prot · GQ0950 · 2003-01-31 00:00:00 — Berlinmu-ren syftade ju till att stänga inne människor som villefly från kommunistiskt förtryck, medan mursyftar till att stänga ute terrorister som vill sprängaoskyldiga människor i luften. Det är naturligtvis enviktig skillnad.Lars Ohlys enda kommentar är att inga murar ivärlden kan hindra dem som vill begå terrordåd iIsrael. Det är naturligtvis klara besked till de israelis-ka medborgarna och väljarna. Beskedet är: Om ni,som ni gjorde tidigare, väljer en regering som vill hafred och som erbjuder långtgående eftergifter ökarterrordåden. Om ni bygger en mur för att stänga uteterroristerna kommer terrordåden i varje fall inte attminska. Tyvärr har de israeliska väljarna dragit slut-satsen att alltför många har röstat på den hårda linjen.När man lyssnar på den här debatten förbluffasman av ensidigheten. Anklagelserna mot och kravenpå radas upp, medan kritiken mot och kravenpå palestinierna lyser med sin frånvaro. En välvilligtolkning är att ju är en demokrati som vi kanskekan påverka, medan vi inte har några motsvarandeförhoppningar när det gäller den palestinska stats-bildningen.Tyvärr har den här hållningen lett till att ytterlig-hetsriktningarna på båda sidor har stärkts. Om Sveri-ge ska lämna ett bidrag till freden duger det inte attbara kritisera . Det gäller även när detfinns skäl för sådan kritik och den mycket väl kanframföras. Man måste också göra klart, inte bara inågon bisats där man säger att terrorism är avskyvärdmen att man har förståelse för att palestinierna ärdesperata, att den palestinska ledningen måste varaberedd att sluta fred, att den måste vara beredd att ståemot hoten från de extrema krafter som aldrig haraccepterat staten . Gör man inte det utan ensi-digt radar upp kritik mot , ja, tyvärr försvagarman då de krafter i som vill ha fred samtidigtsom man stärker de krafter på den palestinska sidansom inte vill ha fred.Anf. 44 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vänder mig först till GabrielRomanus. Det är inte så att bara kritiserarIsrael. har vid upprepade tillfällen inte barakritiserat enskilda självmordsattentat, något som vialdrig kan acceptera när de vänds mot civila, utan vihar också krävt av den palestinska ledningen att dengör allt som står i dess makt för att få stopp på denhär typen av självmordsbombningar och att den dess-utom ser till att ta avstånd från och få bort drömmenom martyrskap som hålls levande bland palestinierna.Men det specifika fall som interpellationen hand-lar om är den mur som just nu uppförs. Jag är överty-gad om att även måste se att ensådan mur inte stämmer överens med det vi menarmåste vara internationella rättsprinciper. Självklartska vi alla acceptera och stödja rätt att skyddasig mot terrorister, men att bygga en mur som i reali-teten konfiskerar palestinsk egendom, friställer helabyar, lägger ned affärer, ställer människor utan husoch förstör deras dagliga uppehälle är inte ett rimligtsätt att bekämpa terrorismen.Det vi ser är att de två extremerna gynnarvarandra. Extremisterna på den palestinska sidan ochde extrema krafterna på den israeliska sidan gynnargenom en sådan politik varandra för att motverkafredslösningar. Det vi måste göra från svensk sida,och det vi gör i EU-sammanhang, är att försöka upp-muntra och engagera fredskrafterna på båda sidor.Därför är det också väldigt viktigt att inte, LarsOhly, använda bojkotter eller säga upp avtalet. Detgår stick i stäv med det de israeliska fredskrafternavill. Någonstans måste vi ha hoppet om att vi skakunna stärka reformkrafterna både på den palestinskasidan och på den israeliska sidan så att vi faktiskt kanfå en hållbar fred.Jag vill dessutom när det gäller skattemedlen på-minna om att både har betalat ut en summa förejul, , och ungefär dub-belt så mycket. är en av de största humanitärabiståndsgivarna. Man talar om att också handla. Jagtycker att 165 miljoner direkt till humanitära projektför den palestinska befolkningen är handling, dessut-om 170 miljoner till