ekonomin och det påverkar miljön.Jag tycker att det är dags att riva upp de gamla ener-gibesluten, återstarta och tillåta ny kärn-kraft. Det är dags att ta bort tankeförbudet mot forsk-ning om den nya tekniken och framtiden. Jag vill meddetta yrka bifall till reservationen nr 5.Anf. 33 () replik:Herr talman! slänger sig in idebatten och använder en del ordval och delar av sittinlägg till sådant som vi har lämnat här ienergidiskussionerna i kammaren. Lite grann ställerman sig undrande inför hur ser på detta med den avreglerade elmark-naden. Om jag uppfattade dig rätt är du orolig för attvi inte klarar elförsörjningen i . Dessutom stårdu och ser på röken över och skyller då påatt kärnkraften ska avvecklas. Men fortfarande går juBarsebäck 2. O1:an går också, de gånger som deninte står för reparation.Konkret, : Tycker du att vägenmot en avreglerad marknad är okej, eller tycker du attvi ska återreglera igen?Anf. 34 ()replik:Herr talman! har alldeles rätt i attjag är en främmande fågel i näringsutskottets debatterom kärnkraften. Jag tänker inte heller göra det tillvana att delta i dem. Jag är ny i riksda-gen och tror att jag därmed ser med lite friskare ögonpå debatten än till exempel , som syss-lat med dessa frågor ganska länge.När jag promenerade längs mitt i höstasnoterade jag att man från vissa ställen ser Barsebäcksbåda reaktorer, varav den ena numera är avstängd,och kolkraftsröken från . Om jag tar av migmin politiska hatt och gör mig till en alldeles vanligmedborgare slås jag av en viss förvåning när jag kon-staterar att kolkraftverken på andra sidan gårför fullt. En stor del av det som där produceras säljstill det som alldeles stängt en av dereaktorer som producerat ren kärnkraftsel till oss.Jag tycker att fler emellanåt borde använda sig avmedborgarperspektivet och fundera kring logik ochrimlighet - kanske också . 35 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är något felmed främmande fåglar som flyger in i utskottets dis-kussioner. Om det dessutom hade medfört nya friskatag hade man kunnat applådera det. tycker jagdock att diskussionen är densamma som vi normalthar.Det är klart att vissa tider av året måsteimportera el från andra länder. Andra delar av åretexporterar vi el, ifall våra vattenmagasin är på normalnivå. Vi har en gemensam elmarknad i , ochsnart kan vi till och med börja tala om en gemensamelmarknad i norra vi i det här landet alltid ha en reservkapacitetsom står och väntar på den kalla vinterdagen, ellerska vi lösa våra effektproblem på annat sätt? Själv-fallet har jag inget emot att minska kolkraftens påver-kan i , men import av el till ochexport från kommer vi nog att även framdelesfå vara med om.Anf. 36 ()replik:Herr talman! Som liberal är jag naturligtvis posi-tiv både till import och export, men ibland borde mankanske fundera över vad man köper och vad manavstår från att sälja.Från , som jag ser på min vinterpro-menad, hade vi möjlighet att sälja ren el. tvingasvi i stället köpa smutsig koldioxidskapande el somfaller ned över det jag bor i, vilket är mindreroligt. Den elen köper vi av våra vänner danskarna,som gärna driver på att vi ska avveckla kärnkraften.Anf. 37 ()replik:Herr talman! liksom är part iKyotoprotokollet. håller aktivt på att mins-ka sina koldioxidutsläpp. Hur ser åtagande, och gemensammaåtagande, enligt Kyotoprotokollet? har etttufft åtagande. Är det åsikt attDanmark förmodligen kommer att strunta i detta?Anf. 38 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktatt har ett tufft program för att avvecklaeller åtminstone minska sina koldioxidutsläpp. Jagoch borde tillsammans hjälpadanskarna genom att minska deras marknad för ex-port av koldioxidskapande el.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Det är mycket intressant att TorkildStrandberg tror att danskarna behöver vår hjälp för attklara sitt koldioxidmål. Jag skulle dock tro att dans-karna klarar detta på egen hand, och vi ska ha respektför deras åtagande.