prot · GQ09104 · 2003-05-15 00:00:00 — Jag delar oro överatt substitutionsprincipen är urvattnad i det förslagsom har lagts fram av kommissionen. Vi har väntatlänge på det här förslaget och det har stått en oerhörtstark strid om det. har varit mycket aktivt iförberedelsearbetet inför rådsslutsatserna, och vi harlagt fram en egen proposition eftersom vi vill se enförändring. Vi har också varit mycket aktiva i helaprocessen fram till detta förslag.Vi har fått igenom vissa viktiga punkter angåendefarliga ämnen som vi har varit oroliga över. Det härär ett stort bekymmer. kommer vi att granskadetta som senare ska gå till rådet. Där kommer Sveri-ge självfallet att agera.Det här är en mycket besvärlig fråga. Vi är ocksåoroliga för att det nu är som ska ta över ordfö-randeskapet i EU och för hur man kommer att hanteradenna fråga.Vi gör allt vi kan för att fortsätta att arbeta för attdet ska bli en så skarp kemikaliepolitik som möjligt.Sedan ställdes frågan vad vi kan göra på egenhand. Vi i har lyckats att bibehålla undantagoch fått med oss EU i båten. Detta är ett av de områ-den där låg långt före och där vi har fått EUatt komma i fatt, och vi har ju väntat på det här för-slaget.Jag kan inte direkt säga vilka undantag som kanbli aktuella, men det är klart att jag känner en stororo. Just nu har vi svåra frågor kring bekämpnings-medel på bordet, till exempel bekämpningsmedletparaquat som har varit förbjudet i sedan1980-talet och som vi nu riskerar att få godkänna. Sådet är mycket viktigt att vi driver den här fråganskarpt.Jag vill också understryka att våra kolleger i Eu-ropaparlamentet bidrar i den process som liggerframför oss.Anf. 111 () replik:Fru talman! Först och främst kan jag garantera attCenterpartiets EU-parlamentariker, precis som Cen-terpartiet, kommer att bidra aktivt i det här samman-hanget.Jag är nöjd över att miljöministern delar min oro.Det är oroväckande om man urvattnar en sådan härgrundläggande princip som vi har i svensk kemika-lielagstiftning och som borde finnas med i europeiskkemikalielagstiftning.Den svenska substitutionsprincipen har testats ochhar befunnits vara tillämpbar i EU.Det handlar om stå upp och agera i rådet. Min oroär att skulle kunna byta bort en urvattnadsubstitutionsprincip mot inrättande av en kemikalie-myndighet. Jag vill bara lyfta fram detta, så att Sveri-ge inte är berett att acceptera en sådan lösning.Vi bör verkligen jobba för att inte bara få till ståndsvenska undantag utan för att det blir en kemikalie-politik på EU-nivå som utgår från substitutionsprinci-pen.Anf. 112 Miljöminister () replik:Fru talman! Vi är eniga om substitutionsprincipenbetydelse. Det är också klarlagt hur ser påden. Även vi kan ju se något slags bortre gräns för närdet inte är möjligt att substituera, men den gränsenligger mycket långt borta, så vi anser att denna prin-cip ska ha en skarp tillämpning.Jag verkar nu för att substitutionsprincipen tasmed i EU:s konstitutionella fördrag. Den bör finnasmed där som en grundläggande princip.Jag kan också försäkra att det inte skulle föresvä-va mig - jag blir nästan på gränsen till förolämpad -att vi skulle förhandla bort grunddragen i vår kemi-kaliepolitik. Det finns inget politikområde där Sveri-ge har kämpat så hårt som vi har gjort i kemikaliepo-litiken. Vi gör det i EU, och vi gör det nu ocksåglobalt för att driva igenom de principer som vi tyck-er är angelägna. Försiktighetsprincipen och substitu-tionsprincipen är också viktiga som en förebild förandra politikområden.Det kommer också att bli en hård match och vikommer att mötas av ett hårt motstånd från den andrasidan, och det kommer inte bara att handla om sub-stitutionsprincipen. Det stora bekymret här är att detfrån svensk sida kan saknas delar. Vi ska nu analyseradetta på departementet. Jag har fortfarande inte fått enfullständig analys som utmynnar i hur vi ska positio-nera oss. Men min bedömning är att det här inte nårtillräckligt långt fram. Ändock kommer det att finnaskrafter som tycker att man har gått för långt