prot · GR0949 · 2003-12-15 00:00:00 — Jag vill fråga Socialdemokraterna om detta är någonting som man tycker är riktigt, i det fall det stämmer. Polisens nationella insatsstyrka har fått en möjlighet att operativt hjälpa och stötta landets myndigheter. Det har visat sig vara mycket värdefullt. Den är en väldigt bra resurs. Styrkans personal har använts i flera skarpa insatser. Men denna personalresurs är för liten i förhållande till huvuduppgiften. trafikeras av andra och större flygplanstyper än när denna styrka bildades, och då krävs det en större resurs för att klara av kapningssituationer med gisslantagning än vad som var fallet tidigare. Terrorhoten i världen har ökat, visar både attentat och underrättelseverksamheter. Efter har flertalet länders regeringar sett över och utökat sin beredskap mot angrepp och terrorism. , som anses ha en lägre hotbild än , har utökat sin antiterrorstyrka till 75 man. Det bör också göra. Utöver denna ökning av antalet personer måste regeringen se till att man långsiktigt löser styrkans transportbehov genom en bättre samverkan med försvaret. 67 () replik: Jag känner i och för sig att debatten kanske börjar gå rundgång, men jag kan inte låta bli att reagera när använder ord som nedrustningspolitik och nedmontering av rättsväsendet trots att hon i nästa andetag säger att det blev ett tillskott på 29 nya poliser. Man kan säkert diskutera om det är tillräckligt eller inte, men någon nedrustning är det inte. Till och med er talesman tillstod ju att det skett och sker ett tillskott i rättsväsendet. Sedan kan man diskutera om det är nog, men jag tycker att det är ganska viktigt att man försöker att använda rätt ord. Vi är inte överens om det är tillräckligt eller inte, men det har inte varit någon nedrustningspolitik eller nedmontering. Det hade inneburit att vi hade gjort stora besparingar. Sedan vill jag ta upp frågan om de stora arrangemangen och hur de ska bekostas, något som ständigt diskuteras. Vi från har varit tveksamma till om man inte borde ha haft en budget hos att kunna fördela. Länspolismästarna är dock helt överens sinsemellan om att man inte vill ha det på det sättet. Man vill ha ut alla budgetmedel, och sedan får man lösa den problematik som uppstår i efterhand. Då får man vara beredd att ta på sig de extra kostnaderna. Jag undrar hur ser på detta. Länspolismästarna har ändå själva sagt att man vill ha det på det här sättet. 68 () replik: När det gäller de stora arrangemangen visade det sig efter toppmötet i att myndigheten inte fick kompensation för sina kostnader förrän kanske nu . Det har inneburit att myndigheten fått dra ned på verksamhet. Det är det som jag och ser som det stora problemet, att det drabbar allmänheten i . Polisens resurser har använts till någonting som de inte har kunnat planera eller styra över. Det är skillnad med de arrangemang där myndigheterna är med och kan förutse det hela. Vi pratar om 2006 och i friidrott i . Om det tenderar att kosta , som ska stå för den myndigheten, måste de få extra anslag. Oavsett om det fördelas från i det skedet eller på något annat sätt måste de få ut pengarna i förväg så att allmänheten inte blir lidande. Det är väldigt viktigt att poängtera. När det gäller nedrustning och nedmontering kan man ha olika uppfattningar om det, men så länge som brotten har ökat våldsbrotten har ökat till 76 000, och brotten som anmäls är mer än 1,2 miljoner tycker jag inte att rättsväsendet har klarat av sin uppgift. Målet för polisen är att minska brotten och öka tryggheten. Det målet är inte uppnått. Det har man missat gång efter annan. Jag menar att det inte duger. Allmänheten uppfattar att det är en nedmontering av rättsväsendet när det inte finns poliser som kommer när man ringer. Då menar jag inte att man ringer om bagatellartade händelser. 