prot · GQ09111 · 2003-05-26 00:00:00 — Det finnsen väldigt tydligt markering från om att maninte tänker försöka destabilisera läget i norra . Detfinns inte heller något anledning att tro att Syrieneller ska försöka gå in och destabilisera läget inorra . Jag förutsätter att även kankänna sig lite lugnare på den punkten i dag.Var överflygningarna en förutsättning för att viskulle få en positiv utveckling i norra ? Jag villinte gå så långt som att säga att det var en förutsätt-ning, men det fanns naturligtvis klara positiva aspek-ter på överflygningarna. Det är också därför som ErikUllenhag inte har hört mig fördöma överflygningarnahär i kammaren som de har pågått. Jaghar klart deklarerat att det är ett problemmed militära överflygningar som inte har ett folk-rättsligt stöd, men de har haft en bra verkanför att skydda kurderna i norra . Det är viktigt kan föra den typen av nyanserad utrikespolitiskdebatt. Det hoppas jag att även kan.Vad vill vi göra när det gäller återuppbyggnaden?I det här läget bör självfallet alla länder gemensamtarbeta för att återge FN en möjlighet att ge legitimitetåt återuppbyggnaden av och en irakisk regering-en.I dagsläget är dock säkerheten på marken så dåligatt det är ockupationsmakten som, i enlighet medGenèvekonventionen, måste upprätthålla säkerhetenpå marken. Det är alla eniga om . Det är därförsom det var glädjande att den FN-resolution som vifick ger tillbaka auktoriteten till FN,men man ska återuppta diskussionen . Underden närmaste är det - och detkänner väl till - ockupationsmaktensom har ansvaret för säkerheten. FN:s ställning stärksdock. utvärderar man situationen igen.Sverige, liksom andra länder, ser över vad vikan göra när det gäller den humanitära säkerheten ochvad vi kan göra när det gäller återupp-byggnaden. När det gäller det akuta säkerhetsläget ärdet enligt alla internationella regler och enligt vettoch förnuft dagens ockupationsmakter som bör ta sittansvar.Anf. 25 ():Fru talman! Jag delar den sistnämnda bedömning-en. Jag försöker titta lite framåt. är svenskutrikespolitik som en slalombana. Man säger att detär nyanserat, och så tycker man att man är klok avden anledningen.Utrikesministern står i denna kammare och sägeratt det i och för sig är bra med överflygningarna, mende saknar folkrättsligt stöd, och det är ett problem.Vad betyder det? Vad hade det betytt om det hadevarit som hade kunnat fatta det beslutet?Samtidigt deklareras det alltid mycket tydligt frånsvensk sida att folkrätten ska följas. det och använder folkrätten i bestämd form i allamöjliga sammanhang, och ibland även omöjliga. Omöverflygningarna stred mot folkrätten, var det då rätteller fel att de genomfördes? Det är den avgörandefrågan.Grundproblemet är ju att folkrätten skapas av sta-ters agerande. Om anser att det är riktigt attskydda en minoritet som håller på med ett demokra-tiskt projekt i den irakiska delen av , har detfaktiskt betydelse för hur vi formar folkrätten fram-över. Jag tillhör dem som anser att den senaste insat-sen i har ett mycket bräckligt folkrättsligt stöd.Hade argumentationen varit att man skulle gå in mi-litärt i för att skulle falla, detvill säga en argumentation, hade jagtyckte att det hade varit riktigt. Då hade man kunnatfå en utveckling av folkrätten från Kosovo och fram-åt. Men det är här ofta smiter undan ansvar.Det gjorde man när det gällde överflygningarna.Den grundläggande frågan är: Skulle ochStorbritannien har struntat i att skydda kurderna i denirakiska delen av ?Sedan har vi den lite längre frågan: Vad ser Sveri-ge som sitt ansvar? Om man ska ha ett amerikansktperspektiv på saker är det väl ganska lätt att förståresonemanget i som säger: Vi lyssnar gärna påEuropa. Det är viktigt att ha en dialog. Men Europaställer aldrig upp varken ekonomiskt eller militärt.När någonting sedan har skett är det som skafortsätta att ta ansvar för det.Det skulle vara bra med ett deklarerande av vadsom sker och vad inställ-ning är till att ta ett ansvar för säkerheten. Om detfattas ett beslut om