prot · GQ09119 · 2003-06-10 00:00:00 — Jag har i och för sig preparerat en hel del syn-punkter till, men jag tänkte avslutningsvis säga att jagyrkar naturligtvis bifall till utskottets förslag i betän-kande UU10. Jag yrkar avslag på alla reservationer,och jag yrkar naturligtvis avslag på de tillägg somgjorts av i en motion.Anf. 149 ():Fru talman! En av hörnstenarna i det europeiskasamarbetet är den fria rörligheten för människor, detvill säga att vi kan studera, arbeta och bosätta oss varvi vill. När nu tio nya länder blir medlemmar i det vara en självklarhet att denna rätt även skagälla de nya EU-medborgarna. I utred-ning föreslås emellertid att bör begränsatillgången till den svenska arbetsmarknaden för ar-betstagare från de östeuropeiska medlemsländerna.Vi i har i reservation nr 3 klart uttalatoss mot Rolléns förslag till förmån för Folkpartietsmotionsyrkande om att de nya EU-medborgarna inteska diskrimineras utan få komma hit på samma vill-kor som nuvarande EU-medborgare.Rollén föreslår särbehandling av östeuropéer, trotsatt hon kommer fram till att det inte finns en risk föratt det kommer att uppstå allvarliga störningar påarbetsmarknaden. Motivet till hennes förslag är atthon tror att östeuropéer kommer att missbruka vårtvälfärdssystem. Vilka belägg har hon för sitt påståen-de?Liknande farhågor fanns hos vissa även vid Sveri-ges inträde i EU. Man trodde att EU-medborgare frånSydeuropa skulle komma hit och utnyttja vårt väl-färdssystem. Farhågorna visade sig helt ogrundade.Varför skulle risken vara större nu? Östeuropéernamå ha det svårare ekonomiskt, men det gör dem intemer kriminella än andra. Eventuellt missbruk av väl-färdssystemet av svenska medborgare eller utländskamedborgare ska vi givetvis stoppa, men med andrametoder - inte genom att tumma på den fria rörlig-heten.Jag tror att Rollén också inser på vilka lösa boli-ner hon bygger sina förslag. Mot slutet av utredning-en skriver hon: "Ingen kan säga om den rädslaför missbruk som jag ger uttryck för har fog för sig.Det går heller inte att på någon faktagrund hävdamotsatsen. "måste ta beslut utifrån fakta, interädslor. Låt oss inte konstruera problem! Det räckermed de verkliga problem vi har.Ett stort problem vi står inför är bristen på arbets-kraft. saknas personal inom vård ochomsorg, och problemet kommer att bli större i taktmed att befolkningen åldras. Detta innebär att arbets-kraftsutbudet minskar som efterfrågan påpersonalintensiva välfärdstjänster ökar. Det är enekvation som inte går ihop och som hotar vår välfärd.Hur ska vi få människor från de nya medlemslän-derna att vilja komma till ? Det är det verkligaproblemet, då vi konkurrerar med andra europeiskaländer om arbetskraften. Rollén hade också i uppdragatt titta på hur vi kan göra attraktivt, men honkommer inte med ett enda förslag.Att göra attraktivt internationellt är ettlångsiktigt projekt. Vi har högre löneläge än Östeuro-pa, men vi ligger inte i topp inom EU. förutspår att av de människorsom kommer att flytta från kommer attvälja att slå sig ned i eller Österrike.Den historiska uppgiften att knyta öst och västsamman i kan inte begränsas till att gälla barapå papperet utan måste fungera också i realiteten.Principen om fri rörlighet för människor är grundläg-gande. Regeringen har svävat på målet i frågan, ochSocialdemokraterna ställer inte upp på vår reserva-tion. Det gläder mig dock att , , och ställer upp påreservationen. ska förpassas ditden hör hemma: till byrålådan.Fru talman! Jag vill också passa på att ta upp vårtids slavhandel, något som har ett särskiltyttrande om. Det uppskattas att 120 000 kvinnor ochbarn förs in till EU för att utnyttjas för sexu-ella ändamål. Orsakerna till människohandel är flera.Gemensamt för de länder de drabbade kvinnornakommer ifrån är dock att de har genomgått omväl-vande politiska och ekonomiska förändringar. I spå-ren har fattigdom och hög arbetslöshet följt. Fattig-domen utgör en viktig orsak till människohandeln.Insatser mot kvinnohandel måste göras på flerafronter, exempelvis generösare bistånd och polisiärtsamarbete. Utskottet tar upp dessa och olika andraåtgärder men inte den ytterligare insats som kan görasgenom att låta kvinnor komma hit lagligt och jobba.Om och EU öppnar för ökad arbetskraftsin-vandring skulle det ge åtskilliga av de tusentals ungakvinnor som förs in till EU olagligt och tvingastill prostitution en möjlighet att söka vanliga arbetenmed riktig lön och säkra arbetsvillkor.De internationella brottsligorna lever på det somär olagligt. Hade det inte varit olagligt att ta sig tillSverige och EU för att söka jobb hade inte ungakvinnor behövt hamna i människosmugglarnas hän-der. Både , , och den internationella arbetstagarorgani-sationen, , stöder denna uppfattning.Självklart kan inte alla kvinnor hjälpas genom ar-betskraftsinvandring. Alla kommer inte att få jobb.Men en laglig väg att ändå söka ett jobb i EU skulletroligen rädda många från att hamna i händerna påmänniskohandlare i sin jakt på att komma in i EU föratt få ett jobb.Med de orden vill jag avsluta, fru talman.