prot · GQ0969 · 2003-03-11 00:00:00 — Vi harupprepade gånger haft kontakter med kommissionen.I samband med förhandlingarna om zoonos- ochhygienlagstiftningen har vi också tagit upp dessafrågor. Tyvärr har kommissionen inte visatberedvillighet att gå oss till mötes. Vi haft ett antalmöten med kommissionen. Men vi ger oss inte. Dettaär inte acceptabelt.Vi har fått några data refererade från den rapportsom har lagt fram om kontroll avsalmonella i köttberedningarna när det gäller kyck-ling. Denna rapport använder vi . Vianvänder den ungefär i ett möte medkommissionen, där vi återigen tar upp dessa frågorför att få en lösning på vårt problem. Syftet med ga-rantierna förfelas ju om vi inte får dem heltäckande.Vi har återigen tagit upp frågan med kommissionenutifrån fakta om hur det ser ut på den svenska mark-naden och de problem som svenska konsumentermöter.Vi ska givetvis gå vidare och ha en skarp tillsynpå marknaden i . Det är Livsmedelsverketsuppdrag. Denna tillsyn fortsätter. En fråga för är också att ha kontakt med de länderdär de felaktiga intygen har utfärdats. Det är ocksåallvarligt. Det har funnits felaktiga intyg som har sagtatt produkterna har varit utan salmonella.När det gäller frågan om branschens roll är detklart att vi ska ha en offentlig tillsyn av dessa pro-dukter. Men just nu har vi ett problem med regelver-ket. Vi har inte fått kommissionens godkännande attlåta köttberedningar omfattas. Då skulle det vara enmöjlighet för branschen, för att också behålla singoda relation till konsumenterna, att göra vissa kon-troller.Frågan om konsumentinformation vill jag kopplatill frågan om konkurrenssituationen. Det finns givet-vis möjligheter att ge en god upplysning till konsu-menterna via våra myndigheter. Jag tycker också attdet är väldigt viktigt att man tydliggör för svenskakonsumenter att vi har detta problem och tydliggördet mervärde som finns i den svenska produktionen.På så sätt ska vi ge de svenska företagen och desvenska producenterna konkurrenskraft.Anf. 11 ():Herr talman! Vi fick en lång och ordentlig före-dragning som svar på de frågor som vi ställde alldelesnyss. Det är vi tacksamma för.Men jag kan inte låta bli att återkomma. Det ärrent bedrägeri det som livsmedelsproducenterna hål-ler på med nere i vissa länder i . Man kallardet vidareförädlingsgrad när man marinerar kyck-lingköttet för att kringgå salmonellakontrollen. Det ärrent bedrägeri mot ministerns arbete i kommissionen.Jag hör på undertonen i ministerns svar att hon tar tagi det ordentligt med kommissionen. Men jag tror attvi måste ha ett program för att kunna dra oss ur detta,ett program där man pekar på de goda exempel somhar nämnts av de tre meddebattörerna om hur vi hartagit ansvar för dessa frågor i vårt land. Det är därförsom vi har nått framgångar och ministern kan stå ochsäga att vi har fått ett undantag i och Finlandom att vi inte ska vara tvungna att importera salmo-nellasmittat kött.Det är bedrägeri att detta sker hos vissa produ-center i vissa länder. Det är också ett stort bedrägeriatt förvanska protokoll. Det är också en sak som jagvill att ministern tar med sig till Livsmedelsverket.Man måste göra en rejäl uppföljning kring hur sådantöver huvud taget kan hända och på så vis understrykavikten av de produkter som produceras i . Viska visa att det är de som håller det goda miljötän-kandet i hela produktionsledet. Det ska vara det godaexemplet i det program som jag föreslår att jord-bruksministern tar upp med de övriga EU-länderna.Man brukar tala om det goda exemplets makt. Denmakten tycker jag vi ska använda oss av i EU-arbetet.Det goda exemplet är en av anledningarna till attdenna debatt har kommit till stånd. Jag hoppas att detblir fler debatter. Om man ser debattintresset härkommer det också att öka ute i samhället. harjordbruksministern stora möjligheter att hjälpa tillmed att öka livsmedelssäkerheten på detta område.Jag tror att hon kommer att klara det.Anf. 12 ():Herr talman! Jag är väldigt glad över ministernssvar och