prot · GQ09113 · 2003-05-28 00:00:00 — 21: 45 m, 37 fp, 26 kd, 19 cAvstod: 14 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpFörste vice talmannen () fick pågrund av tekniska problem inte sin röst registreradmen anmälde att han avsett att rösta nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU26 Ändrade solvensregler för försäkringsbolagPunkt 1 (Undantag från tillämpning av försäkringsrö-relselagen för ömsesidiga skadeförsäkringsbolag)1. utskottet2. (m, fp, kd, c)Votering:161 för utskottet127 för res.61 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 24 v, 14 mpFör res. : 45 m, 37 fp, 26 kd, 19 cFrånvarande: 21 s, 10 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpFörste vice talmannen () fick pågrund av tekniska problem inte sin röst registreradmen anmälde att han avsett att rösta nej.Punkterna 2-8Kammaren biföll utskottets förslag.SoU17 Höjd åldersgräns för tandläkares ochtandhygienisters rätt till offentlig ersättning m.m.Punkt 1 (Höjd åldersgräns m.m.)1. utskottet2. 1 (kd, m, c)3. res. 2 (fp)Förberedande votering:92 för res. 137 för res. 2160 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:161 för utskottet91 för res. 137 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 24 v, 14 mpFör res. 1: 46 m, 26 kd, 19 cAvstod: 37 fpFrånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 3 (Tandvårdsförsäkringen m.m.)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:170 för utskottet37 för res. 582 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 25 kd, 8 v, 14 mpFör res. 5: 37 fpAvstod: 46 m, 1 kd, 16 v, 19 cFrånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 4 (Utredning)1. utskottet2. 8 (kd, c)3. res. 9 (mp)Förberedande votering:45 för res. 814 för res. 9230 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Huvudvotering:229 för utskottet45 för res. 814 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 46 m, 37 fp, 24 vFör res. 8: 26 kd, 19 cAvstod: 14 mpFrånvarande: 22 s, 9 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpPunkt 6 (Amalgam på barn och unga)1. utskottet2. 12 (v, mp)Votering:249 för utskottet40 för res. 1260 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 46 m, 37 fp, 26 kd, 17 cFör res. 12: 24 v, 2 c, 14 mpFrånvarande: 21 s, 9 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mpRoger () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.10 § Fristående skolorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2002/03:UbU15Fristående skolor.Anf. 105 i Tyre-sö (m):Herr talman! efter friskolereformen bordealla vi som vill utveckla en bättre skola för våra ungatill gagn för hela samhället fundera på hur vi kanbygga vidare på våra erfarenheter.Friskolorna har vitaliserat hela . För eleveroch föräldrar har man kunnat få valfrihet för att ut-veckla varje individs egna drömmar och förutsätt-ningar bättre tack vare friskolornas intåg eftersommångfalden har ökat. För lärare och skolledare harnytänkande premierats. Det egna ansvarets betydelsesom förebild och kunskapsförmedlare har faktiskt fåttökad tyngd. Och möjligheten att välja arbetsgivarehar bidragit till att läraryrket kan te sig mer attraktivt.För kommunerna har det ställts krav på ompröv-ning. En del kommuner har förmått använda dettasom ett sätt att öka attraktionskraften för inflyttning,att kunna behålla en del småskolor, inte minst i gles-bygd, och för att kunna skapa en mer dynamisk ut-bildningsmiljö för medborgarna. Andra kommunerhar sorgligt nog valt att gräva ned sig i det närmastplanekonomiska fundamentet och på alla sätt motar-beta förnyelse och mångfald. Där har friskolornamotarbetats och omsorgen om den egna skolorgani-sationen kommit i bakgrunden.