frånkommissionens sida, så det här blir en mycket tufffråga framöver.Anf. 113 () replik:Fru talman! har tagit uppdraget frånJohannesburg, att åka hemma och se till att struktureroch styrmedel verkligen bidrar till hållbar utvecklingoch inte motverkar det, på allvar. Vårt förslag har vipresenterat tidigare och även här , som miljömi-nistern har hört. Till min sorg kan jag inte upptäckanågonting som visar på att miljöministern eller re-geringen skulle ha köpt idén än så . Men Cen-tern, , kd och vi står bakom idén.Jag hörde i miljöministerns anförande om ett fort-satt arbete, som tidigare, med bland annat en analysav samordningen i arbetet för hållbar utveckling. Detvore intressant att få detta något utvecklat här i rela-tion till det som vi föreslår och få lite ledning i hurdet kommer att gå till.Anf. 114 Miljöminister () replik:Fru talman! Jag tycker att förslaget om en håll-barhetskommission är intressant, därför att jag tror attvi är eniga om att vi behöver lyfta fram hållbarhets-frågorna. Det som vi nu arbetar med inom regeringenär att lyfta fram dem i regeringens arbete, isamordningen av våra politikområden. Jag uppfattaratt det i förslaget om en hållbarhetskommissionhandlar om en utomstående kommission, möjligtvismed experter som skulle göra en översyn.Låt mig säga att jag tycker att det redan genom-förs mycket arbete av det här slaget. Något som för-vånar mig lite när jag hör det här är att det låter somatt ingenting någonsin har gjorts, att vi inte bara skalappa och laga utan rensa bordet rent och se över helasamhällsmaskineriet och se till att det blir hållbart.Jag menar att det finns väldigt mycket vi kan byg-ga på och att mycket har gjorts. Vi har haft ett om-fattande arbete inom alla politikom-råden när det gäller att integrera och arbeta med håll-bar utveckling. Regeringens hållbarhetsskrivelse är ennaturlig utgångspunkt för att på politikområde förpolitikområde se hur hållbarhetsperspektivet skakomma in och hur de politiska verktygen ska föränd-ras.Jag tror också att det är viktigt att se att valet avpolitiska verktyg är ett politiskt val. Det finns olikasätt att uppnå ett hållbart samhälle. Vi har enväldigt god grund i miljömålen, där vi har slagit fastvad vi vill uppnå i miljötillståndet. Vi har också trestrategier för hur vi ska arbeta: strategin för kretslopp,strategin för effektivisering och strategin för hållbartnyttjande. Hållbar utveckling handlar mycket om attfå dessa strategier och agerandet på plats i alla sekto-rer, och det jobbar vi väldigt intensivtmed. Jag tycker att vi ska bygga vidare på den pro-cess som vi har påbörjat i stället för att ta ett nytt tagoch säga att nu ska allt lappande och lagande bort ochnu sätter vi i gång från början, för jag tror att vi harmycket att arbeta vidare utifrån.Anf. 115 () replik:Fru talman! Mycket har gjorts, mycket är bra. Detär mycket som miljöministern och jag är eniga om.Men jag kan inte låta bli att kommentera att när jagläser till exempel sammanfattningen av för , får jag sida upp och sidaned bekräftat att det här behövs, inte minst för attkomma till rätta med de problem som gör att indivi-der och företag upplever att de motarbetas i sin strä-van att bidra till ett hållbart samhälle.Jag kan inte underlåta att ställa en fråga. Vi ska jufå höra mer om detta vid en hearing . Man skaju städa hemma också, och ett av de konstaterandensom kommittén gör är att en samordning i Regerings-kansliet av politiken för och hållbar ut-veckling är efterfrågad. Jag skulle gärna vilja veta liteom vad som görs åt detta just , eftersom det finnsmed i betänkandet. Jag tycker att det är oroväckandeatt behöva vänta till på ett svar på just den frå-gan.Anf. 116 Miljöminister () replik:Fru talman! Jag hoppas kunna återkomma betyd-ligt tidigare än med att tala om på vilket sätt viska samordna arbetet för hållbar utveckling i Reger-ingskansliet. Jag tror liksom att det ärviktigt att göra det. Jag tror också att det är viktigt attvi fortsätter den översyn som pågår av alla politikom-råden. Jag