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Naturligtvis ska vi ha respekt fördanskarnas åtagande. Jag är emellertid inte så säkerpå att viljan att ställa om och avveckla direkt gynnasav att det finns en stor kund från denplats där energin produceras - en kund som villigtköper den kolkraftsel som produceras under vinter-halvåret.Ingegerd Saarinen är välkommen till Landskronanästa vinter. Då kan vi ta en promenad längs Öresundså får vi se om uppfattning omdanskarnas vilja att stänga kolkraftverk möjligenändras.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Utvecklingen inom den kommunala sek-tornFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU19Utvecklingen inom den kommunala sektorn (prop.2002/03:100 delvis och skr. 2002/03:102).Anf. 41 ():Herr talman! I detta betänkande kommer finansut-skottet att diskutera utvecklingen inom den kommu-nala sektorn. Betänkandet grundar sig på en skrivelsesom regeringen lämnar till , ochsom behandlas av finansutskottet. Skrivelsen i årbehandlar verksamheterna i kommuner och landstingtill och med 2001, och när det gäller den ekonomiskaredovisningen till och med 2002.Jag vill framhålla att den årliga skrivelsen är enviktig rapport. Den är en avrapportering av vad somhänder med verksamheterna i kommuner och lands-ting. Som vi känner till levereras och sköts den kan-ske allra största delen av välfärdsarbetet för medbor-garna av kommuner och landsting.Det finns ett antal motioner från allmänna mo-tionstiden som diskuteras och bereds i denna skrivel-se. Men det finns även tre yrkanden, och därtillkommer tre motionsyrkanden som härrör sig från2003 års ekonomiska vårproposition. Också dessabehandlas i och med att de hör till det kommunalaområdet, som alltså behandlas i skrivelsen. De tasdärför upp i ett sammanhang tillsammans med deandra motionerna och delarna.Utskottet tillstyrker propositionens förslag och av-styrker samtliga motionsyrkanden.Anf. 42 ():Herr talman! ordförande sade att detta var en viktig rapport,och det är sant, Det är en mycket viktig rapport. Detär dessutom en rapport som ger oss all anledning attkänna stor oro för den situation som landets landstingoch kommuner befinner sig i. Den oron föranleds avden situation som råder.Det är också en beskrivning av en kommande si-tuation, som borde föranleda riksdag ochfinansutskottet att på ett mer konsekvent sätt, ochmed mer inriktning på resultatpolitik, lägga framförslag som regeringen ska ta hänsyn till.Det är nämligen så att om vi är oroliga såkommer det att se ännu mörkare ut . ärsituationen i landets kommuner den att man har entotal låneskuld på nästan , ochden ökar. Resultaträkningarna visar på växande un-derskott. Det framgår inte bara av den redovisningsom regeringen ger av utvecklingen, utan också avprognoser från många andra håll.Vad är det då som behöver göras? Om man ägnaren stund åt att studera vad regeringspartiet och majo-riteten förespråkar kan vi konstatera att det ser ganskamotsägelsefullt ut. I den socialdemokratiska debattenoch retoriken säger man "å ena sidan", och jag skacitera från en interpellationsdebatt som jag hade medskatteminister : "Det är angeläget att dennautveckling kan brytas. Det yttersta ansvaret för attvända en negativ utveckling ligger på den enskildakommunen eller det enskilda , vilket är enkonsekvens av den kommunala självstyrelsen." Såsäger skatteministern den 2 juni.Går vi sedan in och tittar vad andra ledande före-trädare för Socialdemokraterna har gett uttryck föråterfinns en DN Debatt-artikel förraåret där ledande kommunala företrädare beskriversituationen så här: "Statsmakterna lagstiftar om med-borgerliga rättigheter som ofta är kostnadsdrivande,och betalningsansvaret övervältras på de lokala ochregionala självstyrelseorganen. Kraven som ställs ilagstiftningen och det statliga regelverket