Även för företagandet har friskolereformen haftsin betydelse, bland annat för kompetensförsörjning.Med friskolereformen har vi fått ökade möjlighetertill industriutbildningar som har blivit mycket populä-ra. Och fler människor som inte har drivitegen verksamhet har tagit saken i egna händer ochgått från anställda till företagare eller som del i ko-operativ.Detta är en spännande och vitaliserande kraft sominte bara berör skolvärlden utan oss alla där Sverigebättre kan fånga och utveckla kunskap och förmågormed ökad bildning och ömsesidig förståelse. Mångagånger har friskolorna lyckats bättre än de likriktandekommunala skolorna i integrationshänseende. Ochproblem med arbetsmiljö och mobbning kan intefortgå i skolor som prövas på en konkur-rensutsatt marknad.Det är ingen hemlighet att jag är stolt och nöjdmed att en borgerlig regering genomförde friskolere-formen under ledning av en moderat skolminister,. Men det är för mig en gåta att Social-demokraterna väljer att inte bygga vidare utan istället blicka bakåt och vrida utvecklingen i alldelesfel riktning.Under våren har vi sett en fullständig medialklappjakt på de fristående skolorna med benägetbistånd från LO, från , som har lånat ut sig,och till viss del ett onyanserat Televisionkrönt av en bekymrad utbildningsminister som verkarse alla svårigheter men inga möjligheter.Jag antar att bakgrunden till den här klappjaktenär oförmåga att omorganisera och läggaresurser på rätt saker. Friskolorna har fått bli bovenför utebliven leverans av frikostiga vallöften. Men det är också illavarslande om vi kan kon-statera en ideologisk strävan syftande till totalkom-munalisering av friskolevärlden som har tjänat oss såväl. Det blir i så fall inget enkelt återtåg för . Jag är övertygad om att friskolereformen är härför att stanna. Det är tillräckligt många som harfått ta del av möjligheterna som de fristående skolor-na ger. Och även för övriga kan man senyttan av konkurrens och komplement.Emellertid finns det en illvillig listighet hos Soci-aldemokraterna när de tyngs för hårt av sin egengammaldags retorik och av Vänsterns likriktningsteo-ri. De kommer inte att förbjuda fristående alternativmen kan väl försöka att svälta ut och mobba utfriskolorna.Betänkandet som vi diskuterar är ett exem-pel i den riktning. Låt mig illustrera det i tre delar.För det första när det gäller kommunala skolpla-neringsproblem. Kommunernas bristande förmåga tillanpassning föreslås mötas med att kommunens väloch ve går före elevers och föräldrars önskemål omalternativ och mångfald.Socialdemokraterna och Vänstern vill att kommu-nerna i princip ska ges vetorätt beträffande nyetable-ringar och konkurrens från fristående alternativ. Hurblir det då med valfriheten, mångfalden och möjligkvalitetshöjning?Förslaget ger dessutom en rättsosäkerhet och ut-rymme för godtycke i de bedömningarna. Riksdagenhar tidigare avslagit likalydande förslag.Med en fempartireservation från oss moderateroch från , , hoppas jag att kammaren igen ger sam-ma bakläxa till de bakåtsträvande socialistiska parti-erna. Jag yrkar alltså bifall till vår gemensamma re-servation 2 under punkt 2.För det andra gäller det kommunernas beräk-ningsunderlag. Nivån för ersättning till de friståendeskolorna är ett subtilt sätt att helt slå undan benen förredan etablerad verksamhet. i kammaren harjag diskuterat den så kallade riksprislista som för-svann. ser vi effekterna runtom i landet.Två exempel som jag vill nämna är musikskolanRytmus här i och Industrigymnasiet iVästerås.De fristående alternativen får rejält sänkta ersätt-ningar, som i sin tur ger en osäkerhet inför fortsattdrift, till men för eleverna. Jagfrågar mig om det verkligen är Socialdemokraternasvilja och avsikt att förhindra bra industriutbildningardär företagens kompetensbehov säkras, someleverna får relevant kunskap och jobb.När den samlade vänstern vill att kommunensskolpliktskostnader ska vägas in är det ytterligare enmetod att svältvägen ta bort möjligheterna för fort-levnad för de fristående alternativen.För det tredje, och slutligen, gäller det uppföljningoch utvärdering. Socialdemokraterna och Vänsternvill ge kommunerna uppföljnings- och utvärderings-rätt beträffande fristående skolor. harkommunen insynsrätt, och många fristående skolordeltar i det kommunala