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! tar upp re-servation 3 i betänkandet och säger faktiskt själv ipraktiken att detta inte är en reservation mot utskot-tets betänkande eller regeringens politik utan motBerit Rolléns utredningsbetänkande. Min fråga tillCecilia är: Vad i regeringens skri-velse, i regeringens politik eller i utskottets betänkan-de är det som skulle kunna ge underlag för den reser-vation som ni har lagt fram?Hela reservationen handlar ju om ut-redningsbetänkande, vilket man naturligtvis kan ochfår ha uppfattningar om. Men i betänkandet, i denpolitik som föreslås och i det som har uttalats frånregeringen sägs det faktiskt ingenting om att manskulle följa det som har föreslagit.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Vår reservation bygger på Folkparti-ets motion. Vi behandlade ju i utskottet inte bararegeringens skrivelse om EU:s verksamhet utan ocksåolika partiers motioner. motionerade ihöstas om att alla nya EU-medborgare som kommerfrån ska få komma till och sökajobb här på lika villkor. Det ska inte förekomma nå-gon diskriminering eller särlagstiftning för dessa nyaEU-medborgare. Det är det som är grunden för vårreservation.När det sedan gäller vad regeringen tycker ochtänker får jag nog säga att det har varit lite luddigtvad regeringen tycker i den här frågan. i olika uttalanden lutat åt olika håll. Det glädermig att i en P1-intervju sade att vi inte ska tillämpa . Men då förstår jag inte varför inte ut-skottsmajoriteten kunde ha bifallit vår motion. Dåkunde det här i stället ha varit någonting som alla varöverens om.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Jag har bara hört ochregeringen luta åt ett håll, nämligen att inteskulle använda sig av den möjlighet till övergångs-regler som finns gentemot de nyamedlemsländerna. Jag tycker personligen att det ärrimligt att inte använda den möjligheten. Jag kansäkerligen också ställa upp på det mesta, för att intesäga allt, i den folkpartistiska motionen i sak. Möjli-gen tycker jag att den lite grann slår in öppna dörrar.Som du själv sade förut, : Låt oss inte konstruera problem! Jag tyckermöjligen att ni nu konstruerar ett problem. Ni hållerväldigt hårt i det Rollénska utredningsbetänkandet,som inte är regeringens politik och som inte heller iutskottets betänkande föreslås att vara landets politik.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Jag vill nog hävda väldigt bestämt attjag inte konstruerar ett problem. Jag har inte med migcitat hit till kammaren, för jag var inte förberedd påjust den här frågan. Jag vet dock mycket väl att GöranPersson i denna kammare har sagt att regeringeneventuellt kommer att behöva använda sig av över-gångsreglerna.Jag tror också att det är så att regeringen har varittveksam. Det har säkert funnits olika företrädare somhar drivit frågan åt olika håll. Faktum är att när viberedde det här betänkandet i utskottet så var det föreGöran . Det var säkert därförsom socialdemokraterna inte kunde ställa sig bakomvår reservation: och regeringen hade ännuinte bestämt sig för hur de skulle ställa sig i frågan.Det gläder mig dock att härbekräftar att inte bara inom Socialde-mokraterna utan kanske till och med den socialdemo-kratiska gruppen i utrikesutskottet vill gå på vår linje.Det är en oerhörd framgång.Anf. 154 ():Fru talman! Regeringens skrivelse till riksdagenom verksamheten inom EU är ganska omfattande. Avbristande kunskap om hur det fungerar i riksdagenskrev jag tyvärr aldrig någon motion på den, men dethar jag förstått att man skulle ha gjort.Jag tänker inte gå in på alla politiska områdensom behandlas i skrivelsen eftersom min partikollegaLotta har varit uppe och pratat omdem. Dessutom sitter jag i och har allmöjlighet att föra fram åsikter om poli-tiken där.Alla som bläddrar