69 () replik: Jag tror också att det är ganska viktigt att poängtera, när man säger att polisen inte kommer när man ringer, att det är ytterst sällsynt att polisen inte kommer när man ringer. Då kan det handla om lägenhetsinbrott som redan har varit gjorda. Om det är någon allvarlig händelse kommer ju polisen. Jag tycker att det är viktigt att ge dem plus för det som de gör. Jag vill komma in på frågan om dubbleringen av antalet våldsbrott. Kan inte ta till sig den forskning som kopplar ihop det här med det ökade alkoholbruket i ? som antalet våldsbrott har dubblerats ser vi hur antalet krogar med utskänkningstillstånd har mer än dubblerats. All forskning visar att våldsbrott och alkoholbruk är två faktorer som är hårt ihopkopplade. har ingen koppling till sin alkoholpolitik när det gäller att bekämpa våldsbrottsligheten. Jag tycker att det borde vara en sak som vi gemensamt skulle kunna göra någonting åt för att få ned våldsbrottsligheten. 70 () replik: När det gäller kopplingen mellan alkohol/narkotika och våldsbrott håller jag med om att det finns kopplingar där. Tyvärr är det så att narkotikan har ökat. Det finns skrivningar i vårt budgetbetänkande där det står att tillgången på narkotika är hög och priserna låga. Det är någonting som är helt illegalt som förs in i landet från många håll och kanter. Det är kanske det stora problemet, att det kommer att komma mycket mer illegal sprit och svartsprit till framöver. Det sägs i olika skrivningar, inte minst i polisens budgetunderlag. Det är där man måste sätta in den , mot den alkohol som langas till ungdomar som inte har rätt att dricka alkohol eller den narkotika som finns i samhället. Jag håller med om att den kopplingen absolut finns. Alkohol som dricks på krogen under ordnade former ska man inte dra in på. Jag tror inte heller att vill att krogarna inte ska få servera alkohol. 71 (): Det är lite speciellt att gå upp som siste talare efter en lång debatt. Jag kan glädja er som har stått ut här med att jag inte ska nämna ordet polis, mer än . Jag ska inte heller tala om kriminalvården, som också har varit ett kärt ämne . Jag ska uppehålla mig lite grann kring domstolsväsendet och sedan gå över på och brottsskadeersättning, som inte har berörts särskilt mycket här . När det gäller domstolsväsendet skulle jag vilja börja med att läsa högt ur budgetpropositionen på s. 31 om mål för verksamhetsområdet: För att förtroendet för rättsstaten skall bibehållas krävs väl fungerande domstolar. Målet för verksamhetsområdet är att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Detta innebär att handläggningen skall vara korrekt, snabb och genomföras utan onödiga resursinsatser. Det är också angeläget att generellt minska omloppstiderna för samtliga målkategorier. Det är vad som står i budgetpropositionen om domstolsväsendet. fick domstolarna i besked om att man skulle upprätta särskilda handlingsplaner för att klara besparingskrav. Det var bland annat betalningarna för pensionsåtagandena som låg till grund för detta. Lagmannen i skriver följande i sin handlingsplan: Ett genomförande av framförallt besparingsalternativen 1 och 2 kommer att få förödande konsekvenser för tingsrättens verksamhet. Det finns ingen möjlighet att genomföra något så drastiskt på ett någorlunda strukturerat och övervägt sätt. Skadeverkningarna blir därför orimligt stora. I förlängningen kommer medborgarna att drabbas hårt när väntetider medför rättsförluster. Lagmannen i skriver följande: Sammanfattningsvis kan ifrågasättas om kan anses fylla sin funktion som ett rättsskipande organ i landets näst största stad. Då ställer man sig naturligtvis frågan: Vad är det för beskrivningar de båda lagmännen ger, och vad är det för beskrivning vi har hört från justitieministern och företrädare för utskottsmajoriteten här ? Man kan klart konstatera att det inte stämmer. Mot denna bakgrund och dessa beskrivningar från de båda lagmännen i och går regeringen och uppenbarligen utskottsmajoriteten vidare med att lägga ihop små och medelstora tingsrätter och skapa stora tingsrätter, där vi alltså vet att vi har problem förödande konsekvenser, skrev en av lagmännen. Jag menar att detta är alldeles fel väg att gå när det