UNRWA för att hjälpa flykting-arna. , som var här i går och som är enav de främsta palestinska förespråkarna för en fredliglösning, var också mycket uttrycklig i sitt tack för depraktiska svenska insatserna inte minst när det gällerbiståndet.Jag hoppas att vi i den svenska har enbred enighet om att fördöma de yttersta krafterna påbåde den israeliska och den palestinska sidan och attuppmuntra dem som faktiskt vill ha en beståendefred.Anf. 45 ():Herr talman! inlägg var ett avde mer bisarra jag har hört i denna kammare på långtid. Han börjar med att låtsas som om jag stöddeBerlinmuren i en interpellation som på ett seriöst ochallvarligt sätt tar upp förhållandet för palestinier somlever på ockuperat territorium.Jag måste säga att det är häpnadsväckande atthöra en av riksdagsledamöter på det härsättet dessutom föra en argumentation som närmaststöder muren, som stöder annekteringspolitiken, somstöder regerings försök att förhindra en två-statslösning till varje pris. Om det inte hade varit i ettså allvarligt sammanhang hade jag sagt att det varlarvigt. Men det var ett allvarligt sammanhang, Gab-riel Romanus.Kollektiv bestraffning är inte okej. Palestiniernahar också rätt att leva och leva ett liv med människo-värdet som grund. Det är tur att inte harnågot inflytande över svensk Mellanösternpolitik fördet går trots allt en avgrund mellan utrikesministernoch även utrikesministern visar en bristande för-ståelse för de förslag som jag lägger fram. Man skainte säga upp avtalet. Man ska inte säga upp EU:sfrihandelsavtal med , trots att det finns en para-graf i alla frihandelsavtal som EU går in i som sägeratt parten som man ingår avtalet med måste respekte-ra mänskliga rättigheter. Den paragrafen är fullstän-digt betydelselös om det inte anses att har brutitså mycket mot mänskliga rättigheter att det skulleleda till att man säger upp avtalet.Självklart är vi överens om att pengar och bi-ståndsinsatser till den palestinska sidan är nödvändigaoch bra, men det krävs också mer av handling, mer avaktivitet i internationella fora. ska inte få fort-sätta med sin apartheidpolitik mot palestinierna.Anf. 46 ():Herr talman! Syftet med mitt inlägg var att pekapå att om man ska göra någonting åt den här konflik-ten i grunden duger det inte att ensidigt kritisera Isra-el. Det är naturligtvis sant som utrikesministern sägeratt den här interpellationen bara sysslar med kritik avIsrael. Men det är inte något som hindrar regeringenatt ge en mer balanserad syn även när man svarar påen interpellation.Nu noterar jag med tacksamhet att utrikesminis-tern i sitt svar till mig också påminner om den pales-tinska sidans stora ansvar. Om jag lyckas bidra till attförbättra helhetsbilden av svensk politik är jag glad.Jag tycker fortfarande att offentliga uttalanden isamband med den svenska politiken i Mellanöstern-frågan har haft en påfallande ensidighet.Det är ändå så att det är ganska sedan detsocialdemokratiska partiet i ledde regeringenoch var beredd till en långtgående fredslösning somdå saboterades av den palestinska sidan. Det är natur-ligtvis bakgrunden till den situation som vi nu upple-ver. Det är ganska bra om det ansvaret klargörs så lägger press på den palestinska sidan att accepte-ra en fredslösning. Gör man inte det lär man inte fånågon fredslösning.Jag tackar för att han i varje fall nu sä-ger att han var emot . får vi välhöra av att han heller aldrig har varitkommunist, precis som den förra vänsterpartiledaren.Anf. 47 Utrikesminister ():Herr talman! När regeringen gör uttalanden omsituationen i påverkas uttalandena avvad som sker på marken i . Det senasteåret har vi sett en oerhörd försämring av situationen.Och vi har sett en helt annan israelisk politik än vikunde se tidigare när man hade en labourregeringsom ändå försökte få en fredsöverenskommelse. Detär naturligtvis också skälet till att vi gör betyd-ligt mer kritiska uttalanden än vi gjorde under dentidigare israeliska regeringen, när det fördes en politikför att försöka få en bestående