FN-insatser i området, kommerSverige i så fall att delta? Eller kommer vi att sitta vidsidan om och säga att det är ett problem att SaddamHussein föll därför att han anfölls på fel sätt, vi iSverige tänker fortsätta att leva i en värld som egent-ligen inte finns och vi vill inte ta ansvar för situatio-nen? är ju faktiskt svensk utrikespolitik precispå det sättet.Det som är spännande på den internationella sce-nen är att det ofta går ganska fort. Den här interpella-tionen skrevs under ett pågående . Då var minoro för agerande större. Sedan har det fun-nits en oerhörd tydlighet från EU:s sida. Jag vet attdet har funnits en tydlighet från utrikesministernssida. Jag ska väl säga något positivt i dessa meranegativa angrepp. Det har funnits en oerhörd tydlig-het från sida som har gjort att harkommit med de utfästelser som man nu har gjort. Detinnebär visserligen att jag kan vara lite lugnare i dagän , men vet vi hurdet politiska systemet ser ut i . Vi vet att par-lamentet och de politiskt folkvalda visserligen har enlinje, men i huvudsak styrs i den här typen avavgörande frågor av militära krafter. I det läget, närTurkiet inte har kommit med mer än en deklaration,är det klart att min oro finns kvar. Där är tydlighetenfrån världssamfundets sida oerhört stark.Jag tror också att det skulle vara väldigt välgöran-de för hela den internationella världsordningen omman fick en situation med en bredare koalition sompå sikt tar ansvar för säkerheten och återuppbyggna-den av . Då skulle man lite grann kunna under-gräva den konflikt som finns mellan västvärldenoch delar av de muslimska länderna.Anf. 26 Utrikesminister ():Fru talman! Ska man tala om slalombanor ärFolkpartiets sicksackande mellan att omedel-bart ska skicka trupp till kriget, att inte skadelta i kriget och att ska vara någon annan-stans ett bättre exempel på detta än den väldigt tydli-ga, konsekventa politik som regeringen för. Dethandlar om att försöka utveckla folkrätten, men vi skagöra det på ett sådant sätt att det inte innebär en inter-nationell anarki. Det handlar helt enkelt om att debeslut, vare sig det handlar om massförstörelsevapen,regimförändringar eller att skydda minoriteter, somman behöver fatta bör förankras i FN. Därför bör viarbeta för en ordning där den typen av beslut kanfattas i . Det får inte bli så att destora staterna själva bestämmer dagordningen.Överflygningarna var ett exempel på något somnog behövde göras. Men det hade varit bättre attarbeta för att dessa fick ett stöd i säkerhetsrådet. I densituationen vi har efter finns det en riskatt andra länder kommer att använda somett exempel och säga att i det här fallet kunde USAanvända rätten till förebyggande attack, och då har virätten till förebyggande attack. Jag är inte så säker påatt vare sig eller jag i det fallet kommeratt tycka att det ger bra resultat och att det är en brautrikespolitisk utveckling.När det gäller återuppbyggnaden finns det en tyd-lig linje i den senaste FN-resolutionen. Det är väldigtbra att länderna i och kundekompromissa ihop sig om en roll för FN och en tydligledning för FN . Däremot behöver vi när viska diskutera svensk medverkan med militära trupperha förutsättningarna bättre klara för oss innan vi fattarbeslut. Det är helt enkelt grunden för en ansvarsfullutrikespolitik.I dagsläget är det ockupationsmakten som ska taansvar för säkerheten. kommer att ställa uppbåde humanitärt och för återuppbyggnad, men vi villnär det gäller säkerheten avvakta tills vi ser hur ut-vecklingen blir och vad FN de facto beslutar om. Detär definitivt inte att smita ifrån sitt ansvar, utan det äratt ha en tydlig och ansvarsfull utrikespolitik, någotsom vi har haft och tänker fortsätta att ha.Anf. 27 ():Fru talman! Vi fastnar här i historieskrivningen,och den kan alltid vara intressant. Det som Folkparti-et sade var att om det blir ett FN-beslut om enmilitär intervention mot , bör delta för attta ett internationellt ansvar. Det blev inget FN-beslut,och då är det också ganska naturligt att man inte läng-re kräver