är beredd att diskutera olika alternativ ochhoppas att vi ska kunna fortsätta dialogen både här ikammaren och på andra håll.Jag tror alltså att det är viktigt att vi tar vår ut-gångspunkt på ett ganska tydligt sätt i det vi redan hargjort. Jag tycker att miljömålen, strategierna och detarbete vi gör där är en bra utgångspunkt.Anf. 117 ():Fru talman! Hållbar utveckling är ett oerhört stortuttryck för mig. Jag menar att det ska vara någontingsom är beständigt och hållbart som mansträvar efter en utveckling. För mig är utveckling tättsammankopplat med forskning, nydanande forskning.Det bästa exempel som jag vet på hållbarhet hit-tills är vår jord, som startade för 4 ½ miljarder årsedan, och redan för 3 ½ miljarder år sedan hade vifossil.När det gäller utveckling startar jag , . Då gjorde man de förstaförsöken med att efterlikna en primär jordsoppa. Manblandade metan, ammoniak, vätgas och vatten ochstängde in detta. Då kunde man visa att aminosyroroch nukleotider bildades, och det blev äggviteämnenmed genetisk information. - det är alltså50 år - knäckte och kan vi se ett stort pa-radigmskifte när man har löst det mänskliga genometoch vet att människan består av mindre än 30 000gener och att flera andra arter, vitt skilda från ossenligt vår uppfattning, består av ganska många likar-tade gener.Vi har en mer total genomkunskap som ettslags instruktionsbok över kroppen. Man forskar i dagockså på stamceller för att vidare kunna utvecklamedicinsk teknik och se nya diagnostiska möjlighe-ter, nya terapeutiska möjligheter och möjligheter tillbättre prevention.Jag är övertygad om att den här typen av utveck-ling inte går att stoppa, och jag tycker inte heller att viska göra det. Det svåra kommer däremot att vara vemsom ska ha tillgång till den nya genteknikens medeloch hur vi styr detta.Visst är det ganska fascinerande att vi har kommitså långt, men som vi klarar av allt det härhar vi inte lyckats att lösa problemen med att få till enhållbar energiutveckling. Varför har vi inte kommitlängre i vår forskning och skapat tillräckliga resurserför mer forskning?Om man är lite drastisk kan man tänka som CraigVenter, han som låg bakom den största delen avkartläggningen av humangenomet. Han bestämde sigför att klara detta, och han gjorde det.Nu har han bestämt sig för att nästa uppgift är attsäkra vattentillgången i världen genom att vilja kon-struera ett nytt biosystem. Resolut har han då tagitvatten från en sjö med väldigt få mikroorganismer,, och bestämt sig för att kartlägga alladessa gener för att kunna göra ett nytt biosystem medvatten . Det är ett sätt att göra det på. Jagmenar att det finns flera andra sätt.Vad jag egentligen vill uttrycka med dessa olikaexempel är att vi måste tro mer , visamer optimism och kraftigare stödja nya landvinningarinom forskningens värld. Inte minst gäller det ut-vecklingen av IT, som är ett av de viktigaste instru-menten för globalisering.Regeringen tar i sin skrivelse upp en lösning sominnebär att vi ska stimulera användningen av befintligenergiteknik och främja introduktionen av ny. Vimoderater tolkar det som ett erkännande av kärnkraf-ten och framför allt att man satsar stort och vidare påutvecklingen av ny teknik och olika former av kärn-teknik.En av de saker som upprör mig allra mest är denså kallade tankeförbudslagen kring kärnteknikut-veckling. Jag begriper inte hur man kan ha en sådanlag i en modern demokrati. Hur kan man förbjudaframåtsyftande energiforskning i ett modernt landsom ? Det är ingen modern demokrati.Vi måste satsa mycket mer på forskning och ve-tenskap som syftar till att minska växthusgaser och fåfram olika varianter av nya energiformer, och då ärborttagandet av denna lag ett oerhört viktigt steg.Det gäller också att vi underlättar för människan ivardagen när det gäller att använda energi, klok ochframsynt energi. Vi kan inte vara bakåtsträvare somMiljöpartiet, som enligt min uppfattning, förutom attde säger nej till många viktiga frågor som EU, eurooch ett starkt försvar, mest talar om