uppföljnings- och kvalitetsar-betet. Men det är oacceptabelt att kommunerna ska fåkontrollera de fristående skolorna. hardessa skolor fått bidrag, mot kommunens egen vilja.Det råder en konkurrenssituation. I stället för att påkommunnivå jaga de fristående alternativen bör denkommunala energin ägnas åt att göra de kommunalaskolorna bättre, fundera över arbetsmiljön och resul-taten och, i förekommande fall, fundera över varföreleverna vill lämna skolan till förmån för ett friståen-de alternativ. Vad är det vi kan göra bättre i denkommunala organisationen?Herr talman! Jag vill se tusen blommor blomma.Jag vill att varje elevs unika förmåga och möjlighetertas till vara. Och jag är övertygad om att Sverigeskulle kunna ha en av världens bästa skol- och utbild-ningsmiljöer. Men då krävs det att politiken skaparförutsättningar för utveckling, nytänkande och kvali-tetsuppföljning. Det krävs att vi tar till vara allt detgoda som finns i . Då ska bland annatfriskolereformen inte motarbetas genom förbud, ut-svältning och mobbning.Anf. 106 ():Herr talman! För bara var detför de flesta inte möjligt att välja skola. Det var inteens möjligt att påverka vilken skola manskulle gå i. De flesta var hänvisade till närmaste skola- punkt slut. Den borgerliga regeringen införde möj-ligheten att välja skola. , , väljer - bero-ende på vilken kommun man tittar på - avföräldrarna aktivt en skola åt sina barn.Vi liberaler är helt övertygade om att valfriheten iskolans värld också, och kanske i första hand, handlarom kvalitet. Det är ett värde i sig att föräldrar, barnoch ungdomar kan vara med och bestämma överskolvalet. Dessutom betyder mångfalden att kvalite-ten på alla skolor kan bli bättre.I en intressant rapport från Finansdepartementetsegen utredningsgrupp, , påvisades attden kommunala skolan blir bättre i kommuner där detfinns friskolor. För mig är detta inte överraskandeeftersom mångfald och positiv konkurrens naturligthöjer kvaliteten på en verksamhet. Vi har väl alla settatt en mängd spännande pedagogiska idéer utvecklatsunder . Det gäller både inom de kom-munala skolorna och inom friskolorna. Mångfald ärinte ett hot, utan mångfald skapar nya möjligheter.För Socialdemokraterna har det fria skolvalet all-tid setts som ett problem - som ett problem som gerkommunernas politiker och skolbyråkrater extraar-bete. Jag tror att i grunden bygger den här inställning-en på att man alltid tror sig veta bättre än föräldraroch barn. Vänsterpartisterna säger öppet att de är motdet fria skolvalet både när det gäller kommunalaskolor och när det gäller friskolor. Socialdemokrater-na accepterar motvilligt i efterhand en del reformermen försöker bromsa utvecklingen.I dag ligger på bord ett betänkande därVänsterpartiet och Socialdemokraterna har en radförslag när det gäller friskolor. Man vill öka möjlig-heten att säga nej till nya skolor trots att de uppfyllerde pedagogiska kraven. Man vill att kommunerna istörre utsträckning ska sköta kontrollen, och man villöka kommunernas möjligheter att undanhålla pengarför friskolorna.Miljöpartiet och de borgerliga partierna har alltså iutskottet sagt nej till de här förslagen. Men jag hop-pas naturligtvis att kammarens beslut följer våra re-servationer.Lagom till dagens kammardebatt har det i tidningar, TV och radio rasat enganska häftig debatt om friskolorna. Den debatten harhaft två utgångspunkter: dels att friskolorna påståskosta för mycket pengar, dels att vissa friskolor brytermot skollagen.Nyligen kom det en utredning från LO som fris-kolemotståndarna vill utnyttja. Den här utredningenförsöker visa att friskolor ger kommunerna ökadekostnader. Men om man läser noga ser man att utre-darna själva faktiskt varnar för att dra långtgåendeslutsatser av materialet. Men det bryr sig inte de omsom vill gripa efter varje halmstrå för att svartmålafriskolorna. Man visar statistik över att kommunermed många friskolor har större kostnader för skolan.Sanningen är att den här statistiken egentligen