ett deltagande.Det häpnadsväckande i den diskussionen var attdet framstod som uppenbart glasklart för den svenskaregeringen att vi aldrig skulle delta i en militär inter-vention - för det vill man i svaret. Vi försökte tittaframåt och se vad som händer vid en FN-insats. SkaSverige i så fall delta eller inte? Rimligtvis bordeSverige, om man nu tror på FN-systemet, i en sådansituation kunna delta. Om man verkligen vill skapa envärldsordning där det inte som bara är den storamakten som bestämmer agendan, bygger detockså på att andra länder som kanske har en annanutrikespolitik eller en annan vision om förhållandenadeltar när det behövs. Annars kommer vi aldrig att fåen ömsesidig förståelse över för den härtypen av situationer.Det resonemang som nu för om detfelaktiga med en förebyggande attack kan man jualltid föra. Det fördes mot Kosovoinsatsen. Den san-nolika utvecklingen efter Kosovoinsatsen är väl i alla fall enligt FN:s generalsekreterare har ett slags humanitär intervention, som mankan ta till. Det var inte en sådan man tog till mot ,men man kan sätta in en sådan.Det är alltid ett problem att utveckla folkrätten.Man kan alltid säga att det är bättre att den står stillaoch att ingenting sker.Den frågeställning som fortfarande inte riktigt ärbesvarad är följande: Vad ska i framtidensäga, om det fattas ett beslut om att FN ska ta överansvaret för säkerheten under FN-flagg i och omdet sker om ett eller ? Borde Sveri-ge delta i en sådan eller inte, militärt och på annatsätt?Anf. 28 Utrikesminister ():Fru talman! Om har lyssnat på migtidigare i kammaren vet han att jag aldrig - och detska jag inte göra - svarar på hypotetiska frågor. Detär partier och regeringen som gemensamtavgör vilka insatser deltar i humanitärt. Såosäkert som läget är kan vi inte utlovaett ställningstagande från svensk sida . Detåterstår att se hur läget är då, vilka förutsättningarnaär och vilka förfrågningar får.Men det är också viktigt, fru talman, att titta påvad det är som styr intresset. Ska vi styra intressetbara dit där CNN och de övriga stora nyhetskanalernafinns, eller ska faktiskt ta ett ansvar i enlighetmed gammal svensk tradition för att också se till attkonflikter som drabbar civilbefolkningen väldigt hårti områden där CNN inte är får uppmärksamhet?Jag tänker till exempel på , det senaste ex-emplet på ett svenskt beslut om en FN-insats. I detförsta läget ska över 90 svenska soldater om någraveckor - de första åker - till Kongoför att bidra till FN-insatsen MONUC. Vi håller på attundersöka förutsättningarna för att ytterligare bidratill säkerheten i genom att eventuellt kunnaställa upp i den FN-styrka som just nu diskuteras.Också detta är ett exempel på att tar ett an-svar och är berett att delta där detta verkligen har betydelse - där vi bidrar till FN:s legitimitet, därvi ser till att FN tidigt kan engagera sig för att undvi-ka att ytterligare människoliv går till spillo i Kongo.Detta står kanske inte högst på CNN:s dagordningoch därmed kanske inte heller högst på dagordning, men jag tycker att det handlar omett moraliskt ansvar och en folkrättslig förpliktelse.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:288 om ut-vecklingen i LatinamerikaAnf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! Sermin Özürküt har ställt ett antalfrågor till mig angående utvecklingen i ,bland annat beträffande uppföljning av biståndet tillnarkotikabekämpningen i , svenska initiativi FN, EU och andra internationella organisationer föratt få stopp på det politiska våldet i samt omstöd till de sociala reformrörelserna i ochVenezuela.Sverige är den tredje största bidragsgivaren tillFN:s program för narkotikabekämpning, UNDCP. Avvårt årliga bidrag på går 5 miljo-ner till . I satsar UNDCPframför allt på och . Pengarna gårtill stöd för alternativa grödor och alternativ utveck-ling, policystöd och preventiva åtgärder mot drog-konsumtion. ger Sida också ett litet stöd tillUNDP för att bekosta ett pilotprojekt om alternativagrödor i provinsen ser ingen anledning