hur vi ska hus-hålla med resurser och bara stimulera användning avden befintliga naturvänliga energin. Vad är det förframtidspolitik?Naturvänlig energi, visst, men vi måste också levai verkligheten och se att vi inte går mot ett mindreenergikrävande samhälle med IT, tvärtom. Just därförär det ytterst viktigt att stimulera mycket, mycket mertill en framsynt energiforskning som gör det lättareför individen att leva energiklokt i vardagen.Om inte vi i i-världen kan vara ett föredöme i dehär frågorna ser jag att det är ännu svårare för att klara situationen.Fru talman! FN:s milleniemål när det gäller atthalvera fattigdomen i världen kräver väl-digt stora insatser. En stor del av , såmycket som 33 länder med mer än en fjärdedel avjordens befolkning, kommer knappt att nå hälften avmilleniemålen. Om insatserna fortsätter i samma taktsom nu kommer det att ta att utrotahungern.Även här kan vi bejaka forskningen genom attdiskutera införandet av GMO-produkter, till exempeldet gyllene riset. Däremot är det viktigt att det härsker väldigt respektfullt, via FN, och inte genompåtryckningar i enskilda länder. Man måste tillföramer information och kunskap från en neutral partneroch sedan ha friheten att välja, men jag är övertygadom att GMO-produkter, om de används rätt, är en avframtidens lösningar.Vi måste också fokusera på att reformera bistån-det. Det ska bli mycket spännande att diskutera dennya utvecklingspolitik som regeringen kommer med.Vi har sett hur flera länder fåttomfattande bistånd och ändå inte lyckats minska sinfattigdom. Jag tror att det är fel tankesätt att ställa upputbetalningsmål för biståndet. Det handlar inte baraom att bestämma hur stor del av vår BNP som ska gåtill biståndet. I stället måste vi göra något som ärmycket mer besvärligt. Vi måste våga diskutera inne-hållet och kvaliteten i det vi gör i betydligt störreutsträckning än i dag.Sverige måste också visa mycket större beredvil-lighet till skuldavskrivningar. Vi moderater menar attskuldavskrivningar ska vara kopplade till mångastränga krav, som- ingen ny upplåning- ingen korruption- inget vanstyre- ingen användning i krig och framför allt att detska komma de fattiga människorna till godo.Därför tycker vi att ska ta initiativ till entotal skuldavskrivning snabbt, , för högtskuldsatta låginkomstländer. Främst tänker jag då påsödra . Det här är mycket viktigt för att få framnågot slags hjälp till självhjälp och låta länderna ska-pa av egen kraft, få en egen tillväxt.Den allra mest akuta frågan är som jag ser det attfå bukt med hivsituationen. Den frågan ingår också iFN:s milleniemål. Jag skulle vilja säga att om vi inteklarar den frågan kommer fattigdomen att halvera sigsjälv - fast på helt fel sätt - genom aids. Mer än 42miljoner människor, ca 28 miljoner av dessa i södraAfrika, där fattigdomen är som värst, kommer snartatt dö av aids. Många har redan dött, och flera miljo-ner barn är föräldralösa på grund av hiv.Läget är så allvarligt att man i flera ,framför allt i mindre samhällen och byar, ser en infra-struktur som håller på att falla sönder eller som redanhar fallit sönder. Jag skulle vilja vara så drastiskt attjag säger att snart kommer en hel kontinent att gåunder om vi inte gör mer.Det är ganska uppenbart att vi behöver bidra medmer kunskap om hiv. Vi behöver informera om hivoch bedriva preventionsarbete. Här har varitett föregångsland och är det fortfarande. Sverigeinsåg redan på ett mycket tidigt stadium vikten avprevention. Där har också RFSL gjort ett oerhörtimponerande arbete. har kunnat hålla hiv-spridningen på internationellt sett mycket låg nivå.Det skulle vi kunna utnyttja mycket bättre. Vi skullekunna använda våra kunskaper mer.Till sist skulle jag vilja säga: Låt oss inta en annanmental inställning i så att vi vågar tro mer påframtiden, satsa mer på framsynt forskning i fri kon-kurrens, vara öppna för nydanande idéer och visaframfötterna lite bättre redan med den kunskap somvi har. Jag säger inte att kunskapen saknas. Jag vet attden finns hos väldig många. Men det behövs mer,mycket mer, för en hållbar utveckling.Jag behöver inte avsluta med något yrkande, förLars har redan yrkat.