gäller domstolarna. Vi har många medelstora tingsrätter som fungerar alldeles utmärkt, men vi har några stora tingsrätter som har stora bekymmer. Det är där som insatserna borde göras, i , och . Det är också anmärkningsvärt att det arbete som pågår med att lägga ihop tingsrätter sker utan att man gör ekonomiska beräkningar av vad det hela ska kosta. Det går alltid att förbättra, sade justitieministern för någon timme sedan. Javisst, det går att förbättra, om han väljer min väg när det gäller domstolarnas framtid och koncentrerar sig på att hjälpa de tre stora tingsrätterna nu först, i det akuta skede som de befinner sig i. Jag ska sedan gå över till att tala lite kort om bedömning av brottsskadeersättning. Jag ska relatera ett fall för er där ett utdömt skadestånd på blev en utbetalning på till brottsoffret. Först i betänkandet skriver utskottsmajoriteten att oftast följer de sakprövade skadestånden och särskilt när det gäller hovrättsavgörande. kan man dock ändra sig och komma till en annan uppfattning, bland annat om ersättning som klart har avvikit. Jag ska först betona att har haft en stor betydelse för utvecklingen av skadeståndspraxis i höjande syfte det har varit mycket positivt för brottsoffren. Men möjligheten för att sänka ett av domstol utdömt skadestånd är helt skrämmande, och det kan absolut inte accepteras i vårt samhälle. I det fall som jag känner till har hovrätten dömt ut ett skadestånd på för sveda och värk och för kränkning. Det handlade om grov misshandel med kniv, och gärningsmannen dömdes till fängelse. I domen prövades bland annat frågan om gärningsmannen hade rätt till nödvärn. När det här ärendet, hovrättens lagakraftvunna dom, sakprövad på kommer till , så säger myndigheten som till skillnad från domstolarna inte har hört de inblandade personerna att det är fråga om ett medvållande från målsägarens sida, så någon ersättning för kränkning ska inte utgå alls. Ersättningen för sveda och värk halveras med samma motivering. Ovanpå alltihop drar en självrisk på . På så vis blev de som hovrätten dömde ut en utbetalning på . Detta exempel visar att det är fullständigt orimligt att vi i ett samhälle som vårt kan ha ett system där vi betalar ut brottsofferersättning och har en myndighet som överprövar domstolars beslut i för brottsoffret negativ riktning. Vi har motionerat för att få till stånd en ändring av detta, och vi kommer att fortsätta motionera om det, för det finns väl en risk att vårt förslag inte går igenom. Vi i liberalerna vill också ta bort begreppet självrisk. Det är ett begrepp som leder brottsoffrets tankar till att man själv skulle ha tagit en risk och därför på något sätt ska vara med och betala med det skadestånd som man fått, till exempel på grund av olaga hot eller misshandel. Det finns inte tillräckliga skäl att använda begreppet självrisk. Det är helt enkelt kränkande för brottsoffret. Från sida vill vi få bort begreppet självrisk. Vi vill också få till stånd att i fortsättningen inte får sänka skadestånd som är sakligt prövade av domstolar. Jag står bakom alla motioner i det här betänkandet, men jag yrkar särskilt bifall till reservation 36. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2003/04:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2003/04:1 delvis). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § En europeisk arresteringsorder 72 (): I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2003/04:7 Lag om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder jämte fyra följdmotioner med yrkanden om bland annat avslag på propositionen. Förslagen i propositionen syftar huvudsakligen till att genomföra det inom EU antagna rambeslutet om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, vilket syftar till att göra utlämningsförfarandet mellan EU:s medlemsstater enklare och mer effektivt. I propositionen föreslås att det ska införas en ny lag om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder, vilken i förhållande till EU:s medlemsstater normalt sett