är starktstyrande för prioriteringarna i kommunernas budget-arbete. Staten har därmed beslutat om nya utgifter iden kommunala budgeten, vilket gör att de folkvaldai kommunerna ålagts att finansiera verksamheter somandra har bestämt. Övervältringen av kostnadernatvingar fram omprioriteringar eller skattehöjningar. "Det säger de kommunala företrädarna å andra si-dan. Bilden är något motsägelsefull. Statsrådet sägeratt det är kommunerna som ska vidta åtgärder. Dekommunala företrädarna konstaterar att på grund avregeringens åtgärder, regeringens kostnadsövervält-ringar, tvingas man in i en negativ spiral. Vi kankonstatera att detta är totalt motsägelsefullt, enligtmin mening.Vad är det då som behöver göras? Det är mycket.Utgångspunkten måste vara att vi är beredda attgenomföra ganska genomgripande förändringar isynen vad gäller finansiering, ledningsstrukturer ochdrift.Den moderata visionen för kommunerna är mot-satsen till den centralisering av makten som har på-gått . I stället för att övervältra kostna-der för till exempel LSS vill vi att staten tar ansvarför finansieringen. Det går igen inom flera områden.Vi föreslår ett pengsystem. Det är ett system sommöjliggör för medborgarna att efterfråga, styra ochpåverka den verksamhet som i många fall bedrivs ikommunerna.Vi har en politik som syftar till att öppna för al-ternativa driftsformer utifrån de mål och kvalitetsbe-grepp som vi sätter upp. Vår skolpeng gör att kom-munerna kan överlåta ansvaret för driften av skolortill andra. Kommunerna avvältras därmed dennakostnad. Vår äldreomsorgsförsäkring innebär attkommunerna blir ett alternativ bland många andra föräldre medan kommunerna får ersättning förde tjänster som efterfrågas.Staten tar ett ansvar för välfärdstjänsterna. I ställetför att ålägga kommunerna nya uppgifter låter vipengarna följa brukarna oavsett om dessa är elever,människor med behov av stöd och service eller äldre.Vi tror att det är en förutsättning för att lyckas vändaden utveckling som är så bekymmersfulla ordalagbeskrivs i rapporter och prognoser.Det handlar naturligtvis också om vad kommu-nerna själva gör. Vi tar som exempel att kommunernapå många sätt försöker att göra sig attraktiva. Mantalar mycket om ökat företagande. Man skapar tjäns-ter och försöker att skrapa ihop resurser för att mark-nadsföra sig i syfte att få ett positivt företagarklimat.Mot det står den faktiska utvecklingen. De ledanderegeringsföreträdarna ger dessutom uttryck för upp-fattningen att det som pågår är bra.Men det finns också här en motsägelsefullhet.Man säger sig vilja ha fart på företagandet, men vadgör man? Studerar vi hur mycket av kommunensverksamhet som sköts i egen regi ser vi att en mycketstor andel av landets kommuner i egen regi bedriververksamhet som kunde ha lagts ut. Det finns till ochmed kommuner som bedriver av verksam-heten själv.Kommunen är nyckeln till företagandet och före-tagandeklimatet på den lokala marknaden. Om kom-munen låter bli att efterfråga tjänster och ge utrymmeför andra att etablera verksamhet, oavsett om dethandlar om rena servicefunktioner eller annat, ochförhindrar en sådan utveckling är det klart att maninte får något företagande.Jag har sagt i kammaren att jag möttkommunala företrädare som säger: Vi har den om-fattning på egenregiverksamheten som vi anser varanödvändig. Sedan konstaterar man att den i dessakommuner utgör , eller av verksam-heten. Hur kan en kommun i en sådan situation fram-stå som attraktiv? Kan en sådan kommun vinna för-troendet att andra etablerar verksamhet där? Jag trorinte det.Det krävs en ny syn på den kommunala rollen iden meningen att kommunerna inte alltid behövervara utförare utan det kan andra vara. Detta naturligt-vis under förutsättning att de kommunalt förtroende-valda också lär sig att upphandla och att skriva avtal.Där finns mycket att vinna både i ekonomisk meningmen också i kvalitet och mångfald.