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det var ett intressant inlägg som EwaBjörling hade. Jag delar helt ditt anslag om att vimåste våga tro . Det jag blir lite funder-sam över är bara det här kärnkraftskrameriet som endel i framtidstron. Det är väldigt svårt att se det somett exempel på framtidstro.I sitt anförande gick tillbaka så långtsom till jordens bildande. Frågan är om man inom detmoderata partiet orkar titta långt framåt också när detgäller energifrågor. Om jorden har en medelinstrål-ning från solen på innebär detatt har vi fått en så stor instrålning att detmotsvarar mänsklighetens årsförbrukning. På femtimmar har vi fått en så stor instrålning att det mot-svarar den påvisade reserven av uran. äralltså vad du har att röra dig med i din framtidsbildmedan du gick flera bakåt i tidennär du tog din utgångspunkt. Frågan är bara: Är inteframtidsenergin den som utgår från de flödande ener-gikällorna?Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag inser att vi har haft en folkom-röstning om kärnkraft för många, ochatt beslutet ligger fast om att vi ska avskaffa vårkärnkraft. Det som jag främst pekar på handlar om attinte ha en tankeförbudslag i ett öppet, fritt samhällesom förhindrar forskningen vad gäller framtida kärn-tekniker och de nya kunskaper man kan få utifrånden.Utvecklingen måste ju fortfarande gå framåt. Detkan faktiskt vara så att vi hittar en metod som gör attkärnavfallet kan oskadliggöras. Vi har redan en sådanpå gång där man lyckas få kärnavfall som är radioak-tivt i 100 ned till att bli det i så som tioår. Tänk om man skulle kunna utveckla det här vida-re! Då har vi faktiskt tagit hand om vårt kärnavfall.Det är en sak. Men det finns också många andra kun-skaper man kan vinna för att hitta något annat än justuran. Vad jag är ute efter är ett fritt tänkande samhällei den frågan.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag tror inte att tankeförbudslagen ärkärnkraftens stora problem. Jag tror att det är be-gränsningen i naturtillgången, uran. I så fall, om manskulle ta bor tankeförbudslagen, låt oss då ta bortatomansvarighetslagen också! I så fall skulle kärn-kraften finnas på marknadsmässiga villkor, och detskulle inte kärnkraften klara. Det gillar ju moderater iandra sammanhang. Så låt oss i så fall göra det bytetom vi ska fundera på det.Min poäng är inte tankeförbudslag, eller folkom-röstning för den delen. Det handlar om framtidstron. Idet sammanhanget är de flödande energislagen fram-tiden - inte fossila eller uranbaserade energislag.Anf. 121 () replik:Fru talman! Vad jag är ute efter här är egentligenockså att den mänskliga kompetensen försvinner ut urlandet, de som faktiskt kan bedriva den här typen avforskning, som inbegriper stora delar av energiforsk-ningen, där också kärnteknik ingår. Det är därför detär så viktigt att få tänka fritt.Sedan kan vi väl i övrigt vara sams angående flö-dande energislag. Jag tycker att man ska bredda sigpå alla fronter. Vi vet alla att våra naturresurser intekommer att räcka.Anf. 122 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis säga att jag stårbakom liberalernas alla reservationer, menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 19under punkt 8, gällande skuldavskrivningar kopplattill demokratiska och ekonomiska reformer, som vihar tillsammans med och Center-partiet. Jag vill också passa på att tacka ett mycket informativt inlägg, speciellt vad gällerforskningen.För några veckor sedan satt jag på ett rostigt sov-jetiskt propellerplan som var byggt . Flygstolarna var lösa. Turen frånAfrikas horn till i , som skulle hatagit med ett reguljärt plan, tog ungefärfyra timmar.Trots att jag hade besökt Somaliland, ett östafri-kanskt land där av kvinnorna är könsstympade,där av barnen dör och där ipraktiken alla människor är arbetslösa, var jag fylldav förväntan, hopp och framtidstro. Jag hade nämli-gen