att tillsättanågon utredning för att tillse att det svenska biståndetinte används för gerillabekämpning. Det är förståstänkbart att vårt bistånd leder till minskade inkomsterför gerillan, eftersom den - vilket Sermin Özürkütockså påpekar - får en stor del av sina intäkter fråndrogproduktionen. Det är bara positivt om drogin-täkterna minskar.Oroligheterna i har många orsaker. Landethar styrts av diktatorer, och de senasteårens demokrati har väckt förhoppningar som baradelvis har infriats.Flera i-länder, däribland , bedriver ut-vecklingssamarbete med . Eftersom vårt bi-stånd har som mål att minska fattigdomen är det äg-nat att indirekt bidra till bättre stabilitet och en demo-kratisk utveckling. Dessutom gör Sida insatser som ärdirekt avsedda att minska sociala spänningar. Dit hörstödet till ombudsmannaämbetet, förbättring av val-systemet, förvaltningsreformer och decentralisering.Sida bidrar också till svenska enskilda organisationersom arbetar med bolivianska partner. Landet hör tillde länder som både och EU prioriterar i regi-onen. De här frågorna diskuterar vi fortlöpande medde andra medlemsstaterna i EU och med berörda FN-organ.Valet av president har väckt storaförväntningar i . Den nya regeringen hargoda förbindelser med hela närområdet och med destora i-landsblocken. Statsminister varen av de ledare som besökte den nye presidenten isamband med att denne tillträdde sin post. EftersomBrasiliens BNP per capita är så pass hög hör landetinte till våra prioriterade biståndsmottagare i . Sida stöder dock även här en rad folkrörel-sers bistånd. är det näst största mottagarlan-det i för stöd via svenska enskilda orga-nisationer, uppgående till . Derasbistånd är ägnat att stärka det civila samhället ochfrämja sociala mål, demokrati och mänskliga rättig-heter.Inte heller hör till de länder som prio-riteras i regeringens regionstrategi för Sydamerika.Svenska enskilda organisationer, främst Rädda Bar-nen, fick dock för verksamhet ilandet.Folken i och har givetvis rättatt välja sin egen framtid, och denna rätt utövar denumera också, såväl genom parlamentsval som ge-nom folkomröstningar. Den spända situationen iVenezuela förefaller att ha blivit litet lugnare. Landethar en relativt lång tradition av demokratiskt styre,och i den polarisering som har uppstått är det angelä-get att båda sidor besinnar sitt ansvar för att respekte-ra den demokratiska ordningen. Vad utomståendemakter beträffar konstaterar jag att omvärlden snabbttog avstånd från kuppförsöket i . Båderegering och opposition i har välkomnatdem som har skyndat till för att efter förmåga försökabidra till stabiliteten: OAS generalsekreterare , fredspristagaren och en sär-skild vängrupp bestående av , Förenta sta-terna, , , och Portugal.Anf. 30 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Fru talman! Jag tackar minister för svaret. Det ärett omfattande svar, men det finns vissa delar där jagskulle vilja har en lite mer handfast information.Dessa delar får vi ta med oss i diskussionen.Min avsikt med den här interpellationen är attväcka uppmärksamhet kring inblandning i delatinamerikanska länderna och skaffa fram ytterligareinformation.Jag skulle kort vilja kommentera vissa delar avministerns svar. Ministern sade att stöd gårtill alternativa grödor i . Det här stödet ärmycket positivt i sig, men det borde ske i sitt rättapolitiska sammanhang. De bolivianska bönderna,både de som odlar koka och de som inte gör det,kräver att infrastrukturen ska byggas ut på ett sådantsätt att deras produkter når marknaden. Om nu denbolivianska regeringen var intresserad av att de boli-vianska bönderna odlade annat än koka skulle detkrävas bättre vägar och en bättre infrastruktur, mendet vill på inga villkor den bolivianska regeringen åtasig. Man låter i stället rika bönder skjuta fattiga bön-der.Utrikesministern säger att det har skett en hel delförbättringar, men dessa förändringar är förhållande-vis små. Det som utrikesministern kallar decentralise-ring förtjänar inte namnet. Vad det handlar