prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Ochbara genom en översyn utifrån ett genusperspektiv avvårt regelsystem och våra lagar skulle vi antagligenganska snabbt få fram en sådan effekt att antaletkvinnor som vågar satsa på företag skulle öka.Antalet nystartade företag i är på denlägsta nivån . Därför är detmycket viktigt att vi också skapar tydliga mål somger ökade möjligheter för enskilda människor attgenomföra sina idéer. Det får inte vara så som enföretagare av ett nystartat företag beskrev i ett mejl attdet först skulle ta att erhålla F-skattsedel. När dagen väl kom fick han besked om inte hade studerat hans ärende utan att han måsteräkna med att det skulle ta ytterligare åtta veckorinnan han kunde erhålla F-skattsedeln. Det är natur-ligtvis en orimlig situation och visar kanske på ennegativ kultur som i sig också är begränsande för attmänniskor ska ge sig in i företagens värld.I detta betänkande finns också ett avsnitt somhandlar om nytänkande och nya företagsformer. Detfinns ju några runtom i landet som är de goda ambas-sadörerna för att våga tänka fritt och tänka nytt i syfteatt faktiskt göra något gott för både sitt närsamhälleoch för tillväxten i stort. har vi inte dessa tydli-ga samarbetsformer så att lagstiftning och idéer alltidgår så tydligt hand i hand. Jag vill i detta samman-hang dock bara nämna att i Värm-land är ett sådant bolag som har vågat pröva nyaföretagsformer. Just nu finns den modell som Bolags-bolaget har i en rättsprocess. Därför har inte motio-nerna och det arbetssättet hanterats i detta betänkan-de. Men denna typ av process och även dess utfall, åtvilket håll den än må gå, är väldigt intressant för ossatt följa också med anledning av att utskottet har settdet positiva och har ett positivt förhållningssätt till ettnytänkande inom företagsvärlden på detta sätt.Jag nöjer mig med att det finns ett bifall till reser-vationerna 1 och 4 sedan tidigare.Anf. 227 ():Fru talman! I har vi ett lågt nyföretagan-de. Det är ett bekymmer för att det är så, ochnågonting måste naturligtvis göras åt detta. Vi harannars ett bra klimat. Vi har gott om innovationer, vihar gott om duktigt folk, och vi har en bra forskningsom avsätter många goda idéer som skulle kunnakommersialiseras. Men av något skäl kan inte desvenska entreprenörerna nyttja alla dessa möjligheter,utan det är alltför vanligt att idéer säljs till andra län-der och att en mängd värdefulla och viktiga jobb ochimpulser går förlorade för . Detta är naturligt-vis någonting som det är viktigt att som na-tion tar itu med.En sak som många påtalar är naturligtvis alla des-sa svåra och snärjiga regler som finns kring företa-gande. Men vi hoppas att detta åtminstone ska blinågot bättre eftersom vi har kommit överens om här iriksdagen att alla regler ska gås igenom . Så vi får hoppas att det kommer att utgö-ra någon lättnad för företagandet framöver.Jag måste hålla med om att Bo-lagsbolaget är en mycket fin idé, och man hoppas attnya företagsformer och nya idéer kan få fotfäste iSverige. Det är egentligen inte bara i Bolagsbolagetsom man börjar laborera med att man skulle kunnahyra sig sin egen arbetsgivare. Det finns faktiskt enväxande företagssektor som just arbetar efter kon-ceptet att hjälpa företagare med att vara arbetsgivareoch att vara företagare. Många nyheter behövs alltsåpå detta område, och det är som vi kan se på gång.En av de stora svårigheterna - ja, kanske denstörsta svårigheten - för nyföretagande är att man intekan låna pengar, att det är så svårt att få tag i kapital.Alldeles särskilt gäller det i glesbygden. Men nuhänder en del intressanta saker i och med att kreditga-rantiföreningar börjar växa upp. Jag önskar verkligenalla dessa nystartade föreningar, och även kommandeföreningar, lycka till, för det är en alldeles utmärktidé. Sedan är också statliga kreditgarantier på gång.Båda de här systemen hoppas jag ska vara till hjälpnär det gäller att klara finansieringen, garantierna, såatt företag med goda idéer kan få låna pengar.Naturligtvis finns det också hot. Jag tänker då påförmånsrätten, som vi har diskuterat även i vårt ut-skott. Ändrade förmånsrättsregler skulle kunna draundan väldigt mycket mer kapital än vad, som jagnyss nämnde, statliga kreditgarantier och kreditga-rantiföreningar någonsin kan tillföra. Det skulle bli ettmycket större avbräck. Vi får hoppas att det kan stop-pas innan det ställer till ytterligare svårigheter förföretagens kapitalförsörjning.