fred.Herr talman! Jag är glad om jag missuppfattadeGabriel , men jag uppfattade faktiskt ocksåGabriel inlägg som ett stöd för den mursom just nu byggs och som jag tycker otvetydigtstrider mot det som vi menar är internationell rätt. Detär en direkt konfiskering av mark.Apropå det avtal som hänvisar till: Delsär det inte ett stöd för en israelisk fredspolitik attbörja med bojkotter eller sanktioner, dels finns ingasanktionsbestämmelser i avtalet. Det finns inte densortens möjligheter att kunna använda sanktioner ellerbojkotter. Det är dessutom en felaktig politik.Herr talman! Jag finner att regeringen står bra iden svenska mellan å ena sidanoch å andra sidan. Jag hoppas attdet inte är linje att stödja den konfiske-ringspolitik som muren innebär.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2002/03:111 om Teliasom inkassoföretagAnf. 48 Statsrådet ():Herr talman! har frågat när-ingsministern vilka åtgärder han avser vidta för att detska tydliggöras för Internetabonnenter när man går inpå en betalsida.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Precis som tycker jag att detär olyckligt när Internetanvändare kommer in påbetalsidor utan att förstå att de gör det. pekar på två problem; dels att Internetanvän-daren genom sitt avtal med Internetoperatören ärbunden att betala för betaltjänsten, dels att det intetydliggörs för Internetanvändaren att en viss tjänstkostar pengar.Det är viktigt att skilja på överföringen och inne-hållstjänsten. I det fall som pekarpå har kunden ett avtal med om överföring.Innehållet och de tjänster man går in på är en annansak som tillhandahålls av innehållsleverantörer.Två olika fall har uppmärksammats på senare tid.Det första är när Internetanvändaren lockas in, ellerav misstag hamnar, på en webbplats och sedan får enfaktura från tillhandahållaren av webbplatsen. I dessafall blir det fråga om att avgöra om ett avtal slutitsmellan konsumenten och tjänsteleverantören. Här kantjänsteleverantören inte visa att använ-daren har accepterat några avtalsvillkor, och konsu-menten är därför inte betalningsskyldig.Det andra fallet som beskriveri sin interpellation är då Internetanvändaren, ofta utanatt veta om det, till exempel laddar ned ett programsom gör att användarens modem ringer upp ett dyrarebetaltjänstnummer. I detta fall faktureras kostnadenför betaltjänstnumret av användarens operatör. Ge-nom sitt avtal med operatören är användaren skyldigatt betala de kostnader som användningen av abon-nemanget ger upphov till. I det här fallet kan det varasvårare för användaren att bestrida kostnaden. Mensamma princip gäller, ett avtal ska finnas mellankonsumenten och tillhandahållaren av betaltjänsten.Konsumentverket rekommenderar därför att konsu-menten bör bestrida kravet på betalning. Den kom-munala konsumentvägledaren kan ofta bistå medhjälp i det enskilda fallet.Ett intensivt arbete har pågåttinom EU med att formulera ett nytt regelverk förelektroniska kommunikationsnät och kommunika-tionstjänster. Detta nya regelverk kommer att möjlig-göra för dem som är abonnenter hos en av tillsyns-myndigheten särskilt utpekad operatör att avgiftsfrittspärra vissa typer av utgående samtal, till exempelbetalsamtal eller utlandssamtal för att minska riskernaför oväntat höga räkningar. Det finns ingen lagligmöjlighet att kräva att Internetoperatörer tydliggörnär en tjänst som tillhandahålls av någon annan kostarpengar. Det är i stället tjänsteleverantörens skyldighetatt upplysa om villkoren för användning av tjänsten.För att minimera risken för att modemet kopplasom kan konsumenten skaffa en fast uppkoppling medbredband.I slutet på förra året gav regeringen i uppdrag att informera Internetanvändareom Internetsäkerhet och Internetanvändning. Sats-ningen har särskilt fokus på hushåll, små och medel-stora företag och myndigheter, och den bygger påsamverkan mellan olika myndigheter. Det är viktigt för tilliten tillInternet att myndigheterna fokuserar på de problemYvonne pekar på.Min förhoppning är att det arbete