över att vi ska ta upp dessafrågor. Men om vi inte får gehör i kommissionen förvår oro för det som testen har visat, hur snabbt kan vidå egentligen få ut en bra konsumentinformation vadgäller de problem som vi står inför?Anf. 13 ():Herr talman! Ministern har i snart ett halvårvarit jordbruks- och konsumentminister. Jag har för-sökt att lite grann få in frågorna just på konkurrens-kraften för den svenska kycklingindustrin. Men i detskrivna svaret finns egentligen bara konsumentpers-pektivet med. Inte heller i uppföljande inlägg tyckerjag att ministern berört konkurrenskraften och vadsådant kan innebära för svensk fågelindustri.Jag tycker faktiskt att det nu är dags för ministernatt sluta gömma sig bakom konsumenterna varje gångdet diskuteras jordbruk här i kammaren. Jordbruketska givetvis producera varor av bra kvalitet och tillrätt pris för konsumenterna men konsumenterna fårinte bli universalsvaret när vi diskuterar frågor somrör jordbruket.Ser ministern att en livskraftig svensk fågelin-dustri är till gagn för svenska konsumenter och fördet svenska samhället? Jag tycker att det finns ettsamhällsintresse i att vi kan ha en industri som stårupp för djurskyddsvärden och för salmonellasäkerhetoch annat som vi tidigare diskuterat här.Anf. 14 ():Herr talman! Också jag lyssnade noga på jord-bruksministerns svar. I fråga om de olika pålagor därvi i låter våra brukare tyngas mer än konkur-rentländerna glömde jag naturligtvis ochde kostnaderna.Jordbruksministern sade att det är kommissionensom är problemet och att man nu ska ta nya tag. Dettaär bra.Sedan uttryckte jordbruksministern att prov fortsätter och att man sedan tänkersig att branschen skulle kunna ta initiativ i dettasammanhang.Min fråga blir då: När det gäller den tid under vil-ken vi lyckats få kommissionen att inta en någorlunda"svenskare" ståndpunkt tolkar jag det svar som i daglämnats här i kammaren att Jordbruksdepartementetinte tänker intensifiera stickproven. Man tänker inteforcera fram svaret på frågan om ko eller gris ingår idet vatten som sprutas in i kycklingarna för att vat-tenmängden därigenom ska öka ytterligare, vilket isin tur - såvitt jag kan se - kan vara ett problem fördem som till exempel är allergiker. Jag konstaterar attjordbruksministern nu i ett akut läge i någon mån drarsig undan ansvaret för både konsumenterna och pro-ducenterna. Detta är inte bra.Anf. 15 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi har i olika sammanhang redovisatvårt arbete mot salmonella i EU - både i förhållandetill andra medlemsländer och i förhållande till kom-missionen. Där kan man väl säga, precis som jaginledningsvis redovisade i mitt svar, att det finns ettintresse för den svenska modellen. När vi nu arbetatmed att revidera zoonos- och hygienlagstiftningen harman, kan det sägas, börjat gå i vår riktning. Men detkommer att ta innan andra länder i harkommit upp till vår säkerhetsnivå. Det är därför somvi behöver våra garantier. Det är också därför som vibehöver värna garantier. Vi måste även se till att de ärheltäckande och inte kan kringgås, som i exempletmed köttberedningar.Sedan har vi detta med relationen mellan produ-center, konsumenter och konkurrenskraft. Jag utgårfrån att näringen arbetar för att tillgodose det somkonsumenterna efterfrågar på marknaden. För kon-sumenter är det bra med konkurrens. Konkurrens ochkonkurrenskraft är dock inte alltid samma sak.Ja, jag är jordbruksminister och jag är konsu-mentminister. Jag gömmer mig inte bakom konsu-menterna, utan jag fokuserar på en del i det som ärmitt uppdrag. Jag utgår från att det inte finns någonmotsats här mellan vad producenterna eftersträvaroch vad konsumenterna efterfrågar.Jag menar att vi måste vara för både import ochexport. Vi kan inte stänga gränserna, utan det måstefinnas ett utrymme för både import och export. Mengivetvis jobbar jag för säkra livsmedel, för att deregler som finns ska beaktas och för att vi också kanutveckla regelverken.När det gäller roll vill jag un-derstryka att vi