bevittnat ett under, ett afrikanskt under av demo-krati: fria val i en region som vi i väst mest förknip-par med inbördeskrig och miljökatastrofer. Det är denhär framtidsoptimismen vi måste se framtiden an medför att skapa en värld där fattigdomen elimineras påsikt och ersätts med demokrati, jämställdhet och fri-het.Medan riksdagsledamöter i den här kammaren förfullt förbereder sin semesterplanering är det30 miljoner i östra och södra som väntar på enganska stor svält, som breder ut sig.Men även om vi måste ta upp dessa orättvisor ochlyfta fram att de är djupt oacceptabla var det intebättre . har antalet ivärlden halverats. minskade defattiga i med . Andelen fattiga ivärlden sjönk totalt från till . De senastetre decennierna har spädbarnsdödligheten minskatmed hälften. En 80-procentig ökning har skett avandelen barn som skrivs in i . Medelin-komsten i har nästan fördubblats mellan1975 och 1998. Människans livsmiljö har faktisktaldrig i historien varit bättre än denär i dag.Orsaken till detta är den teknologiska, sociala ochekonomiska utvecklingen i kombination med ökatöverstatligt miljösamarbete och västvärldens ökadeintresse för miljömärkning och konsumentmakt. Des-sa framgångar hade aldrig kunnat ske utan demokra-tisk utveckling, ökad frihandel och bistånd som ökat ibåde kvalitet och kvantitet.Hoten mot miljöutvecklingen i världen får inteligga i globaliseringen. Avgaserna och föroreningarnaskyr inte nationsgränserna. Därför måste de bemötasmed mer globala ansträngningar. Framför allt måstesolidariteten globaliseras mer än i dag.På samma sätt som människan enligt liberalismeninte har rätt att skada andra människor har vi inteheller rätten att förstöra möjligheten för kommandegenerationer, också i andra länder, att växa upp i engod miljö. Därför delar vi syn påförvaltarskapstanken som mycket viktig i miljöpoliti-ken.Även om marknadsekonomin för oss är grundennär det handlar om att lösa miljöproblemen globaltoch lokalt krävs det att staten sätter upp tydliga lagaroch spelregler för att förhindra miljöförstöringen. Detska kosta att skita ned för företagen, på ren svenska.Vi bör satsa på föroreningsrätter, global skatt påkoldioxidutsläpp med mera. Ansvaret för en hållbarutveckling måste ändock vila tyngst på oss i den rikavästvärlden.Det är vår moraliska skyldighet framför allt attnedmontera västvärldens nationalstatsegoism. Dethandlar om att avskaffa hinder för utveckling - somatt rasera tullmurar och skulder - men också om attge möjligheter till utveckling genom ett högt solida-riskt bistånd. Där får inte skydd av miljön ses som ettlyxmål, något som de fattiga kan börja bekymra sigom först när de har löst alla andra problem. Här måstemiljöbiståndet användas för att sanera u-ländernasredan skadade miljö och införa den miljövänligatekniken. Här får inte heller nivån på biståndet styrasav regeringens nyckfulla syn på det statsfinansiellaläget, vilket påpekas i det särskilda yttrandet frånFolkpartiet, och Centern.Förenta nationernas vision om att av natio-nalinkomsten från världens rika länder borde gå tillbistånd uppfylls av ungefär fem länder i värl-den. Inte ens alla partier i denna riksdag tycks strävaefter det, vilket jag tycker är ganska sorgligt.Det är också beklämmande att regeringen ochdess samarbetspartier återigen har sänktbiståndet utan någon större debatt internt ens i derasegna partier. Man kan krasst konstatera att vare sigVänsterpartiet eller trots tufft och braförhandlingsläge verkar prioritera denna fråga till-räckligt mycket. Jag tycker som sagt att det är be-klämmande att partier som så ofta pratar om interna-tionell solidaritet inte på allvar tar chansen när de . Noterbart är att enprocentsmålet bara har upp-fyllts två gånger i svensk historia, och det har varitunder borgerliga regeringar.Men det handlar också om att utvecklingsländernamåste ta egna initiativ, och man måste ställa relevantakrav för att främja den hållbara utvecklingen. Det ärett centralt arbete för oss liberaler att främja kvinnorssituation.