prot · GQ0966 · 2003-03-05 00:00:00 — Det är icke enslutsats som jag dragit själv, jag har läst mig till det.Anf. 225 () replik:Fru talman! Vi som står bakom reservation nr 20om ökad insyn i partiernas finansiering har den upp-fattningen att vi vill öka medborgarnas insyn i parti-ernas finansiering. visar det sig att inte ens BillyGustafsson har insyn i det socialdemokratiska partietsfinansiering. är ändå en tämligenframstående socialdemokrat som borde ha den insy-nen. Då har ju själv gett argumenttill varför vår reservation är så otroligt viktig. Om inteens har insyn i det egna partiet, hurska då medborgarna ha den självklara insynen?I resonemang utgår han hela ti-den från att det inte behövs något tilläggsdirektiv.Men som jag har sagt är det så att om manska kunna garantera att någonting ska utredas ochgranskas måste det stå på pränt. Det har vi lärt oss avhistorien. Gång på gång har det kommit löften omökad insyn och om reformer på området, och gång pågång har dessa löften inte infriats. Det är därför somdetta måste stå på pränt.Till sist vill jag ställa en fråga till . Jag noterade att det fanns en öppning för attBilly var intresserad av en författningsre-glering när det gäller insyn i partiernas finansiering.Är detta personliga uppfattning?Kan vi lita på att det här är någonting som också BillyGustafssons parti och inte minst hans partikamrater iregeringen står bakom?Anf. 226 () replik:Fru talman! Om jag börjar med det sista finns deten uppfattning som inte bara är hela partiets, så att utifrån de motiv som jagbeskrev i mitt anförande kan det finnas ett behov aven författningsreglering som garanterar insyn.Jag tycker snart att det här börjar bli lite tradigt.Det är samma sak som vevas . Densista varianten på den här svängen var att ni vartvungna att avge den här reservationen med kravet påtilläggsdirektiv för att tillgodose min brist på kunskapom hur mitt eget parti finansieras. Då har argumenta-tionen kommit ned på en alltför låg nivå.Jag känner faktiskt inte att jag kan hitta så mångafler varianter på det som jag redan har sagt. Eftersomni nu inte för en argumentation till stöd för motionenhar jag avstått från att argumentera utifrån den. Jaghar försökt att förklara min och mitt partis reaktion påden här reservationen.Anf. 227 () replik:Fru talman! Jag tog naturligtvis upp exemplet närdet gäller insynen om att inte kunderedogöra för hur finansieringen av det socialdemo-kratiska partiet ser ut just därför att vanliga medbor-gare inte har möjlighet till denna insyn. Om inte ensBilly har insyn i hur finansieringen ser ut,hur ska då vanliga människor, som ska lägga sin röst iallmänna val och som har rätt att få reda på hur in-tressekopplingarna ser ut, kunna ta ställning på rättagrunder?Återigen välkomnar jag enga-gemang för att det eventuellt ska bli en författnings-reglering. Då är min fråga återigen: När kan vi tänkaoss att det kommer en författningsreglering? Jagtycker att detta är ett väldigt välkommet steg och enväldigt positiv utveckling av den här debatten. Närkan vi förvänta oss att vi kan få se en sådan författ-ningsreglering? Hur tänker aktivtarbeta för att den här typen av författningsregleringgenomförs?Anf. 228 () replik:Fru talman! I någon mening beundrar jag TobiasKrantz demagogiska förmåga. Han förstår naturligtvisatt jag inte kan stå här och säga när det kommer ettförslag om en författningsreglering i den här frågan.Låt oss avvakta utredningens resultat och deeventuella synpunkter, idéer och förslag som kommerfram i det sammanhanget.Jag stannar där.Anf. 229 ():Fru talman! Jag är glad över att den motion somjag och några miljöpartister har väckt har stimulerattill den här debatten. Den är oerhört viktig. Jag ärpositivt överraskad över att det är så många somtycker att kravet på redovisning är överflödigt. Jaghar då aldrig varit med om något liknande tidigare.Historien stöder ju inte tanken på att det skulle rådanågot slags överflödighet.Sverige är ett undantagsland på två sätt. Landetdomineras mer