har en rollfördelning mellan regeringoch myndigheter. Detta med tillsynsansvar och hurdet ska utövas är ett uppdrag för Livsmedelsverket.Jag fick också frågan vad vi gör om nu kommis-sionen inte visar intresse för att tillmötesgå de svens-ka kraven. Ja, möjligen finns det en yttersta utväg attåberopa den så kallade skyddsklausulen i EU. I ettsådant läge stoppar man den här importen. Sedananmäler man till kommissionen och har en processenligt ett regelverk i gång. Men det är en mycketdrastisk åtgärd. Det är klart att vi vill få kommissio-nen att förstå vårt problem och att tillgodose vårakrav.Anf. 16 ():Herr talman! Tack för det fortsatta svaret så attsäga, ministern!De framgångar som ministern har nått med detmalda köttet är ett steg längre jämfört med vid EU-inträdet. Detta är bra. Då förstår jag att ministern haruppmanat att göra bredare kon-troller. Det är för övrigt en av de frågor som ställtsmen som jag inte riktigt kunde höra svaret på.Nästa steg, tycker jag, är att vi ska ha ett programför att tillsammans med producenterna och konsu-menterna tillfredsställa dessa. De har ju samma behovav att vi får sälja svensk salmonellafri kyckling pro-ducerad med ett bra svenskt miljötänkande. Intresse-na går hand i hand - och har gjort det under helautvecklingsfasen . Minis-tern har gett stora bidrag till att verifiera detta nere iEuropa. måste vi gå vidare, för vi behöver ettprogram. I det programmet måste det under den förstapunkten stå: Vad kan vi göra åt vidareförädlingsgra-den?I accepterar vi inte att det räcker med attkycklingköttet marineras i salt, utan vad gäller vidare-förädlingsgraden måste det finnas med ett gradtal -; det är då som salmonelladelarna försvinnerur köttet. Det programmet bör och ska innefatta flersaker än bara vidareförädlingsgraden. Det är denfråga som jag tycker att fru minister så fort som möj-ligt ska ta tag i - gärna då ni ju skafortsätta diskussionerna med ministerrådet.Anf. 17 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag redovisade tidigare här vad vihar gjort för att övertyga våra kolleger i andra länder.Vi går vidare i den delen. Den 26 och den 27 majkommer vi att här i ha ett seminarium omslaktkycklingar till vilket vi har bjudit in tjänstemänfrån de andra länderna i och från kommissio-nen och ska berätta om den svenska modellen ochförsöka så att säga sälja in det svenska synsättet.Sedan är det tyvärr så att vi inte kan jobba för na-tionella regler som kolliderar med EU:s regler.Vi måste hitta våra lösningar inom ramen för detregelverk som gäller. Det är den processen vi har igång nu: att övertyga kommissionen, att se till att vikan definiera in köttberedningarna i de garantier somvi har för att se till att vi får ett heltäckande skyddmot salmonella och kan tillämpa vår modell - medprovningar och med intyg om att bland annat kyck-ling inte innehåller salmonella.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2002/03:194 om fis-keriförsöksstationen i KälarneAnf. 18 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder som jag kommer att vidta för att gefiskeriförsöksstationen i möjligheter att levavidare och medverka till att vattenbruket i norra kan utvecklas.Vattenbruk har en stor potential att bidra med säk-ra och näringsrika livsmedel och kan dessutom gesysselsättning i olika delar av landet. hargoda förutsättningar att bedriva en bred produktion avvattenbruksprodukter, och svenska vattenbruksföretaghar ett högt tekniskt kunnande, en miljömedvetenhetoch en lyhördhet för marknadsmässiga krav och för-väntningar. Vi har också i vissa fall vattenområdensom med hänsyn till vattenkvaliteten är väl lämpadeför vattenbruk.Regeringen gav i regleringsbrev för upp-drag åt att allsidigt redovisa sina be-dömningar rörande fortsatt verksamhet vid fiskeriför-söksstationen i har funnit att potentiella framtidaverksamhetsområden för försöksstationen är arbetemed fiskavel ur odlings- och bevarandesynpunkt,utveckling av nya arter för det svenska vattenbruket,odlingsteknik och odlingsbiologi