Även när det gäller auktorisation och certifieringfinns det speciella svårigheter för små företag. Störreföretag har nog också ofta problem med miljöbitenmen för små företag kan det här vara riktigt svårt. Detär dock mycket viktigt och en viktig framtidssak förföretagen att de blir duktiga i bland annat miljöfrå-gorna.Jag skulle önska att vi tillsammans här hade kun-nat fatta beslut om att hjälpa de minsta företagen medatt på ett något enklare sätt komma i gång med sinamiljöcertifieringar och med sitt miljöarbete så att intedetta ska behöva vara ett problem för dem. kom viinte så långt men vi får hoppas att de små företagenframöver ändå blir lika duktiga som de stora företa-gen när det gäller att värna miljön.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7.Sedan vill jag säga några ord om turismen, en un-derskattad näring med en mycket stor potential i helaSverige. Särskilt viktig är turismen för glesbygden.Det händer nu väldigt många spännande saker inomturismen. Det handlar då till exempel om den nyamiljöcertifiering, Naturens bästa, som har kommit igång. Vidare handlar det om en skogsturism som ärpå väg att komma i gång och om en fisketurism somkan bli mycket stor och mycket viktig om den ut-nyttjas på rätt sätt. Det handlar också om mångaandra typer av nischturism som kan betyda en mycketfin framtid för hela Sverige.År 2003 ska hela turistnäringen utvärderas. Då fårman se vad som i övrigt kan behövas för att stöttadenna näring. Eftersom den är oerhört viktig utgår jagfrån att vi alla kommer att göra vårt bästa för att denska få utvecklas.Sedan har vi punkten om företagsetableringar, fö-retagsnedläggningar och företag som lämnar en ort.Trots att ett företag har varit lönsamt och inte haftnågra problem i den vägen väljer man kanske attflytta och lägga ned verksamheten. En mängd männi-skor förlorar sina jobb. Den lokala samhällsstrukturenförstörs. Det här är naturligtvis ett mycket stort pro-blem.Riksdagen har sagt till regeringen att ska-pa bättre regler så att lokalbefolkningen och framförallt de anställda får det lättare när det gäller att ta översådana här företag. Ingenting har hänt trots att riksda-gen sagt till om att detta ska ske. Detta är bekym-mersamt. Det är ytterligare en sak som regeringeninte verkställt trots att ett enigt utskott har begärt det.Det är inte bra att det finns många sådana punkter.Den här gången finns det en reservation frånMiljöpartiet och Vänstern. Jag tycker att det är gans-ka allvarligt att ingenting har gjorts trots utskottetsuttalande.Till slut vill jag också säga några ord om skogsin-dustrin. Som en del här har påtalat händer det väldigtmycket, och det behövs. Det behövs en mängd nyainnovationer och idéer för att få näringen att växa.Saker händer men man har en svår bransch att jobbamot, nämligen byggindustrin som inte alltid är såmottaglig för nya idéer.Jag har till exempel sett att man äntligenhar lyckats få fram en träfiberplatta utan lim - detfungerar ändå. Detta är en jättefin och fantastisk ny-het som borde utnyttjas. Men de som ska stå för pro-duktionen är alltså inte mottagliga och inte intresse-rade. Kanske stannar det hela vid en innovation, vidnågot som inte förverkligas. Jag tycker att detta ärmycket sorgligt. Någonting borde göras för att få dentröga byggbranschen att ta till sig de innovationersom faktiskt kommer.Anf. 228 ():Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets förslag i betänkande nr 7 och avslagpå samtliga reservationer.I betänkandet behandlas ett antal olika