igenom årsboken om EU finnersnabbt att i stort sett alla politikområden finns i EU.EU är därmed inrikespolitik och inte utrikespolitik,vilket någon antydde tidigare i debatten. EU är inri-kespolitik eftersom lagarna tillämpas här i , ivissa fall med direkt verkan.Allt från exportkontroll av krigsmateriel, korrup-tion inom privata sektorn till byggfrågor behandlas avEU. Trots att EU berör oss mer och mer verkarmånga i blunda. På något annat sätt kanman inte tolka det faktum att bara tre utskott och har lämnat ett yttrande till utrikesutskottetom de frågor som behandlas i EU i den här skrivel-sen.Nu kan vän av ordning säga att det gäller vad somhände och att vi måste koncentrera oss påvad som är på gång i EU. Det är rätt och fel på sam-ma gång. Det är fel därför att uppföljning är mycketviktigt i en demokratisk process. Det är rätt om detvore så att utskotten ägnade sig åt EU-frågor. Men såär inte sanningen. Enligt EU-nämndens yttrande ärdet bara ett utskott, trafikutskottet, som under 2002lämnade över ett skriftligt yttrande till ien aktuell EU-fråga - en enda gång. Om man då tittarpå hur många politiskt heta frågor som ligger underEU-flagg måste det därför från sida bli enskärpning i fråga om detta, och utskotten måste blimycket mer aktiva eftersom det är där som sakkun-skapen finns.En av de frågor som var politiskt heta förra åretvar EU:s så kallade terroristlista. Där har Miljöpartietredan gett sin syn på den. Vi gillar den inte. har liksom Miljöpartietkritiserat den häftigt för att kampen mot terrorismensker på bekostnad av människors rättigheter. tar bland annat upp att flera väst-länder godtyckligt har gjort gripanden och införtsvepande och ofta diskriminerande lagstiftning för attbekämpa terrorismen. För att ingen ska tveka kan jagsäga att naturligtvis anser att terrorismenska bekämpas.Men det intressanta här är hur EU behandlar den-na fråga. Det absurda är ju att man politiskt ska avgö-ra vad som är terrorism. Det är ministerrådet sombeslutar om vilka personer eller organisationer somska anses utgöra terrorhot, inte en domstol och inte enmyndighet. Bara det är konstigt. Men så är det i EU,och det får vi finna oss i.Hur behandlar då EU frågan? Den svenska rege-ringen ska samråda med oss i om detta.Under pågående möte får vi en lista utdelad elleruppläst där det framgår vilka personer och organisa-tioner som föreslås bli upptagna på denna lista. Hurska man som ansvarstagande riksdagsledamot underpågående möte kunna uttala sig för eller mot om enperson eller en organisation ska tas upp på terrorist-listan? Och vilket underlag har man som EU-nämndsledamot? Det är väldigt svåra frågor. Men detsker helt och hållet i enlighet med de regler som finnsinnan ministern åker till och fattar beslut.Och det kallas just samråd mellan regering och riks-dag. Och det säger sig självt att detta inte är hållbart.Från sida är det därför ett krav attriksdagens fackutskott ska ta hand om frågorna ibetydligt större utsträckning än som sker . Det ärutrikesutskottet som har mest kunskaper om dessafrågor som handlar om terroristlistan, och det är där-för utrikesutskottet som bör behandla dem. har överlevt sig själv eftersom vi EU-nämndsledamöter inte har möjlighet att sätta oss in ialla frågor till eftersom vi inte sitter ialla utskott och omöjligt kan gripa tag i alla dessafrågor. Det är fackutskotten som måste ha större an-svar. Det är dit som ministrarna i första hand ska gåför att förankra sina beslut.Riksdagen måste också än tydligare våga sägaemot och våga vara besvärlig i EU-sammanhang. Detär nästan ett fult ord i det politiska att säga ska vara besvärlig i EU. Men så är det. Så funge-rar EU i många stycken. Man måste vara besvärlig föratt tillvarata de svenska intressena, och sådana finns.I regeringens skrivelse har man blivit allt duktiga-re på att skriva ned hur har röstat i minister-rådet. Det är bra. Det borde bli mer av denna utveck-ling i arbetet.Efter att ha bläddrat igenom skrivelsen häromda-gen kan jag också konstatera att det inte nämnsmycket om alla de expertgrupper, kommittéer ocharbetsgrupper som finns i EU-sammanhang. Enligtuppgifter finns det över 1 000 olika sådana grupper.Vad händer i dessa grupper? Vilka personer har rege-ringen utsett att sitta var, och vilken politik för de,och vilka beslut står de bakom? Jag tror att vi måstebegära att även sådana uppgifter ska vara med ikommande skrivelser från regeringen.Det är inte bara