än någon annan demokrati i hela värl-den av en enda maktsfär, arbetarrörelsen. hartill skillnad från , och ingenrättslig reglering av utomståendes bidrag till politiskapartier. Socialdemokraterna talar i andra sammanhangvackert om betydelsen av öppenhet, insyn och delak-tighet, men när det gäller allmänhetens insyn i finan-sieringen av valrörelser mörkar de. De demokratiin-vändningar som hörs i andra länder från statsvetareoch grävande journalister hörs knappast alls här.Billy säger att han kan tänka sig enförfattningsreglering av detta. Jag tycker att det ärbra, men har satt fingret på den ömmapunkten, nämligen: Hur trovärdigt är detta? Är det enpartiståndpunkt eller är det någonting annat?Jag ska gärna fortsätta att vara tradig, som BillyGustafsson sade, därför att har ocksåuttryckt en uppfattning om att detta kanske skulleförfattningsregleras. Hon skrev det till och med i enartikel. Men backade hon ochsade: Nej, vi ska nog inte göra på det sättet. Så fråganär: Vad är socialdemokraternas partiståndpunkt? Dettidigare statsrådet tyckte inte som ståndpunkt var inte den som han refereradesom partiets ståndpunkt. Vem tecknar firman?Det som är påfallande i detta sammanhang ärhemlighetsmakeriet. Det är därför som tanken på attdet skulle vara överflödigt blir så bisarr. I själva ver-ket är det sannolikt att de flesta LO-medlemmar inteheller vet hur mycket som de tvingas att avstå, varesig det nu är frivilligt eller ofrivilligt, eller hur mycketderas fack har betalat till Socialdemokraterna och hurmycket arbetstid som facket gratis ställer till Social-demokraternas förfogande för en socialdemokratiskseger i valrörelserna.Sedan 1998 har jag försökt att kartlägga LO:s bi-drag till Socialdemokraterna och värdet för Social-demokraterna av fackets valarbete. Efter det senastevalet har jag än en gång med hjälp av Riksdagensutredningstjänst gjort en liten undersökning. Fråndemokratisk synpunkt är resultatet lika bedrövligtsom tidigare.Hemlighetsmakeriet är detsamma. Av fyra tillfrå-gade svarade bara två på frågorna. Av110 avdelningar var det som hörde av sigmed något svar. av avdelningarna besvaradeöver huvud taget inte förfrågningarna. Agerandet ärbelysande för hur Socialdemokraterna talar med dub-bel tunga. Socialdemokraterna och LO-folk tiger ochmörkar om valfinansiering. Man svarar ofullständigt,man hänvisar till andra, man trixar med definitioneroch annat för att dölja hela sanningen eller vanligast:Man vägrar helt att svara på frågorna.Det är precis samma beteende som när man ser ut-redningarna om och IB och deras kontakter medSocialdemokraterna. Det är bara den som är så smartoch så insatt att han redan vet svaren som kan ställafrågorna på ett sådant sätt att han kan få ett fullstän-digt svar. Det är samma andas barn.Men det andra ansiktet är det som förra demokra-tiministern uppvisade när hon formule-rade sig så här: Det är av flera skäl viktigt att allmän-heten kan få insyn i de politiska partierna och hur definansierar sin verksamhet och finansierar sina kam-panjer. Sådan offentlighet kan öka det politiska sy-stemets legitimitet och förebygga korruption. Motbakgrund av de politiska partiernas stora betydelse idagens samhälle är det rimligt att information ompartiernas intäkter är offentlig.Men LO vill ju inte detta. LO svarar ju inte påfrågorna.Målarettan svarade så sent som så här påen fråga: Det är vår uppfattning att vi på intet sätt ärskyldiga att vid förfrågan utlämna dessa uppgifter ompartibidrag till andra än medlemmar. Men de äringalunda ensamma. iStockholm vägrade att uppge hur stort partistödet är.Målarförbundet och Byggnadsarbetareförbundetvägrade också att ge information om sitt partistöd.Samma sak var det med Metall och Skogs- och Trä-facket.Arbetarrörelsens syn på demokratins krav är väl-digt selektiv. Gärna öppenhet och insyn, men inte ifackets kontroll av regeringspartiets valbudget. Detsom gör det hela så bekymmersamt är att det är re-geringspartiet som ger ett kvitto på alla de stöd somde får i olika