om är intedecentralisering utan privatisering, privatiseringar avden arten att de ökar klasskillnaderna, vilket i sin turundergräver demokratin. Privatiseringar innebär attstora delar av samhällslivet undantas från demokra-tiskt beslutsfattande.Den senaste tiden har också desinformationen omutvecklingen i varit omfattande. Det finnsen sådan tendens i vad ministern säger . Det somkallas strejk är en aktion genomförd av ett antal per-soner i nyckelställning i olika företag. Det är inte devanliga arbetarna vid företagen som strejkar.Sist vill jag säga några ord om roll i nar-kotikabekämpningen. Ministern säger att ärden tredje största bidragsgivaren till FN:s program förnarkotikabekämpning. I satsas framförallt på och . Våldet i ökardagligen med mord på MR-aktivister, fackförenings-ledare, journalister och politiskt aktiva vänsteran-hängare som i colombianska . Fleraav dessa mord och förföljelser utförs av paramilitäreni som har tydliga kopplingar till narkotika-handeln.Tidigare i år har kontaktat föratt utveckla samarbetet med den colombianska re-geringen kring narkotikabekämpningen. Jag skullevilja fråga utrikesministern om man har kommitöverens med den colombianska regeringen om nar-kotikabekämpning, och i så fall hur detta avtal ser ut.Det vore också önskvärt att veta hur mycket pengarSverige kommer att bidra med framöver och till hurstor del den kan garantera attdessa pengar ej används till annan verksamhet ännarkotikabekämpning.Anf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! Jag börjar med de principiella frågor-na. Det är klart: Den liberaliseringsvåg och de priva-tiseringar som vi såg skedde inte alltidpå rätt sätt. Jag tror dock att det finns ett antal exem-pel på att privatiseringar bidrog till att öka effektivi-teten och dessutom öka insynen. Men det fanns ocksåexempel på motsatsen. Det här tror jag att de latin-amerikanska ekonomierna har lärt sig av, precis sommånga andra länder världen runt. , när vi bidrarmed bistånd och på olika sätt bidrar till en utvecklingi , sker det också med en annan syn påhur privatiseringar och liberaliseringar ska genomfö-ras.När det gäller själva narkotikabekämpningen - detär oerhört många frågor som tas upp här - handlar detinte bara om att bekämpa narkotikan. Det är viktigtatt bekämpa narkotikan, men det handlar inte bara omdet. Det handlar också om att ge särskilt de fattigasmåbönderna ordentliga alternativ. Det gör man ge-nom att hjälpa till med andra grödor. Det gör mangenom att också hjälpa till med en infrastruktur så attde kan sälja sina grödor. Men , som i falletBolivia, måste vi ändå fortsätta säga att vi inte kanacceptera kokaproduktionen. Därför är det viktigt attvi också till de bolivianska bönderna framför att viinte kan acceptera kokaproduktionen. Vi får arbetamed alternativa grödor, och vi får fortsätta arbetaparallellt med infrastrukturen, men problemet för debolivianska bönderna är att de är trängda både avstaten, som interpellanten talar om, och av och hans politiska parti, , som kräver i något slags solidaritet fortsätter med kokaod-lingar.När det gäller har den svenska reger-ingen länge varit engagerad för fredsförhandlingar.Vi vet att både gerillarörelsen och paramilitären an-vänder narkotikainkomster. Det är det som gör krigetså långvarigt, och det är det som gör kriget så grymt,och det är de vanliga invånarna och bönderna somdrabbas av det. Även här är det viktigt att vi fortsätteratt arbeta för att få bort narkotikaodlingarna, för att fåslut på våldsamheterna från både paramilitär ochFARC-gerilla och för att försöka återfå fredsförhand-lingar som gör att man kan få fred i Colombia.När det gäller bidragen är det så att vi gerUNDCP . En stor del avdetta går till och . Vad gäller fram-tiden har vi inte tagit fram exakta resurser än.Anf. 32 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret,men fortfarande vet jag inte om harhaft ett avtal med den colombianska regeringen omnarkotikabekämpning och i så fall vad innehålletbestår av.Jag återgår till . styrs