samt utveckling avett för fiskodling och fiskevård iNorrland. har emellertid inte funnitnågra möjligheter till en långsiktig finansiering avden storleksordning som krävs för fortsatt drift pånuvarande verksamhetsnivå.Svenskt vattenbruk vilar i mångt ochmycket på ett fåtal arter, framför allt regnbåge. Detvore värdefullt att utveckla alternativa arter i svenskfiskodling och ta fram ekologiska, biologiska ochekonomiska underlag för en eller ett par nya arter.Det finns därför ett stort behov av att utveckla vatten-brukssektorn i sin helhet. Behovet gäller såväl verk-samheter inom konsumtionsområdet som verksam-heter med annan inriktning, till exempel utsättning.Forskning inom det biologiska och tekniska om-rådet kommer därför att ha stor betydelse för vatten-brukets framtida utveckling. Odling av till exempelmarina matfiskar är beroende av mycket forsknings-och utvecklingsarbete inom olika områden av biolo-gin. Vid försöksstationen i bedrivs i dagforskning och försök på framför allt fiskodlingensområde. Forskningsverksamheten kring vattenbruketär viktig, och där fyller i , en viktigfunktion. De FoU-insatser som görs vid dessa institu-tioner har naturligtvis stor betydelse för det svenskavattenbrukets utveckling.Vattenbruket har en stor geografisk spridning iSverige och med minskad miljöbelastning genommodern odlingsteknik finns en potential att öka om-fattningen. För att detta ska kunna ske krävs dockytterligare insatser inom teknikutveckling, FoU ochavelsverksamhet. Vattenbruket är dessutom en vä-sentlig del i den regionalpolitiska målsättningen attskapa en levande landsbygd och kan ge förutsättning-ar för vidmakthållande av en social och kommersiellservice i våra glesbygdsområden.Det är naturligtvis regeringens ambition att skapagynnsamma förutsättningar för vattenbruket. Rege-ringen kommer i en kommande proposition att redo-visa sin syn och lämna förslag avseende den natio-nella utvecklingen av det småskaliga fisket, fritidsfis-ket och även vattenbruket. I propositionen kommerregeringen att lägga fram förslag i syfte att främjasvenskt vattenbruk. Regeringen kommer därvid attöverväga vad som bör vara statens åtaganden respek-tive näringslivets åtaganden i utvecklingen av vatten-bruket. I detta sammanhang kommer bland annatverksamheten vid att prövas.Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministerNykvist för svaret, som jag tolkar positivt. Jord-bruksministern säger i varje fall att framtiden förverksamheten i kommer att prövas i sambandmed en proposition från regeringen om bland annatvattenbruket. Denna proposition kommer, som jagförstår det, . Det vore bra om ministernkunde precisera ungefär när den kommer att läggasfram.Argumenten för fortsatt verksamhet vid fiskeriför-söksstationen i är starka. Den som läser re-missvaren över med den någotkonstiga rubriken allsidiga bedöm-ningar rörande fortsatt verksamhet vid fiskeriförsöks-stationen i kan svårligen komma till någonannan slutsats än att en nedläggning vore både felak-tig och samhällsekonomiskt oansvarig.Som jordbruksministern konstaterar i svaret harvattenbruk en stor potential att bidra med säkra ochnäringsrika livsmedel och dessutom ge sysselsättningi olika delar av landet. Fiskeristationen i Kälarnebedriver bland annat fiskavel och har inte minst enviktig uppgift i att utveckla matfiskodling av röding.Det handlar om en väldigt viktig utvecklingsmöjlig-het för fiskerinäringen i inland. EnligtLänsstyrelsen i kan en tiodubbling av nuva-rande produktion ske bara i detta län på kort sikt, ochdet skulle ge ungefär 100 årsarbetskrafter. Motsva-rande utveckling kan ske också i övriga län i norr.Det skulle vara en oerhört viktig potential att ta tillvara.Sveriges skriver att oberoen-de av beslutet vad gäller Kälarnestationens framtidmåste resurser anslås för avelsarbete på exempelvisröding. Slutsatsen av detta är att det knappast är nå-gon besparing att lägga ned. Snarare är risken stor föratt det blir en fördyring om inte de investeringar somgjorts