som görs avbland annat och ska bidra till att stärka konsumenternas med-vetenhet om de risker som kan finnas vid använd-ningen av Internet. Jag kommer att se till att Post- ochtelestyrelsen i genomförandet av sitt uppdrag särskiltundersöker de problem som haruppmärksammat.Anf. 49 ():Herr talman! lever hundratusentals familjer iovisshet när deras barn sätter sig framför datorn ochska surfa. De får en uppgift från läraren i skolan att gåin på nätet och leta kunskaper av olika slag. De går utpå nätet och surfar, och har det dykt upp ettmejl hos familjen. De markerar en fil, och helt plöts-ligt har det hänt som är så förskräckligt. Ett nytt pro-gram har aktiverats i datorn utan att någon vet något,varken barnet eller den vuxne. har en del avprogrammet kopplats upp som ett betalsamtal ellerliknande, precis som ministern sade.Ingenting märks av detta förrän telefonräkningenkommer . I kom det underbara 1 100 anmälningar om skyhöga tele-fonräkningar som familjerna inte kunde kännas vid.Det här är ett stort problem i vårt land . Närväl ett sådant program har aktiverats lever det kvar idatorn. Det är svårt att få bort det. Det märks överhuvud taget inte förrän räkningen kommer. Då drivsfrågan vidare.Ministern har gett oss en korrekt beskrivning, mensvenska folket vet inte om detta. Man förstår inte atträkningen faktiskt inte behöver accepteras eller beta-las. I stället försöker många skrapa ihop pengar attbetala räkningen. Jag har talat med några. För andraär det totalt omöjligt; en Jönköpingskille fick en räk-ning på 121 000 kr.Här sitter dessa och ska börja det eländigt svåraarbetet att bestrida fakturor. Det är inget enkelt jobb.Konsumentlagstiftningen och Konsumentverketsverksamhet har inte gett de resurser som behövs föratt man i kommunerna utan vidare kan tillhandahålladessa tjänster.Det är ett stort bekymmer att inte vi, , den lagstiftande församlingen, med regering-en som stöd, kan lagstifta mot detta på precis sammasätt som i . Danskarna är här ett föregångs-land. är operatör också på den danska markna-den. Där får foga sig efter det skydd som Dan-mark vill att landets medborgare ska ha, nämligen attlägga in spärrar. Efter att en telefonräkning uppgårtill, tror jag, per kvartal, kan man själv talaom om man vill ha högre telefonkostnader. Räkning-en spärras naturligt.Telia här i vårt land säger att man kan lägga in enspärr mot en avgift. Jag ska alltså välja att leva iotrygghet. Om jag ska vara säker ska jag betala. Omjag ska vara säker på att inte ska vara ett inkas-soföretag för oseriösa näringsidkare måste jag betalaför det.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! och jag är över-ens om de problem som finns med betaltjänster närdet inte tydligt framgår att man går in på en ny tjänstoch när man som kund inte blir tydligt informerad omatt man får betala för tjänsten. Vi ser alla problemen.Men jag tror också att både jag är överens om att Internet erbjuder stora möj-ligheter för var och en av oss, både som medborgareoch som företagare. Här blir det en svår balansgång. finns det en lag om samtrafik mellan operatörernasom ska underlätta för sådana som dig och mig attknyta ihop olika tjänster i olika nät. Det är klart attdet ska betalas på något sätt. En del tycker att det ärviktigt att dessa betaltjänster finns och vill betala fördet material och de tjänster som de plockar hem frånnätet.Problemet uppstår när man anlitar en tjänst somman inte vet att man måste betala för och som mankanske egentligen inte har något intresse av att ut-nyttja. I den nya lagstiftningen om elektronisk kom-munikation som jag ska lämna förslag om till riksda-gen föreslår vi en skärpning som innebäratt det ska bli kostnadsfritt att få betalsamtal ochutlandssamtal spärrade.Sedan måste vi ständigt arbeta med olika säker-hetsfrågor. PTS har i uppdrag att se över hur manska täppa till de fallgropar som finns och som helatiden undergräver trovärdigheten till Internet. Bran-schen själv måste också ta dessa frågor på stort allvar.Jag är övertygad