intesäger någonting om detta, utan många kommunersom satsar mer på skolan än vad andra kommuner görhar också många friskolor. Exempel på sådana kom-muner är till borgerliga kommuner, minhemkommun eller . Att de här kom-munerna har högre skolkostnader beror på att desatsar mer än de andra på skolan som helhet. Attfriskolemotståndarna inte har bättre underlag, inte harbättre på fötterna, och ändå drar i gång en kampanjmot fritt skolval visar väl bara att de är ganska despe-rata över att de kanske inte får igenom sin skolpolitiki riksdagen.Frågan om segregation och utanförskap är en avde stora frågor som vi diskuterar i det svenska sam-hället. Motståndarna till fritt skolval menar att frittskolval skapar ökade klyftor mellan befolkningsgrup-per. Men de som säger detta måste också ställa sigfrågan vad ett motsatt system innebär. Ett motsattsystem innebär att eleverna är helt hänvisade till enskola i ett visst område.Som alla vet är boendet i många svenska städerväldigt uppdelat. I till exempel , Malmöoch finns det stadsdelar där en majoritet avde vuxna är arbetslös. Valfriheten kan då precis likagärna innebära motsatsen till segregering - att flermänniskor från olika kommundelar möts i sammaskola. Om man dessutom, som vill, görextra satsningar på skolor i utsatta områden ökarchansen att också elever från andra kommundelarkommer dit.Herr talman! har det avslöjatsnågra exempel på brott mot läroplanen på några reli-giösa friskolor. Det har till och med kommit uppgifterom fysiskt våld mot elever på någon skola. För mig ärdet glasklart och enkelt att friskolor som bryter motlagen ska stängas. Alla skolor, oavsett profil ochhuvudman, ska följa lagen och läroplanen. Det gällerför kommunala skolor, och det gäller för friskolor.Men regeringspartiet borde vara lite självkritisktför en gångs skull. Man borde i stället fråga sig hurövergrepp kan fortgå på vissa skolor utan att denmyndighet som ska kontrollera skolorna upptäckerdetta. Den bistra sanningen är ju att kontrollen ochutvärderingen av de svenska skolorna som helhetfungerar dåligt . Därför behöver enskolinspektion värd namnet, och den ska inspekteraalla skolor.Socialdemokraterna och vänsterpartisterna tror attdet bästa sättet att garantera kvaliteten i friskolorna äratt låta kommunerna sköta tillsynen av dem. De me-nar att god kontroll har man bäst lokalt. Det kanskekan verka logiskt, men i själva verket har kommuner-na visat att de inte ens har koll på sina egna skolor.38 % av kommunerna redovisar inte vilken kvalitetde egna skolorna håller, detta trots att de är skyldigaatt göra det.Vi folkpartister anser att det är helt oacceptabeltatt friskolor eller andra skolor bryter mot läroplaneneller andra lagar och bestämmelser. Sådana skolor skastängas. är det, som tur är, ingen jättemängd avproblem på fristående skolor. Vi kan jämföra medrapporter om mobbning, brist på speciallärare medmera i kommunala skolor. De brister som trots alltfinns visar att tillsynen av skolorna inte varittillräcklig, men kommunerna är alltså inte lösningenutan snarare en del av problemet. anser attkommunaliseringen av skolan var ett dråpslag motSveriges elever och lärare. För en likvärdig skolanbehöver staten ta ansvaret. På den punkten tycker intealla borgerliga partier lika, men en viktig sak är vioch överens om: Det vore ett misstag attöverlämna ansvaret för kontroll av friskolor tillkommunerna, som ofta ser friskolor som konkurren-ter och som ofta av politiska skäl har en negativgrundinställning.Herr talman! Det finns möjligheter till en ljusframtid för den svenska skolan. Om vi satsar på högakunskapsmål och en trygg skolmiljö med välutbildadelärare kan alla få tillgång till en bra skola. De pro-blem som finns i den svenska skolan, med entredjedel som hoppas av gymnasieskolan, har verkli-gen ingenting att göra med de få procent som väljerfristående skolor. Det är verkligen grovt att görafriskolorna till syndabock för fel som beror på dåligapolitiska beslut om skolan. I stället