i tas till vara.Bräcke kommun pekar på detta i sitt remissyttran-de. Kommunen konstaterar att minst 30 miljonerkronor investerats och attFiskeriverket har undertecknat ett hyresavtal för an-läggningen . Det innebär att det faktisktkostar mycket pengar att lägga ned anläggningen.Bräcke kommun menar vidare att ochJordbruksdepartementet måste väga in regionalpoli-tiska hänsyn, och det säger ministern också i sitt svar.Jag hoppas att det får ett konkret innehåll. Det finnsfaktiskt också ett riksdagsbeslut i den riktningen.Jag vill understryka detta som jag villunderstryka de starka sakskälen för att fortsätta verk-samheten. Fiskeriförsöksstationen i är endirekt förutsättning för att utveckla matfiskodling iNorrlands inland. Det handlar om en framtidsbranschi dessa glesbefolkade delarna av vårt land.Vattenbrukarnas riksförbund understryker i sittremissvar att en nedläggning i skulle ge heltfel signaler. Föreningen reagerar starkt på att på inget sätt ger anvisningar om hur verksam-heten skulle fortsätta utan gör enbart till enekonomisk fråga. Vidare skriver man att ärför fiskodlarna i mer än en anläggning; det äri dag förutsättningen för att forskning kan bedrivas.Till detta ska man lägga de utvecklingsmöjlighe-ter som fisketurismen har. Sportfisket omsätter redani dag flermiljardbelopp i . Potentialen förframtiden är mycket stor. En stor del av fisketurismenfinns just i de norra delarna av , och det är därfiskeriförsöksstationen finns. Jag hoppas därför attjordbruksministerns svar innebär att den här stationenkommer att fortsätta att finnas och får utvecklas tillfromma för en positiv utveckling av vattenbruket ochfisketurismen i norra . 20 Jordbruksminister ():Herr talman! Det propositionsarbete som pågårinom är ett uttryck för att vitycker att det kustnära fisket, fritidsfisket och vatten-bruket är viktiga frågor. Man kan också se kopplingarmellan de här olika delarna.När det gäller vad som har sagts om vattenbruketoch om framtiden har det betonats att det finns ettstort behov av forskning och utveckling. En delforskning har tidigare mer varit inriktad på ekologis-ka frågor, fiskarters bestånd och inte så mycket påvattenbruket, så det finns ett behov av att också fåforskningsinsatser på det här området. Här pekar manfrån sida på en del verksamhet sombedrivs vid , kopplat också till SLU:s verk-samhet i , och att det här är viktiga områden förframtiden.Jag delar synen att det här har en viktig regional-politisk dimension. Jag delar också synen att det är enframtidsnäring som på olika sätt ska stödjas. Här ärdet viktigt att vi klarar ut vad som är statens roll ochvad som är näringens roll. Jag menar att en sådandiskussion kan innebära att statens roll inte exaktkommer att se ut som den gör i , men attvi ändå kan säkra en verksamhet för framtiden i Kä-larne.Det som också talar för att vi kan komma fram påett bra sätt när det gäller vattenbruket är att vi uppen-barligen har lyckats lösa en del av de miljöproblemsom var förknippade med vattenbruket.Just när det gäller relationen mellan staten och nä-ringen får vi se till att det inte blir konkurrenssned-vridningar, för det finns också privata företag somagerar på marknaden för avel. Men jag har ingenbestämd uppfattning om exakt hur en verksamhetskulle se ut i . Det ska vi titta på ipropositionsarbetet, och vi räknar med att kunnalägga fram en proposition i september månad.Anf. 21 ():Herr talman! Det är väldigt positivt att ministernkonstaterar att det här är en framtidsnäring och att detkommer att behövas mycket forskning för att ut-veckla vattenbruket i , inte minst i norra inland där vi har den här fiskeristationen.Jag kan hålla med om att statens roll i Kälarnesjälvfallet inte behöver se ut exakt som den har gjortde . Det viktiga är att verksamheten inågon form kan fortsätta och utvecklas eftersom detfinns en så stor framtidspotential just i vattenbruket,inte minst i norra ser fram emot att propositionen som ska läg-gas fram kommer att innebära ett konkret förslag