näringspo-litiska frågor till följd av motioner. Det rör sig ominnovationer, nyföretagande och kapitalförsörjningoch om kvinnors, invandrares och ungas företagande.Det handlar också om forskning, kompetensutveck-ling, social ekonomi, turism, design och frågor medkoppling till vissa industriområden - kort sagt: defrågor som brukar räknas till tillväxtfrågorna.Men tillväxt är mer än bara näringspolitik. Allasom ägnar sig åt företagsamhet vet att produktionsre-sultat i allt väsentligt har att göra med kvalitet påmaterial och också på människors insatser. Låt migbörja i det perspektivet.Sverige har länge, både genom vår egen och ge-nom andras försorg, haft rykte om sig att betraktassom en välfärdsstat. Att är ettvälfärdsland - eller, närmare bestämt, en av världensfrämsta välfärdsnationer - råder det inget tvivel om.Åtskilliga internationella undersökningar kan bekräftadetta.Det finns ett starkt samband mellan välfärd ochtillväxt. Utan välfärd - barnomsorg, skolor, högsko-lor, sjukhus och trygghet vid sjukdom eller arbetslös-het - skulle förutsättningarna för att skapa tillväxtvara betydligt sämre. Men också det omvända för-hållandet gäller: Utan företagande och tillväxt skullevi inte ha råd med vår välfärd.Alltför många påstår att vi i har ett dåligtföretagsklimat. får man nästan intrycket attföretagande är ett självpåtaget martyrskap. Det ärsynd att den debatten får ett så stort genomslag. Olikaintressegrupper som arbetar på det sättet borde se uppmed att använda sådan svartmålning som taktik. Ävenom man tror sig kunna vinna något på kort sikt kankonsekvenserna i ett längre perspektiv bli det mot-satta. Vi har ju alla för ögonen att vi vill se ett växan-de företagande, så man kan fundera över vilka bildervi skapar för våra ungdomar.Fru talman! Vi behöver fler kvinnliga företagare.Framför allt behöver vi hitta bättre förutsättningar förkvinnor att driva företag. Vi behöver fler invandrareoch unga entreprenörer.Mycket görs redan nu för att stärka de olika grup-perna, till exempel lokala och regionala resurscent-rum.Nyföretagandet i har sedan 1990-taletskrisår stigit kraftigt och ligger nu på en stabil nivå,runt 35 000 enligt ITPS. Det är en ökning med60 % det . Den statistik som desenaste dagarna har presenterats i medierna om rasför nyföretagande handlar om nyregistreringar, vilketär siffror som inkluderar ägarbyten, byte av bolags-form och inte bara nyföretagande.Ingenting är så bra att det inte kan bli bättre.Självklart är det regeringens och uppgiftatt göra allt för att skapa goda förutsättningar förföretagande. Handel och företagande är en grundför-utsättning för ökat välstånd. Men det ska också sägasatt i jämförelse med vår omvärld har ettmycket bra näringslivsklimat. I flera internationellaoch nationella undersökningar kan vi se att vi ligger itopp när det gäller tillväxt och konkurrenskraft.Men det finns också orosmoln. Trots att efterfrå-gan i har varit relativt god märker vi i allrahögsta grad av den internationella lågkonjunkturen.Läget förstärks av det oroliga läget till följd av krigeti . Även om vi kan se glädjebilder därifrånär det fortfarande långt kvar. Det syns också till ex-empel i våra exportsiffror. När det går dåligt i Tysk-land, som av tradition är en av våra viktigaste ut-ländska marknader, får det också konsekvenser. Detär kärvt i den europeiska ekonomin. Det är kärvt ivärldsekonomin. Men har tack vare en om-fattande budgetsanering bättre änmånga andra länder kunnat klara att hålla sig stångengentemot den dystra utvecklingen.Fru talman! Detta var lite övergripande om läget iSverige och i världen och lite annat. Jag har sagt dethär förut, och jag säger det igen. För oss socialdemo-krater är frågan om fler och växande företag en av deviktigaste frågorna i svensk ekonomi. Vi vill se flerföretagare och ge entreprenörer och innovatörer bättremöjlighet att omvandla sina idéer till framgångar. Detfinns all anledning att vara stolt över våra svenskaföretag som ligger i framkanten av teknisk