former från facket.Vi kommer inte att lämna ut några uppgifter, sä-ger Svenska Elektrikerförbundet.Man har också olika typer av bulvanarrangemangsom jag inte ska gå in på.Ni får inte några svar på era frågor, säger i . En socialdemokra-tisk fackklubb inom avdelningen ingår i avdelningensegen budget. Det är en typisk bulvankonstruktion.Avdelningen vill inte ge information, säger avdel-ning 1 i i Stockholm.Bidrag ges till LO i för en socialde-mokratisk seger, säger i men villinte tala om hur mycket.Transportarbetareförbundet säger: Bi-drag och andra insatser i politiska och övriga folkrö-relseorganisationer är avdelningens interna angelä-genhet.Det är alltså helt klart att LO-facken inte kan ellerinte vill leva upp till kraven i en modern västerländskdemokrati. Därför är inte det här kravet överflödigt.Därför måste vi driva med en väldig kraft och konse-kvens, inte bara nu utan sannolikt , attfacket och andra ska redovisa sina bidrag till Social-demokraterna och till andra politiska partier. Detgäller inte bara facket utan alla. Kvittot är, som LOsäger, att Socialdemokraterna behöver LO.LO:s ordförande sitter i Socialdemokraternasverkställande utskott och satt i valledningen. I står det: Vi vet att det är LO:s medlem-mar som bestämmer vilka som får bilda regering här ilandet. Tack vare samverkan har LO ett inflytandeöver samhällsutvecklingen.Det är ju detta som gör att frågan om att kunna fåslippa betala blir så viktig. LO och fackföreningsrö-relsen är ju inte, som någon sade, en frimärksklubbeller en bridgeklubb vilken som helst. I själva verketär det, som säger, en gemensamrörelse. Ju mer man upprepar talet om facklig politisksamverkan, desto starkare blir ju med logik kravet påett minoritetsskydd. Jag ska kunna vara med i ettstarkt fack utan att tvingas betala till ett politiskt partieller, för den delen, en religiös rörelse eller någotsådant. Är jag med i en frimärksklubb eller en brid-geklubb kan jag byta klubb om man skulle börjauttaxera avgifter till ett politiskt parti.Ju hårdare man driver denna argumentation omdet nära sambandet, desto hårdare blir logiken i måste ha ett minoritetsskydd. Därför kommernaturligtvis detta krav i den här motionen att åter-komma gång efter gång.Vad har LO fått tillbaks? Ja, det är det som ärproblemet ur demokratisk synpunkt, och det är därförsom kravet på öppenhet och insyn är så viktigt. LOhar fått tillbaks ett nej till arbetskraftsinvandring, ettgammalt LO-krav. I integrationsfrågorna över huvudtaget följer man väldigt noga LO:s linje, liksom närdet gäller avdragsrätt för fackföreningsavgift.Regeringen bytte åsikt beträffandekravet om taket i föräldraförsäkringen när man hadehört att LO var emot att taket inte skulle höjas.LO:s linje beträffande kompetenskonton följdeMona ganska noga.Alla förändringar i arbetsrätten måste godkännasav LO. Med tanke på den socialdemokratiska reger-ingens ideologiska bindning till LO har jag mycketsvårt att se att vi skulle göra några förändringar iarbetsrätten, säger som är det stora problemet i den demokratiskaprocessen är att vi har ett hemlighetsmakeri där en-dast den mest naive kan tro att någonting är överflö-digt vad beträffar starkare krav på öppenhet. Ju star-kare bindningen är mellan Socialdemokraterna ochfackföreningsrörelsen, desto starkare blir kravet på ettminoritetsskydd. Jag ska kunna vara med i facketutan att behöva avslöja mina politiska åsikter. Ochjag ska kunna vara med i facket utan att tvingas betalatill ett politiskt parti som jag inte tillhör. Det är ändå40 % av de som är LO-medlemmar som inte röstar påSocialdemokraterna.Anf. 230 ():Fru talman! Det aktuella betänkandet om fri- ochrättighetsskyddsfrågor omfattar också skydd för na-tionella minoriteter i Sverige.I betänkandet behandlas bland annat fyra motio-ner som tar upp utvidgningen av det finskspråkigaförvaltningsområdet till först och främst Mälardalen.I mitt anförande kommer jag att behandla fråganutifrån min motion K391, som handlar om en översynav förvaltningsområdena