sedan1998 av en folkvald president som också är militär,. har gått hårt åt de gamlaprivilegierade eliter som hade livslång lön och till-gång till livvakter. Bara detta inbringar till statskassan. sade att hanskulle vara den sista presidenten som svor eden tilldenna överklassens konstitution och lovade att ändraden med folkets stöd. Han gjorde det.Enligt den "folkomröstade" nya konstitutionen ärallt vatten nationens offentliga egendom. Lagen skautgöra det nödvändiga regelverk som garanterar vat-tenskydd och vattenanvändning med respekt för vatt-nets ekologiska kretsgång och samhällsplanering.Enligt konstitutionen fick hemmafruar rätt att få pen-sion. Ursprungsbefolkningen fick sina rättighetererkända i lagen. På en kontinent där polisen och mi-litären har varit de besuttnas försvarare och använtsmutsiga metoder för att hålla fattiga människor ischack delar den civil-militära unionen ut mat och hartältsjukhus i svårtillgängliga områden.Den nämnda utvecklingen gör att oppositionen,som är van vid demokratier med latinamerikanskaförtecken, känner sina privilegier hotade och harrustat för eventuellt motstånd. Det första var försöketatt störta presidenten . Det andra var den såkallade strejken, som mera var en lockout, som hartrappats upp till att inbegripa bombdåd och början avparamilitära aktioner. På andra sidan har amerikanskabanker fryst venezuelanska tillgångar.Man kan alltid dra en lättnadens suck i Sverigeöver att andra har ingripit och protesterat mot USA.När så allvarliga saker inträffar som sabotagemot kan man inte bara konstatera att andraprotesterar. Jag undrar om regeringen har någon somhelst tanke på att bidra till en fredlig dialog mellanoppositionen och regeringen.Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! Det här visar också på problemen i attförsöka klara av hela den latinamerikanska kontinen-ten i ett interpellationssvar. Därför får det bli kortasvar och kommentarer till de olika frågorna.Avtalet med har UNDCP ingått, inteden . Den svenska regeringenstöder självfallet, som jag sade, både fredssamtalen,alternativa grödor, narkotikabekämpning och arbetetför mänskliga rättigheter vilket vi ett flertal gångerhar tagit upp med . har ettstarkt engagemang i . Vi menar att dethandlar om att hjälpa till fred och demo-krati men också om att minska narkotikaproduktionenså att vi får mindre knark på och pågatorna runtom i , för att uttrycka sig i klar-text. Vi har ett egenintresse av det.När det gäller vill jag säga kort att lä-get just nu har lugnat ned sig. Vi kan inte göra det såenkelt för oss att vi ser den ena sidan som god ochden andra som ond. Det här är ett exempel på att dethar varit ett långvarigt maktmissbruk och politiskkorruption. Det har blivit låsningar i den politiskaprocessen som är olyckliga. Här måste både regeringoch opposition i ta ett ansvar för att få endialog så att man kommer ur de nuvarande låsningar-na. Det finns klara problem när det gäller att följa ochrespektera demokrati, rättsväsende med mera frånbåda sidor. måste de gemensamt försöka ta sittansvar för att komma ur den låsta situationen.Anf. 34 SERMIN ÖZÜRKÜT (v):Fru talman! Jag håller med ministern om att det ärnäst intill omöjligt att ta upp allt om ett så stort områ-de som i ett interpellationssvar. Därförvill jag rikta uppmärksamheten på en aktuell fråga.Det är ett välkänt faktum att det säljs paketresortill i . De som säljer resorna lovar attdet ingår arbetstillstånd och bostad samt att någonmöter på för att ta hand om perso-nen som köpt paketresan. När personen kommer tillSverige visar det sig att allt detta är en lögn. Resornaannonseras både i tidningar och på TV. De som köperresorna är i huvudsak från de fattigaste områdena iBolivia, där familjer skuldsätter sig för att en personska kunna resa till , betala tillbaka skuldenoch skapa en bättre framtid för dem där hemma. Re-sultatet blir en ekonomisk konkurs för drabbade fa-miljer.Vad tänker utrikesministern göra för att folk i Bo-livia inte ska bli lurade med falska paketresor?