utvecklinginom många områden.Vi socialdemokrater har haft makten ,och har vi sett hur näringsklima-tet i har förbättrats betydligt. En ekonomi ibalans har gett stabila förutsättningar med låga räntoroch låg inflation. Så var det inte under de borgerligaregeringsåren. Regler och myndighetskontakter harförenklats, och flera skatter har sänkts. Regelförenk-lingsarbetet är en ständigt pågående process. Där harNäringsdepartementet ett tillkännagivande, och detska de verkställa. Men det är viktigt att villkoren förföretagande, innovation och forskning ständigt sesöver och förbättras. Det är också viktigt att människorkänner sig trygga i sin vardag. Det här måste helatiden gå hand i hand.Dessvärre kan jag konstatera att de borgerligapartierna inte delar vår åsikt om de olika sätten attständigt förbättra utan har upprepade kravpå försämrad arbetsrätt. Vi socialdemokrater tror attutveckling och framgång är förknippade med attmänniskor känner sig trygga i sina anställningar.I de borgerliga partiernas reservationer gällandeturism återfinner man detta, uttalat som flexibla reglerför det arbetsrättsliga området - direkt ur texten. Dåställer man sig frågan: Vem vill arbeta inom enbransch där man inte vet om man har sin anställningkvar ?När jag ändå är inne på turism vill jag slå ett slagför hur viktig turismen är för och hur storbetydelse den har för och tillväxten. Det är fåbranscher som har en så positiv utveckling som justturistnäringen. Statens ansvar för turistnäringensutveckling är stort, och vi socialdemokrater förväntaross en fortsatt hög intensitet i de närmaste årens im-plementeringsarbete av framtidsprogrammet.Det är naturligtvis mycket som har betydelse förhur företagen kan startas och utvecklas. Tillgång tillriskkapital är viktig och avgörande förföretag. Vi socialdemokrater vill underlätta för före-tag att starta och växa genom god tillgång till riskka-pital och förmånliga lånevillkor. ska även iframtiden konkurrera med kunskap och kompetens.En livskraftig svensk basindustri är dock fortfarandeen av hörnstenarna i svensk ekonomi. Utvecklingenav en internationell konkurrenskraftig, miljöanpassadoch resurseffektiv basindustri måste främjas. Vi villockså främja företagens utvecklingskraft genom attstärka kontakterna mellan högskola och näringsliv.Sverige är världsledande på nya innovationer ochpatent, men vi måste bli mycket bättre på att omsättaidéerna i nya företag. Därför har vi inlett ett arbetemed forskningsvärlden och näringslivet. Det handlarockså om att skapa sunda spelregler för att förbättranäringslivsklimatet. Där måste vi göra konkurrens-villkoren lika och skärpa upp dem. Det tjänar inteminst småföretagen på då de får större möjligheter attta sig in på nya marknader.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att vi so-cialdemokrater inte delar de borgerliga partiernas synpå hur utvecklingen bäst sker. Framför allt menar viatt vi inte tror på att regelförenklingar och försäm-ringar i arbetsrätten är nyckeln till framgången, utanvi tror på trygghet för människor så att de vågar inve-stera och utvecklas.Anf. 229 ():Fru talman! Jag lyssnade väldigt noga på CarinaAdolfsson Elgestam. Det var väldigt många vackraord, men jag saknade tyvärr konkreta förslag om vadman ska göra för att få ett bättre företags- och när-ingslivsklimat. Eftersom timmen är sen, vi har passe-rat halv elva , ska jag nöja mig medatt ställa bara två frågor till rapport från i januari i årsom jag tog upp i mitt anförande visade att Sverigehamnade på sista plats i jämförelse med 19 andrajämförbara länder vad gäller företagsklimatet. Jag villha en kommentar till detta, speciellt som CarinaAdolfsson Elgestam sade att det var svartmålning,taktik och att ligger i topp när det gäller när-ingslivsklimat. Menar verkligen att inte vet vad de talarom? De om några är väl ute i verkligheten.Den andra frågan växte fram när jag varpå frukostmöte om familjeföretag. Det är flera somhar tagit upp det redan. Där fick vi reda på att cirkatvå