sominnebär att fiskeriförsöksstationen i kan levavidare och utvecklas för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2002/03:212 om vux-enutbildningenAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att stärka vuxnas rätttill gymnasieutbildning och om jag avser att vidtanågra åtgärder för att garantera att vuxna också iframtiden ges en utbildning likvärdig med gymnasie-skolans.Jag vill först säga att jag delar upp-fattning om att gymnasieutbildning får betraktassom en grundläggande utbildning och att de vuxnasom saknar sådan ska ges möjlighet att erhålla ensådan.I regeringens proposition Vuxnas lärande och denframtida utvecklingen av vuxenutbildningen (prop.2000/01:72) redogjorde regeringen för sin syn på hurvuxnas möjligheter till gymnasieutbildning skullestärkas. I detta sammanhang påpekade regeringen attdet är svårt att lagstifta om en rättighet till gymna-sieutbildning för alla vuxna, eftersom det är förenatmed betydande risker och nackdelar att införa enskyldighets- och rättighetslagstiftning. Det är uppen-bart att en exakt angiven nivå eller volym riskerar attbli ett tak för kommunens åtagande i förhållande tillden enskilde. I stället menade regeringen i sitt förslagatt den enskildes möjlighet till stöd för det lärandesom han eller hon behöver och efterfrågar bättre till-godoses genom att staten ställer krav på kommunernaatt utveckla en infrastruktur för vuxnas lärande. Jagser ingen anledning att ompröva dennaståndpunkt.Regeringen har erbjudit kommunernaatt söka särskilda medel motsvarande 350 miljonerkronor för att utveckla sin infrastruktur för vuxnaslärande. Arbetet med en infrastruktur pågår för närva-rande ute i kommunerna - ett arbete som syftar till atterbjuda vuxna det stöd som de behöver för sitt läran-de. kan kommunerna dessutom ansökaom utvecklingsbidrag för uppbyggnaden av lokalalärcentrum. Bidraget uppgår totalt till 20 miljonerkronor och aviserades i den regionalpolitiska propo-sitionen En politik för tillväxt och livskraft i helalandet (2001/02:4).När det gäller frågan om gymnasieutbildning förvuxna ska vara likvärdig med den för ungdomar så ärdetta fullständigt självklart. Målen ska vara desammaför vuxna som för ungdomar. Däremot kan vägen ditse olika ut. Detta redogjordes för i rege-ringens proposition om vuxnas lärande och den fram-tida utvecklingen av vuxenutbildningen.Denna fråga betonas också i departementsskrivel-sen Stöd för vuxnas lärande. Förslag till lag (Ds2002:66). Där framgår att det inte är aktuellt att tabort några möjligheter för vuxna utan att tvärtombredda möjligheterna. Det är av det skälet som ter-men "stöd för vuxnas lärande" föreslås ersätta"utbildning".Begreppet signalerar att det är den enskilde somska stödjas i sitt lärande. Termen används redan i dagi den nya förordningen (2002:1012) om kommunalvuxenutbildning. Stödet kan se olika ut beroende påbland annat hur individen bäst tillägnar sig kunskap,livssituationen och på vilken nivå personen befinnersig.En del kommer även fortsättningsvis att föredraskollika förhållanden, medan andra kanske föredrarsjälvstudier med handledning eller distansstudier viaInternet. Det centrala är att individen får det stöd försitt lärande som han eller hon önskar.Sammantaget innebär det att det inte finns någraplaner på att försämra gymnasieutbildningen för vux-enstuderande. Tvärtom kommer möjligheterna till enindividanpassad gymnasieutbildning att förbättras. Denärmare ställningstagandena kommer att göras efterdet att remissyttrandena över skrivelsen Stöd förvuxnas lärande. Förslag till lag inkommit. Skrivelsenhar remitterats tillsammans med Skollagskommitténsbetänkande.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet svaret. Det är positivt att svaret kommer såsnabbt. Frågorna om vuxnas möjlighet till utbildningblir ju viktigare och viktigare.Även om utbildningsfrågor har diskuterats väldigtflitigt , har vuxenutbildningen kommitlite grann i skymundan i skoldebatten. För Folkpartietär vuxenutbildningen dock väldigt viktig.