ska ersätta lagen om utlämning för brott. Vidare föreslås ändringar i annan lagstiftning som påverkas av rambeslutet, bland annat i och i sekretesslagen. Den nya ordningen bygger på principen om ömsesidigt erkännande av varandras rättsliga beslut inom unionen. Lagförslagen har granskats av Lagrådet och föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker i huvudsak propositionen, dock med undantag för några justeringar i föreslagen författningstext, och man avstyrker motionerna. Utskottet lägger i ärendet också fram förslag till övergångsbestämmelser om vilka regler som ska gälla i förhållande till de medlemsstater som ännu inte har införlivat rambeslutet i sin lagstiftning . I ärendet finns tre reservationer och ett särskilt yttrande. Med denna korta inledning överlämnar jag ärendet till debattörerna. 73 (): Propositionen En europeisk arresteringsorder bygger på det av EU antagna rambeslutet om en europeisk arresteringsorder, som har antagits här i . Då fanns den svenska följdlagstiftningen inte med. Det är den som vi debatterar . var motståndare till rambeslutet beroende på de brister i rättssäkerheten som fanns i det. Även om den svenska lagstiftningen har försökt vara så tydlig som möjligt och har försökt att skärpa rättssäkerhetsaspekten anser vi i att det inte är tillräckligt. Därför yrkar jag bifall till reservation 2 om avslag på propositionen. Jag ska här motivera några av de viktigaste punkterna i ställningstagande. Det föreliggande förslaget bygger på att man har ett fullständigt förtroende för varandras rättsväsende. Det bygger på ömsesidigt erkännande av varandras rättssystem. Just dessa principiella grunder anser vi vara mycket tveksamma. Det kan knappast förnekas att medlemsstaternas rättsordningar skiljer sig ganska mycket åt, både vad gäller regelverkets innehåll till exempel vilka förutsättningar som gäller för straffprocessuella ingripanden och vad gäller rättsväsendets uppbyggnad, funktion och effektivitet. Genom lagstiftningsförslaget förbinder sig att godta rättsliga beslut fattade i samtliga medlemsstater utan att man har möjlighet att göra en materiell prövning av till exempel misstankegrad eller möjligheten att tillämpa svenska regler. Sådant har funnits i tidigare utlämningsavtal. Den största skillnaden mellan det här förslaget och tidigare utlämningsavtal är att man nu tar bort kravet på dubbel straffbarhet på ett stort antal brott. Det gäller de brott som är uppräknade på den så kallade listan. tittar man på den listan ser man att det finns många tveksamheter och otydligheter i lagstiftningen. Om man tittar på listan kan man tolka det som att det kommer att vara ett brott att till exempel gömma flyktingar. Där avskaffar man dubbel straffbarhet. Vi i har valt att inte straffbelägga en sådan handling. Att låta utföra en abort är i vissa EU-stater förbjudet, medan det är helt otänkbart att kriminalisera det i andra länder. Listan är också ganska otydlig. Vad menar man med till exempel IT-brottslighet? Det är ju en av de brottskategorier där man har tagit bort kravet på dubbel straffbarhet. Det kan inrymma en väldig mängd olika typer av brott, eftersom IT-brottslighet är ett ganska vitt begrepp. Miljöbrott har man också tagit in, liksom rasism. När det gäller rasism frågar man sig: Är det en gärning, eller är det en åsikt? Det är också ett av de brott som finns på listan, där man tar bort kravet på dubbel straffbarhet. Kriminalisering av deltagande i vissa organisationer accepteras. Här i har vi utrett detta under ett flertal år och valt att inte kriminalisera. Vi anser att det strider mot vår grundlag. ska vi till och med acceptera vissa länders beslut att helt förbjuda politiska partier. Det är väldigt långtgående förändringar som leder till stor otydlighet. För är det en grundläggande princip i en rättsstat att den enskilde ska kunna förutse huruvida man begår en gärning som är brottslig. Just denna otydlighet gör att det här förslaget begränsar rättssäkerheten. Det finns en punkt i förslaget