om att nätet kan utvecklas ännumer, men då måste vi som medborgare veta vad vi fårför slags information och att de tjänster som utnyttjaspå nätet blir korrekt utförda. Det ska vi inte behövaoroa oss för.Precis som vi i har blivit bättre när detgäller säkerhetsnivåer - man kan till exempel betalaextra för olika virusprogram - är jag övertygad om attvi också måste bli mer vaksamma och bättre på attinformera om de betaltjänster som finns på nätet. Vimåste öka både trovärdigheten till ochanvändningen av IT. Här finns det möjligheter i dennya lagstiftningen. Men vi måste hitta enbalans.Som kund kan jag ha avtal med en operatör ochsedan köpa tjänster från en annan operatör. Då kandet vara svårt att veta hur stor räkningen blir totaltvarje månad när den del av tjänsten köps på ett ställeoch en annan del på ett annat ställe.Anf. 51 ():Herr talman! Ministern verkar vara inne på sam-ma linje som jag vill driva, bara det att hon bordebetona det starkare och tydligare.Enligt de underhandskontakter som jag har haftverkar det som att sätter kon-kurrensen högre som riktmärke än konsumentenssäkerhet.Den vanliga människan kan inte ta till sig all in-formation om hur vi ska kunna skydda oss från oseri-ösa näringsidkare. Inte heller ungdomarna och barnenkan ta till sig den.Konsumentverket har på sin hemsida publiceraten hel lista med olika sätt som kan använda för attskydda sig mot oseriösa operatörer som försöker attlura människor att betala för något som de inte villha. Risken är att vi blir otrygga i vårt användande avInternet. Det finns också en risk för att föräldrar intelåter sina ungdomar använda Internet, därför att de ärrädda för att råka ut för någonting. Det skapar väldigtmycket problem för den enskilda människan attskyddet inte är tydligare.Jag skulle vilja ha ett klart besked från ministern.Hon borde ge samma krav påsig som den danska har, att dessa spärrarska införas. Danskarna är ju inte på något vis mindreintelligenta eller mindre teknikintresserade än vadsvenskarna är. är ju operatör i , och därtvingas enligt dansk lag att erbjuda detta skyddtill danskarna.Jag skulle vilja ha besked från ministern om honinte kan ge i uppdrag att gedem som bor och lever i det här landet samma skyddsom danskarna har. Det är ju möjligt för att hadessa spärrar. Eftersom man lyckas med det i Dan-mark bör det ju fungera också i Sverige.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Det är klart att svenska folket ärminst lika IT-intresserade som danskarna och mångamer - ja, till och med mer intresserade, enligt statisti-ken. Vi ligger otroligt långt framme i utvecklingennär det gäller att anamma IT som ett redskap både påarbetet och i hemmet.Precis som är också jag månom att den utvecklingen ska fortsätta. Jag är överty-gad att det kommer att göra det om vi också kan hysatillit till att Internet fungerar, att man kan utnyttja detjänster och den information som finns där. Man skaveta när det kostar pengar och när det inte kostarpengar.Jag tycker att man ska ställa hårdare krav på ope-ratörerna så att betaltjänster och en del utlandssamtalkan spärras. Jag som förälder ska inte behöva varaorolig när mina barn eller jag själv är ute på nätet ochkanske är ouppmärksamma på att vi byter operatör.Men det räcker inte eftersom man kan ha avtal meden operatör när det gäller nätet och med andra opera-törer när det gäller tjänster. Därför måste också bran-schen själv vara med och hjälpa till så att varje ope-ratör som levererar en nättjänst också tydliggör vadden tjänsten kostar. Man kan inte bara ställa krav påden ena operatören utan det måste man göra också påden andra, oavsett om det rör sig om en liten eller aktör.Detta är också min utgångspunkt i arbetet medden nya lagstiftningen. Jag tror att vi måste göramånga saker för att tydliggöra konsumentperspektivetnär det handlar om saker som har att göra med IT ochtelekom. Vi kan också göra mer för att upplysa omdet som redan finns. , till exempel,har en hemsida som är väldigt bra om man vill läsaom