tredjedelar av familjeföretagen inte klarar ettgenerationsskifte på grund av arvsskatten. Vad sägerCarina om detta?Anf. 230 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att säga attdet finns väldigt många olika statistiker som tas frampå många olika sätt. Enligt en stor majoritet av dessakommer i topp. Sedan gör Svenskt Näringslivsina bedömningar utifrån sina enkäter som de skickarut till företagarna. Det är viktigt att vi tar till oss avdet som redovisas i de sammanställningar som de fårfram. Jag har faktiskt läst en stor del av den rapportsom lämnat, och det finns mycketi den som man måste ta till sig. Men för den skull kanman inte svartmåla . Då skapar vi hela tidenen negativ bild.Så över till det som frågar om an-gående generationsskifte. Det finns en utredningtillsatt som ska titta på detta och komma med ettförslag. Vi får hoppas att de kommer med något somär vettigt och som sedan kan acceptera. Vivet att det finns problem bland våra företagare, inteminst bland våra 40-talister som driver företagmed kanske ett hundratal anställda upp till 150-200och vill sälja sitt företag.De känner att de börjar närma sig pensionsåldern.Men deras barn vill inte ta över företaget, inte pågrund av reglerna kring generationsskiften utan pågrund av att de har utbildat sig och vill hålla på medandra saker, kanske jobba i andra länder. Dessa 40-talister har svårt att hitta köpare till sina företagberoende på att många som har kapital i den här stor-leksklassen väljer att satsa sina pengar på golf och påatt handla med aktier.Anf. 231 ():Fru talman! När det gäller svartmålning undrar jagom anser att det är svart-målning när tar in siffror frånnäringsidkare och redovisar dem i en rapport. Jagtycker faktiskt att det är rätt så uppseendeväckande attden som företräder det parti som har regeringsansva-ret inte tar till sig verkligheten, för det är väl verklig-heten som tar fram? Det vore jumärkligt annars.Jag upprepar därför min fråga. Hur kan man prataom att ligger i topp när Svenskt Näringslivredovisar att ligger sist?Detta med familjeföretag har varit uppe väldigtmycket. Som redan någon har sagt är det 10 000familjeföretag som kommer att gå igenom ett genera-tionsskifte . Om två tredjedelar av demgår i konkurs eller upphör med sin verksamhet är judetta någonting att ta tag i omedelbart.Vi har haft samma regering. Varjedag går företag i konkurs. Betänk den siffra jagnämnde i talarstolen! Bara under första kvartalet i århar nästan 2 000 företag gått i konkurs somnyföretagandet minskar alltmer. Detta pekar väl ändåpå att det finns någon brist någonstans i näringslivs-klimatet, eller hur?Anf. 232 ():Fru talman! Jag sade inte att det var Svenskt När-ingsliv som svartmålade, utan jag sade att det är Mo-deraterna som svartmålar, och det gör även StefanHagfeldt i sin replik.Spontant kan man ju fundera över hur det såg utnär hade regeringsinnehavet mellan1991 och 1994 angående antal konkurser och företagsom startades. Man ska kanske inte slå sig för bröstetså mycket och göra för mycket jämförelser mellansiffror.Det är klart att vi upplever att man svartmålar ochär lite av en dysterkvist när man i reservation nr 1skriver: missgynnas svenska företagarebland annat av ett överbyråkratiskt regelsystem, enföretagsfientlig arbetsrätt och ett för högt skattetryck.Som jag uppfattar det när jag läser betänkandet ärdetta de enda åtgärder som pekar på föratt vi ska få ett bättre företagsklimat i Sverige.Anf. 233 ():Fru talman! På tal om att svartmåla har jag sällanhört något värre än att familjeföretagens yngre gardeinte är intresserat av att ta över därför att det vill spelagolf och leva på aktier. Det var nog den värsta kari-katyr som jag har hört. Det är möjligt att det kanfinnas några sådana, men de flesta har väl redan job-bat i familjeföretaget och har all anledning att funderapå att driva det vidare.Men det är arvsskatterna som skapar dessa pro-blem. Som vanligt lägger ni sådana frågor i en utred-ning. Frågan är, och det