som handlar om hinder mot överlämnande. Det handlar framför allt om konstitutionella regler. Det gäller i inte minst föreningsfriheten och tryck- och yttrandefriheten. I förslaget säger regeringen att den inledande beaktandesatsen i rambeslutet är ett tillräckligt skydd för den svenska grundlagen. Men det har ju ingen bindande juridisk verkan! Justitiekanslern har också i sitt remissvar faktiskt ifrågasatt om punkt 12 verkligen ger det skydd för de svenska konstitutionella reglerna som regeringen hävdar. När nu Justitiekanslern tvivlar på att det faktiskt ger det skydd för våra grundlagar som vi alla vill ha borde regeringen ta det på stort allvar. Ytterligare en punkt i avtalet om den europeiska arresteringsordern som vi ser som mycket bekymmersam gäller barn och ungdomar . Detta nya beslut innebär att det är möjligt att överlämna barn och ungdomar mellan för lagföring eller verkställighet av straff. Och vi här i har ingen möjlighet att vägra utlämning om den unge riskerar att ställas inför rätta som en vuxen person i en annan EU-stat. Enligt svensk lagstiftning är man visserligen straffmyndig om man är , men vi har oerhört restriktiva regler när det gäller hur man får döma ungdomar som är till fängelse. När det gäller ungdomar mellan har vi också en regel som säger att man får utdöma fängelsestraff endast om det finns särskilda skäl. har och regeringen när det gäller utlämningsavtal av humanitära skäl kunnat vägra att utlämna barn . Men den möjligheten tas nu helt bort. Och det är den andra statens straffsystem som är det som ska gälla. Det ser vi som väldigt bekymmersamt. Vi har i och med det nya beslutet inget skydd för dessa unga människor. Slutsatsen för blir att det finns så många otydligheter i denna lagstiftning och att den innehåller regler som kommer att påverka enskilda individer i väldigt stor utsträckning. När det gäller våra konstitutionella skydd finns det också oklarheter om huruvida vi verkligen kommer att ha kvar det efter detta beslut. Vi anser att det viktigaste är att en lagstiftning ska vara tydlig, att människor ska veta vad som gäller och att alla ska kunna ha en klar och tydlig kunskap om vilka regler som gäller och vilken typ av brott som det gäller. Med hänvisning till listan och dessa osäkerheter anser vi att detta inte uppfyller tillräckligt stora krav på rättssäkerhet. Därför yrkar jag avslag på förslaget om en europeisk arresteringsorder och bifall till reservation 2. 74 (): Lag om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder låter kanske som en dramatisk förändring. Men jag vill påstå att förändringarna inte är så dramatiska som försöker ge sken av. Den nya lagen ersätter lagen om utlämning för brott i förhållande till EU:s medlemsstater och innebär, som jag ser det, inga dramatiska förändringar för svenska medborgare. Den nya lagen bygger på ett av godkänt rambeslut, som i sin tur bygger på principen om ömsesidigt erkännande inom unionen av varandras rättsordningar. Vad och egentligen säger med sitt avslagsyrkande på propositionen är att de inte litar på de andra EU-ländernas rättsliga beslut. Denna syn att vi i är så otroligt bra medan andra länder inte kan upprätthålla en rättsstat är en alldeles för ensidig syn på olikheter. Snarare är det så att svenska medborgare får vissa garantier som de inte har haft tidigare när de ska utlämnas till ett annat land för brott som de begått där. Den kanske viktigaste garantin är att de kan begära att få avtjäna frihetsberövande påföljd i om de döms till sådant straff i det andra landet. Trots detta tycker vi i inte att den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet är tillräcklig. Vi vill se en svensk lagstiftning som ger svenska medborgare rätt till rättsligt bistånd även vid en process i andra länder. Detta kan till exempel gälla en svensktalande offentlig försvarare. ger ett grundläggande skydd med bland annat rätt till en kostnadsfri offentlig försvarare när processen rör en besvärlig rättsfråga eller om den tilltalade