så att ett stegvis utökandeav områdena tas till övervägande för att i ett förstasteg utvidga lagen till att även omfatta Mälardalenoch med dess omgivningar.Jag vill inleda med att ge lite bakgrund till motio-nen. Under förra sommarens valrörelse deltog vi somtillhör den största nationella minoritetsgruppen ochsom är politiskt aktiva i ett antal debatter på bådefinska och svenska som handlade om partiernas synpå nationella minoritetsfrågor. Vid samtliga debatterfick vi en och samma fråga: Hur ställer sig ditt partitill utvidgningen av förvaltningsområdet? Svaren påfrågan var entydiga: Fem nordliga kommuner räckerinte som förvaltningsområde. av den finsksprå-kiga befolkningen bor utanför , ,, och . Först och främst bor-de också och med omnejd om-fattas av lagen. Hur snabbt reformen skulle genomfö-ras var vi också tämligen överens om, nämligen underden nu pågående mandatperioden.Fru talman! Jag vill också påminna ledamöternaom att redan då debatterade nationellaminoriteter inför antagandet av lagen den 2 december1999 var det flera ledamöter som talade om lagensom det första steget till en samlad politik om natio-nella minoriteter. Det har gått dess och vihåller fortfarande på att ta de första stapplande ste-gen.Fru talman! Jag sitter inte själv i konstitutionsut-skottet och vet inte hur man har resonerat för attkomma fram till ett beslut om att föreslå att avslåbåde min och övriga motioner, som handlar om ut-vidgningen av förvaltningsområdet, endast med hän-visning till pågående överväganden med anledning aven rapport. Rapporten man syftar på kommer från denfinsk-svenska arbetsgruppen för minoritets- och mi-noritetsspråkfrågor. I och för sig är det bra att hänvisatill rapporten, som tydligt lyfter fram brister i dennuvarande lagstiftningen, men det som förvånar migmest är att man inte tydliggör arbetet i Regerings-kansliet.Själv har jag med intresse följt uppgiften om dettai pressen.Fru talman! Jag ber att kort få redogöra för vadjag syftar på. lovade statsrådet i en intervju i finsk TV att regeringen kommeratt genomföra en lagändring så att sverigefinnar inomStockholmsomådet kan använda finska på liknandesätt som i de fem nordliga kommunerna. Några dagarsenare lovade statsrådet i en intervju iHelsingin Sanomat att regeringen var beredd att gefinska språket officiell ställning i ochMälardalen.Senare , vid ett seminarium,anser statsrådet att det är alldeles naturligt att utvidgaförvaltningsområdet söderut mot . För-verkligandet kan inte bli , men frågan utreds iRegeringskansliet.Fru talman! Jag vet inte om det är möjligt att fåsvar på frågan från utskottets ansvariga men jag stäl-ler den ändå: Vad är det som försiggår i Regerings-kansliet i fråga om utvidgningen av förvaltningsom-rådet för nationella minoriteter? Tänker man kommamed ett förslag till utvidgning och i så fall när?Fru talman! Jag är inte nöjd med utskottets för-slag. Jag stöder naturligtvis det särskilda yttrande somVänsterpartiet med flera partier lämnat till utskottet.Jag nöjer mig med det , men jag kommer attbevaka utvecklingen av frågan och lovar att åter-komma i form av en fråga eller interpellation ominget besked ges under den närmaste tiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § revisorers förslag angåendestatens avtalsförsäkringarFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU9 Riksda-gens revisorers förslag angående statens avtalsför-säkringar (förs.2001/02:RR21).Andra vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Ändring i riksbankslagenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2002/03:FiU12Ändring i riksbankslagen (förs. 2002/03:RB3).Andra vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Barn i ett internationellt perspektivFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU4Barn i ett internationellt perspektiv(skr.2001/02:186).Anf. 231 ():Fru talman! har be-rett frågor som rör barns rättigheter. Den här gångenbehandlas regeringens skrivelse 2001/02:186, Ettbarnrättsperspektiv i internationellt