borde ni i utskottet som stårnära regeringen veta: Kommer det fram några förslaginom så att vi kan rädda de många företagsom måste gå igenom den här processen? Det är en avde viktigaste frågorna för företagsamheten i ,och inte att låtsas som att företagarna hellre vill spelagolf.Anf. 234 ():Fru talman! Jag uppfattade inte att någon fråga. Men jag ska göra en rättelse.Jag sade faktiskt inte att det var barnen till företa-garna som hellre ville spela golf, utan jag pratade omdem som har kapital och som kan göra investeringar idessa företag. De väljer att pensionera sig tidigt i livet- kanske till och med redan anledningen väljer en annan livsstil och en annanlivskvalitet i stället för att köpa och driva ett företag.Det där är lite olika.Det är många av barnen till företagare som undersitt liv startar företag, dock inte alla. Det finns ung-domar som inte är intresserade av att ta över företagetav olika anledningar. De är kanske intresserade avandra branscher, inte minst musikbranschen som LarsLindén nämnde i sitt anförande.Sverige är faktiskt världsledande när detgäller att få fram nya artister och de inkomster somskapas kring musik. Det är en sak som vi har att tackaför detta, och det är den kommunala musikskolan.Det är någonting som vi socialdemokrater har drivitmer eller mindre , att inte skavara avgiftsfinansierad utan att alla barn och ungdo-mar ska ha möjlighet att gå i den kommunala musik-skolan.Utifrån min erfarenhet kan jag inte erinra mig attborgerliga partier har varit intresserade av musiksko-lan på samma sätt som vi socialdemokrater har varitdet.Anf. 235 ():Fru talman! Den kommunala ärmycket bra, men den hotas från många håll och är pådekis, så vi får nog gemensamt hjälpa till och satsa påden i fortsättningen. Jag håller med om att den ärviktig. Jag har själv musicerat i i mångaår.Men varför är det inte intressant att satsa på sam-ma sätt när det gäller entreprenörskap och se till attdet finns samma framtid för företagare som det finnsför musikanter? Det är tydligen - som jag sade i mittanförande - mycket finare för en socialdemokrat atthylla en artist som blir miljonär än en företagare.Anf. 236 ():Fru talman! Jag uppfattade inte någon ytterligarefråga.Lars anförande handlade väldigt mycketom kor i början. Jag undrar då om det inom Kristde-mokraterna finns någon form av galna ko-sjukan.Med tanke på hur jag uppfattade svartmålningenfrån socialdemokraterna eller till och med att vi skulleutgöra ett hot har jag svårt att förstå Kristdemokrater-nas ställningstagande just i kväll.Vi socialdemokrater tycker att entreprenörskap ärviktigt, och det har vi påpekat i betänkanden gång pågång, inte bara i dagens betänkande utan också i tidi-gare betänkanden. Vi arbetar vidare för att entrepre-nörer ska få bättre förutsättningar. Det är inte vi somsäger att de är hotade, utan det är kristdemokraternasom gör det.Anf. 237 ():Fru talman! Det är , men sagostun-den borde för länge sedan ändå ha varit förbi.På ett sätt var det ganska avslöjande att höra hurman ser på människor med kapital, att de hellre spe-kulerar i aktier och spelar golf. Det är den uppfatt-ningen som socialdemokratiska företrädare ger ut-tryck för här - väldigt avslöjande, måste jagsäga.Fru talman! Det var många fagra ord, men överhuvud taget inte någonting konkret. Att säga att Sve-rige har ett av de bästa företagsklimaten när vi bevis-ligen har ett mycket dåligt näringsklimat. Näst intillalla parametrar pekar åt fel håll. Arbetslösheten, nyfö-retagandet, utflyttning av företag, nedflyttning avföretag, innovationer, patent med mera, med mera.Det känns märkligt att höra regeringsföreträdarenstå här och låtsas att allt är bra. 17 företagare per dagger upp i , därför att det inte går att drivaett företag här med de byråkratiska lagarna, med deregelsystem vi har och med de dåliga vinstmargina-lerna som man tvingas att leva under på grund avskatter och annat.Regeringsföreträdaren kräver av oss att vi ska haförslag och idéer. Fru talman, det har vi.