för att vinkladebatten på det sättet är det att tillsammans börjadiskutera hur skolan, den kommunala och fristående,ska utvecklas för framtiden. I den framtiden är intefriskolorna ett problem utan en stor tillgång, en till-gång som vi ska vara glada för.Jag avslutar, herr talman, med att yrka bifall tillden gemensamma reservationen 3 under punkt 4.Anf. 107 ():Herr talman! Vartenda barn har rätt till en skol-gång med hög kvalitet på undervisningen i en miljödär barnen känner sig trygga och där de bemöts medrespekt från både skolans personal och sina skolkam-rater. Det tror jag att vi alla är överens om.Då måste vi konstatera att den målsättningen inteuppnås . Det räcker att nämna mobbning, denundermåliga fysiska miljö som många skolor erbju-der, låg personaltäthet eller att en alltför stor del aveleverna inte uppnår godkänt betyg i ett eller fleraämnen. Är fristående skolor en bidragande orsak tillatt det ser ut som det gör? Det finns faktiskt de somvill hävda det.Hur fristående skolor behandlas har stor principi-ell betydelse. Det ger en bild av hur politikerna ser påenskilda medborgare som engagerar sig och själva tarinitiativ till en verksamhet som ligger lite vid sidan avden huvudfåra som den styrande majoriteten anser ärden bästa. Att kritik och förslag till regelverk somförsvårar utvecklingen för friskolorna kommer frånvänsterhåll är därför inte alls förvånande.Med jämna mellanrum återkommer debatten där-ifrån om fristående skolors vara eller inte vara. Det äringen hejd på vilken negativ inverkan de sägs ha varesig det handlar om ödelagd ekonomi, ökadsegregation eller religiös indoktrinering. gårdrygt av alla elever i hela landet i en friståendeskola, de flesta av dem i storstäderna. Det är alltså enförsvinnande liten del. Av debatten att döma kan manfå intrycket att de kommunala skolorna helt håller påatt trängas tillbaka på de fristående skolornas bekost-nad. Så är det långt ifrån.Bland de fristående skolorna finns skolor som intehåller de kvalitetsmått som vår lagstiftning och våraläroplaner och kursplaner stadgar att de ska leva upptill. När det uppdagas vidtas åtgärder, och det händeratt skolor får sina tillstånd indragna av den anled-ningen. Så ska det också vara. Problemet är bara attdet fåtal friskolor som inte håller måttet i något avse-ende eller som kanske till och med bryter mot lagaroch regler tillåts sätta bilden av fristående skolor iallmänhet. Sanningen är ju den att de allra flesta fun-gerar mycket väl, har en lugn miljö och håller myckethög kvalitet på undervisningen.Tänk tanken att motsvarande skulle gälla denkommunala skolan. Det uppdagas att en lärare utsattsför regelrätt misshandel av en elev, att en flicka mob-bas och trakasseras så svårt att hon får uppsöka sjuk-hus ett flertal gånger, att skolmiljön är så otrygg attrektor tvingas stänga skolan för att han inte kan svaraför elevernas säkerhet, att av eleverna inte upp-når godkända betyg i kärnämnena. Allt detta harinträffat i kommunala skolor. Ändå tror jag att ingenav oss vill hävda att det förekommer i alla kommu-nala skolor. Det finns välfungerande och mindrevälfungerande skolor. Det är ansvar attutöva tillsyn och vidta åtgärder som behövs. Nukommer inspektionen att utökas så att samtliga skolori ska få besök . Det har vi krävt . I det avseendethar regeringen visat en osannolik flathet somnaturligtvis färgat av sig på myndigheten.Socialdemokraterna och Vänstern fortsätter atthävda att inte bara utan också kommuner-na ska utöva tillsyn över de fristående skolorna. Dehar fått backning på det tidigare i men tarupp frågan nu igen. Fem partier, däribland Kristde-mokraterna, hävdar lika bestämt att den ansvarsför-delning som Socialdemokraterna och Vänstern harhelt enkelt är fel tänkt.Skolverket är den naturliga tillsynsmyndighetenför friskolorna. Det godkänner skolan och avgör omden är bidragsberättigad. Då är det naturligt att verketockså har ansvaret för tillsynen. Den erfarenhet ochöverblick som har skaffat sig