utvecklingssam-arbete. Utskottet anser att arbetet med att främjarespekten för barn och att uppfylla kraven i barnkon-ventionen även fortsättningsvis bör utgöra en viktigoch integrerad del av svensk utrikes- och biståndspo-litik.Utskottet konstaterar vidare att ratificerattilläggsprotokollet till angåendeförbud mot barnsoldater, vilket förbjuder deltagande iväpnad konflikt och tvångsrekrytering av personerunder . Tilläggsprotokollet om barn i väpnadekonflikter riktar sig både till regeringar och till geril-larörelser och andra väpnade grupper.Bland dagens problem intar de renodlat socialafrågorna en mer framträdande plats . uppfattning vore det därför av värde om detinternationella samfundet kan bidra till att stärkabarnets ställning också i detta avseende. Skrivelsenlyfter fram fyra strategiska områden för att främjarespekten för barns rättigheter: Socialt reformarbete,hälso- och sjukvård, en skola för alla samt insatser försärskilt utsatta barn.Ett tiopunktsprogram ska ses som en riktlinje fördet fortsatta utvecklingsarbetet. Det kan sammanfat-tas på följande sätt:1. Sätt barnen först!2. Lyssna på barnen3. Lämna ingen utanför5. En skola för alla!6. Lika möjlighet för flickor och pojkar!7. Hälsa för alla!8. Skydda barn i krig!9. Bekämpa hiv/aids10. Stoppa exploateringen av barn!Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att införbehandlingen av det här betänkandet beslutade utri-kesutskottet att inbjuda allmänheten att lämna syn-punkter på de frågor som väckts i skrivelsen och imotionerna.Anf. 232 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3. Sedan vill jag upprepa detta som Bir-gitta tog upp. De här meningarna förtjänaratt repeteras: Sätt barnen först! Lyssna på barnen!Investera ! Lämna ingen utanför! En skolaför alla! Lika möjligheter för flickor och pojkar! Häl-sa för alla! Skydda barn i krig! Bekämpa hiv/aids!Stoppa exploateringen av barn!Precis som säger inleder de härtio punkterna skrivelsens tiopunktsprogram. Det ärpunkter som vi alla kan ställa oss bakom. Men hur serverkligheten ut? Låt mig ta ett exempel med ett barn,trots den höga svansföring som regeringen ändå harnär det gäller . Det gäller Ahmed.Han är . Han är ensam i världen. Ingen vill vetaav honom.Efter att ha bott i är han nudumpad av sina föräldrar i en annan del av världen.De år då har gått i svenska skolan har hanförhoppningsvis fått kunskap om barnkonventionen.Han är också ett av många barn som är medveten omsina rättigheter, och därför tar han sig till en svenskambassad i ett grannland efter att ha övergetts av , det är i ett barns liv. Två årutan utbildning. utan sina föräldrar. Två årutan sina vänner i - trots barnkonventionen.Ingen har satt först. Ingen har lyssnat. Han ärutanför, och ingen skola finns till för honom.Då kan man fråga sig: Under vilken artikel i barn-konventionen faller ? Är det nummer 20, atthan har berövats sin familjemiljö? Eller kan det möj-ligtvis vara artikel 8, att hans identitet har berövatshonom?Fru talman! är ett välfärdsland trots denförda politiken, som gjort att vi har halkat efter rejält ivälståndsligan. Regeringen har uppenbara svårigheteratt leva upp till . Det framkommerju, om än i förtäckta ordalag, i de rapporter som Sve-rige lämnar till för barnens rättigheter.Rädda Barnens bokslut visar också att det är barnensom i första hand drabbas i ekonomiska kriser. Desom hade det sämst innan de stora neddragningarna ivälfärden kom drabbades mest, och klyftorna mellanolika grupper av barn ökade.Fru talman! Kampen för en bättre tillvaro förvärldens barn går alldeles för långsamt. Det har gåttsnart barntoppmöte. De positivaresultaten finns, det ska inte förnekas, men tyvärrökar klyftan mellan den rika och den fattiga världen,mycket beroende på krigssituationer men också pådåligt ledarskap och den stora ödesfrågan hiv/aids.Aldrig tidigare i mänsklighetens historia har an-talet föräldralösa barn varit så stort som det vi nu ser ispåren av hiv/aidsepidemin. Värst är situationen iAfrika söder om . Miljontals barn står utanföräldrar, familjer, grundläggande hjälp och försörj-ning för sin överlevnad just på grund av hiv/aids.Sådana extrema förluster i ett tidigt skede av ettbarns liv påverkar barnets fysiska och psykiska hälsaoch slutligen hela samhället. fylls avkampen för att överleva. Det finns någonförebild för dem, någon som kan lära dem odla jor-den, laga mat, föra vidare traditioner och andra vikti-ga delar av livet. Många av dessa barn hamnar pågatan i någon stad, och därifrån tar de sig nästanaldrig.Fru talman! smittas 13 personerav hiv, och majoriteten av dem som smittas ärunga människor. Tonårsflickorna ligger sämst till. IKristdemokraternas reservation vidhåller vi att poli-tiskt ledarskap är avgörande för framgångar i arbetetmed att förebygga hiv och mildra konsekvenserna avaids. får aldrig backa från att framföra entydlig kritik av det politiska ledarskap som motarbe-tar eller allvarligt försvårar arbete och åtgärder för attförebygga hiv/aids. Den måsteställa mycket höga krav på statsledningar som väljeratt inte samarbeta i kampen mot hiv/aids.Fru talman! har även ett sär-skilt yttrande om den kommersiella sexuella exploate-ringen av barn. Världen måste enas och måste arbetaenat mot barnsexhandel. Handeln med människor ärden snabbast växande brottsligheten i världen. Totaltfyra miljoner människor, framför allt yngre kvinnor,är offer för den globala sexhandeln . Ca500 000 människor uppskattas vara offer för sexhand-rel inom EU. Det smugglas in mellan 400 och500 kvinnor och minderåriga i för att arbetasom prostituerade. Därför är det högst anmärknings-värt att regeringen inte har lyckats presentera en stra-tegi för hur människohandel ska bekämpas genomSveriges utvecklingssamarbete. Enligt skrivelsenskulle den vara färdigställd under första halvåret2002.Jag vill fråga majoritetens företrädare: När kan vifå se denna strategi? När kommer den?Anf. 233 ():! I det sätt du behandlar barnen på i dagkan du avläsa vilket samhälle du får . Därförär det så viktigt med en barnpolitik. Barnen är svagaoch värnlösa varelser och det behövs lagstiftning ochinternationella regler för att man ska skydda derasrättigheter.Regeringen har i en skrivelse talat om för riksda-gen vilken barnpolitik man har. Den diskuterar vi nu idet här betänkandet. Till betänkandet har motionerlämnats från bland andra med syn-punkter på barnpolitiken.Det finns en bred enighet mellan alla partier iriksdagen om att barn ska ha särskilda rättigheter sommåste värnas i den internationella lagstiftningen. Deträcker inte att bara konstatera detta. Det är också enfråga om hur starkt man kan och ska hävda barnensrättigheter. Där tycker vi i att regering-ens politik inte är tillräckligt framåtsyftande ochprogressiv. Vi vill gå längre i arbetet med att skyddabarns rättigheter. Det har vi lagt förslag om i motio-ner som har behandlats i detta sammanhang. Men dehar blivit avstyrkta, och det har inneburit att vi harfått reservera oss. Det finns tre reservationer frånCenterpartiet fogade till betänkandet och dessutom ettsärskilt yttrande tillsammans med Kristdemokraterna.Vi betonar i reservationerna och yttrandet att reger-ingens politik borde ha gått längre på det här området.Den första skiljelinjen gäller synen på barnkon-ventionen.Det finns ingen konvention om mänskliga rättig-heter som så många länder så snabbt har ställt sigbakom som konventionen om barns rättigheter. Detvisar att det finns ett starkt stöd för barnens rättighe-ter i världens länder. Det är glädjande och det är bra.Det visar sig dock att den politiska viljan inte all-tid motsvaras av det som sägs i omatt alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Allaländer har nämligen inte ställt sig bakom konventio-nen. är ett av dessa länder, märkligt nog. Detbör påtalas av den som ansvarigför utrikespolitiken, som med kraft och bestämdhetbör försöka påverka att ratificiera barnkonven-tionen. Allt annat är att falla undan för en stormaktsom . Vi menar att bör verka för attUSA ratificerar .