rättigheter eller skyldigheter. De kommunalakonsumentvägledarna är också väldigt bra på att geråd. Man kan också ha olika virusskydd och spärr fören del samtal, men det finns även andra säkerhetslös-ningar såsom brandväggar. Vi kan till exempel stängaav datorn när vi inte använder den. Det är också ettsätt att öka säkerheten.Post- och uppdrag handlar just omatt man ska öka tilliten för oss som privatpersoneroch för små och medelstora företag som inte hellerhar samma resurser som stora företag har när detgäller att arbeta med säkerhetsfrågor. Det uppdragetska PTS redovisa för mig . En viktigutgångspunkt i det uppdraget är just att öka med-vetenheten bland privatpersoner om att räkningenibland dyker upp som en oangenäm överraskning. Dettjänar ingen av oss på eftersom vi egentligen villanamma IT.Anf. 53 ():Herr talman! Vad gör då de familjer som får dessaräkningar? Skickar de dem till ministern och talar omatt så här är det? Eller vad ska vi ge för råd till alladem som drabbas av dessa oseriösa idkare? Det kanvara mycket problematiskt att bli av med ett programnär det väl har tankats ned i datorn. Vad säger vi tilldem och hur hjälper vi dem? De är inte hjälpta av attdet kommer en lag om ett år.Jag vill också påminna ministern om att har försökt att få att beakta detta. Men han har inte fått gehörför att skyddet och säkerheten ska vara detsammasom i Danmark.Här kan vi hjälpas åt och stöta på så att man kän-ner en större trygghet när man använder IT. Det skainte krävas så mycket kunskap för att man ska kännaden tryggheten.Ministern sade i svaret att det är mycket enklareom man har bredband. Men det finns ju inte bredbandatt tillgå för alla, utan då måste man ha modem för attkunna använda Internet.Vill vi i demokratisk ordning öka möjligheten föralla att känna sig trygga när de använder datorn måstevi hitta ett sätt för att bemöta dem som spelar ossspratt och gör oss otrygga.Min önskan är att detta ska lagskyddas precis somi , och min avslutande fråga är: Vad ger vide människor som har drabbats för råd när de får sinaräkningar? Det hjälper ju inte att göra polisanmälaneftersom fallen läggs ned på grund av bristande bevis.Vi politiker har ett ansvar för att åstadkomma dennatydlighet.Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Självklart har vi ett ansvar både närdet gäller att ha tydliga spelregler på en marknad somblir alltmer avreglerad och som växer oerhört snabbtoch när det gäller att ha ett tydligt konsument- ochmedborgarfokus, så att tjänsterna blir enkla och be-gripliga men också säkra.Det bästa svar som jag och jag tror också YvonneAndersson kan ge med den lagstiftning somfinns just nu är att de familjer eller de kvinnor ochmän som får räkningar som gör att de blir oerhörtförvånade därför att de inte är medvetna om att devarit inne på en betalsida ska vända sig till den kom-munala konsumentvägledaren för att få råd i det en-skilda fallet.Förutsättningen för att man ska behöva betala ensådan räkning är att tjänsteleverantören kan visa har ett avtal. Har man ett avtal ska man ocksåbetala för tjänsten. Men ofta har man inte den typenav avtal, och då kan man slippa att betala den högaräkningen. Då kan man få råd av konsumentvägleda-ren.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:119 ommitträcken längs vägarnaAnf. 55 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att initiera en dis-kussion med om den negativa miljöpåver-kan som mitträcken kan leda till. frå-gar också vilka åtgärder jag är beredd att vidta för attundvika att splittra ett samhälle när man vill ökatrafiksäkerheten längs våra vägar och vad jag är be-redd att göra för att stödja den regionala utvecklingennär man, som i det beskrivna fallet, kommer att delasamhället. Slutligen frågar hur jagtänker agera för att inte försämringar ska uppstå förbybornas trafiksäkerhet och väghållning längs byvä-gen.Bakgrunden till frågan är att planeraratt bygga om E 14 på sträckan till såkallad mötesfri landsväg där mötande trafik separerasmed mitträcke.