är viktig inteminst ur rättssäkerhetssynpunkt. En enskild kommunkan av förklarliga skäl inte upparbeta samma kom-petens när det gäller att bedöma en fristående skolaskvalitet. Risken är stor att den inte kommer att be-traktas som det naturliga och viktiga komplement tillden offentliga skolan som den är utan som en otill-börlig konkurrent. Finns det dessutom ideologiskainvändningar mot fristående skolor över huvud taget,vilket det tyvärr är alltför vanligt, finns det all anled-ning att befara att rättssäkerheten för den friståendeskolan i praktiken helt sätts ur spel. Kommunerna harinsyn, och de fristående skolorna har skyldighet attdelta i uppföljning och utvärdering. Det är fullt till-räckligt.Kostnaden för elever i fristående respektivekommunala skolor är också ett återkommande tema.Tidigare fick elever i fristående skolor endast 75 %av den ersättning elever i kommunala skolor fick. säger lagen att ersättningen ska vara likvärdig.Det innebär att man ska ta hänsyn till de speciellakostnader som den kommunala skolan respektive denfristående skolor har. Det gör man alltså , ochkommunen är skyldig att redovisa hur beräkningarnaav de så kallade skolpliktskostnaderna görs. Att infö-ra ett schablonavdrag skulle innebära att de friståendeskolorna inte får någon möjlighet att bedöma hurbidraget till dem beräknats. Det finns ingen anledningatt försvåra den processen ytterligare. Den är svår nogi dag.Herr talman! Fristående skolor har kommit för attstanna, och det är jag glad för. av föräldrarnaanser i undersökning efter undersökning att det ärpositivt att valmöjligheten finns. Ändå kommer även iframtiden en stor majoritet av alla elever att gå i enkommunal skola. Det visar undersökningar från andraländer där man har haft friskolesystemet . Där-för är det vår uppgift att se till att kvaliteten upprätt-hålls och där så behövs förbättras i både friståendeoch kommunala skolor. För delhandlar det dels om att vi ställer högre krav på tillsynav samtliga skolor, dels om att vi i våra budgetförslagtillskjuter mer pengar till kommunerna än vad reger-ingen och stödpartierna gör för att göra det möjligt attupprätthålla kvaliteten.Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3, 4, 9 och11, som är gemensamma för ,. 108 ():Herr talman! Som vänsterpartist tycker jag att detär viktigt att barn och ungdomar med olika erfaren-heter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tidtillsammans under skoltid. Idén om en sammanhållen,likvärdig skola för alla borde vara grundbulten i densvenska skolpolitiken.För är det naturligt att i första handlägga ned energi och kraft på att utveckla och förbätt-ra den kommunala skolan. oss är strävan motökad jämlikhet och minskade klassklyftor överordnadrätten att fritt få välja skola. I samband med detta villjag yrka bifall till reservation nr 14.Ytterst handlar det om demokrati. Elever med oli-ka social och kulturell bakgrund och med olika förut-sättningar och intressen ska mötas under skoltiden.Därför är det vår principiella uppfattning att skolsy-stemet ska kontrolleras demokratiskt av hela samhäl-let, och vi har varit kritiska till den snabba framväx-ten av fristående skolor.Man kan fundera över begreppet "fristående". Fri-stående från vad? har - ut-ifrån mitt sätt att se - kommit fram till den rätta defi-nitionen, nämligen "enskilda skolor" som ska ses imotsats till offentliga skolor.Herr talman! Valfrihetsdebatten om skolan hand-lar nästan enbart om de fristående skolorna. Debattenhar fått en slagsida. Det rimliga vore att regler varmer rättvisa och mer anpassade efter elevernas verk-liga behov och därmed också efter den kommunalaskolans behov.I utbildningsutskottet har fått gehörför några förslag till att förbättra kvaliteten och ökalikvärdigheten. Förslagen är i sig inte dramatiska,utan de syftar till att skapa ett bättre regelverk.Som alla vet har vi en situation här i kammarensom innebär att de gemensamma miljöpartistiska ochborgerliga reservationerna kan vinna.