riskerar ett längre straff. Men för den svenska medborgare som ska gå genom en rättsprocess i ett annat land där de talar ett språk som han eller hon inte förstår, är det alldeles avgörande för rättstryggheten att han eller hon får en svensktalande försvarare. Inom EU pågår ett arbete för att precisera reglerna i om rätten till en rättvis rättegång. Det handlar bland annat om rättsligt biträde, tolkning och översättning. Men jag vill att ska gå före. Vi har rättshjälpslagen och lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd, men det finns fall där enskilda lider stor skada, både vad gäller rättstrygghet och ekonomiskt, på grund av lagstiftningens otillräcklighet. Det krävs en hög och gemensam standard för rättsväsendet i alla EU-länder. Varje unionsmedborgare ska behandlas på ett rättstryggt sätt oavsett vilket medlemsland han eller hon befinner sig i. Utskottsmajoriteten har givit en tämligen positiv skrivning i betänkandet och ett medgivande att det behövs uppföljning och utvärdering av hur den tilltalades rättstrygghet och möjlighet till rättshjälp ser ut. Men trots detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 5 angående den eftersöktes rättigheter efter överlämnandet. Det finns nyheter i lagen om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder som känns nödvändiga att kommentera. Detta gäller till exempel de 32 olika brottstyper på den så kallade listan som innebär att det inte längre krävs dubbel straffbarhet, det vill säga ett motsvarande brott enligt svensk lagstiftning. För att ett överlämnande ska beviljas utan dubbel straffbarhet krävs det inte bara att brottet är ett av de 32 brottstyperna på listan utan även att gärningen ska kunna medföra fängelse enligt den utfärdande medlemsstatens lagstiftning. och är mycket kritiska till listan i sin avslagsreservation, bland annat när det gäller deltagande i en kriminell organisation. Men jag menar att om till exempel har ett lagstiftat brott som ger fängelse, det kan handla om deltagande i en terrororganisation, kan inte med gott samvete skydda denna person och vägra överlämna honom eller henne. Undantag från dubbel straffbarhet finns redan mellan de nordiska länderna, men de andra europeiska länderna kanske inte har samma rättssäkerhet som vi här i har. Jag vet inte om det är det som och menar. Påståendena om att abort eller att gömma en flykting skulle kunna leda till överlämnande enligt listan tycker jag helt saknar grund. En annan förändring som kan minska antalet utlämningar eller överlämningar är förändringen av strafftröskeln. kan utlämning ske till en EU-medlemsstat om gärningen motsvarar brott i som kan ge fängelse eller mer. Med den nya lagen krävs det för överlämning att den utfärdande medlemsstatens lagstiftning föreskriver fängelse samt att gärningen motsvarar ett brott enligt svensk lag eller finns med på listan. Jag tycker sammantaget att lagen om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder är en positiv förändring. Med några ytterligare förändringar i svensk lagstiftning för bättre rättssäkerhet och rättstrygghet för den enskilda individen skulle det bli ännu bättre. 75 () replik: Nej, jag tror inte att det handlar om att skulle ha ett mer rättssäkert system eller att alla andra EU-länder har ett rättsosäkert system. Det handlar om att inse det faktum att vi har olika rättssystem som bygger på olika rättstraditioner och på olika rättssystem över huvud taget. Diskussionen om att det ena eller det andra är bättre eller sämre tror jag att vi kan ta i ett annat sammanhang. Det handlar framför allt om att rättsväsendet och rättssystemet är något av det mest grundläggande som växer upp i alla länder och som utgår från ens eget lands tradition, kultur och brottsutveckling, vilket gör att man har olika system. Och just olikheten gör att jag ser ett problem med att vi nu ömsesidigt fullt ut ska erkänna varandras rättssystem. Det finns nämligen sådana skillnader. Det som blir problemet handlar om förutsägbarheten i områdena.