expertgrupperna som påverkar.EU har alltfler myndigheter till sitt förfogande, blandannat en av de senare som ska arbeta med livsmedels-säkerhet. Hur påverkar detta de svenska myndighe-terna? Vilken makt har dessa myndigheter att påverkamotsvarande svenska myndigheter? Hur mycket tidmåste de svenska myndigheterna lägga ned på dessafrågor? Det är också någonting som vi bör fördjupaoss i.Slutligen, fru talman, vill jag bara beröra EU-konventet där man nu håller på att förhandla fram ettnytt fördrag. Det är min och uppfattningatt väljarna ska få framföra sin åsikt om denna nyaEU-grundlag i en folkomröstning. har redanaviserat en sådan folkomröstning. ochIrland tycks vara inne på samma linje, men inte Sve-rige. Här anser uppenbarligen majoriteten i riksdagenatt det inte är nödvändigt. Man anser inte att det är såmånga förändringar som är på gång. Hur kan föränd-ringarna av EU vara mer omfattande i ,och än i ? Betänk detta, ochjag hoppas att vi kommer fram till att det ska vara enfolkomröstning om resultatet av EU-konventets ar-bete även i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Villkoren för veterinär verksamhetFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2002/03:MJU10Villkoren för veterinär verksamhet (förs.2002/03:RR12).Anf. 155 ():Fru talman! Djurskydd och livsmedelssäkerhet harlänge stått högt upp på agenda. Detkänns därför oerhört angeläget att vi fattar ettbeslut som leder till att osäkerhet och bristande ruti-ner inom veterinärsektorn elimineras.Revisorerna har lämnat ett förslag. Det innebäri korthet en oberoende utredning. Där tar man uppnågra punkter. Det handlar om en fördelning av bi-drag. Det handlar om statens ansvar för sällskapsdjur.Det handlar också om distriktsveterinärernas dubblaroller. Man redovisar även bristerna när det gällerdjursjukdata.Folkpartiet ställer sig bakom revisorernas förslagom en oberoende utredning. Det råder enligt vårt sättatt se ingen tvekan om att det är nödvändigt. Rege-ringen har visserligen tillsatt en samverkansgruppmed uppgift att finna lösningar på problemen, menmed erfarenhet av förra arbetsgruppsom misslyckades i sitt arbete anser vi att just enoberoende utredning enligt revisorernas förslag är detbästa.Folkpartiet har däremot i utskottet pekat på attytterligare direktiv skulle ges till utredningen.I reservation 1 nämner vi tre ytterligare områdensom vi anser att man skulle ha tagit med i utrednings-direktivet. Det ena området handlar om att säkerställaatt myndighetsutövandet skiljs från fältverksamheten.Flera remissinstanser pekade också på länsveterinä-rernas roll som myndighetsutövare, detta för att för-hindra dubbla roller för distriktsveterinärerna. Genomatt utskottet delar uppfattningen att också titta pålänsveterinärernas uppgifter bör detta kunna beaktas.Den andra punkten som vi tar upp är att vi har lyftfram farhågorna med statliga bolag. Eftersom det ibolag inte finns samma krav på insyn och öppenhet ärvi negativa till en sådan lösning. Bolagstanken fram-kom i en del remissvar, och vi ville på detta sätt mar-kera vår ståndpunkt.Den tredje punkten är den sista men inte denminst viktiga. Den handlar nämligen om praktikmöj-ligheter för veterinärstuderande.Under vintern blev frågan om praktikplatser, ellersnarare befarad brist på praktikplatser, speciellt vadavser jourverksamhet, mycket aktualiserad med tankepå hästakutens nedläggning. Praktiktjänstgöring är ettstort problem och många gamla veterinärer som jagtalat med efterfrågar en AT-tjänstgöring för veterinär-studerande. Vårt yrkande handlar om att säkerställaveterinärstuderandes möjlighet till praktik, specielltvad gäller jourverksamhet. Vi hade önskat att dettaskulle ingå i ett ytterligare direktiv. Därför yrkar vibifall till reservation 1.Vad gäller djursjukdata kommer Jordbruksverketinom kort att lämna förslag till sanktionsåtgärder. Detanser vi är bra. Vi har pekat på att det kan vara nöd-vändigt för att få en uppstramning vad gäller rappor-tering av djursjukdata. Djursjukdatabasen är etthjälpmedel i förebyggande djurhälsovård och förlivsmedelskontroll. Man kan då följa sjukdomsut-veckling och läkemedelsförskrivningar, och det äroerhört angeläget inte minst med tanke på antibiotika-resistensutvecklingen.Anf. 156 ():Fru talman! inrättades den nya dist-riktsveterinärorganisationen under både protester ochen viss turbulens. Åren därefter har präglats av orooch många diskussioner, bland annat om konkurren-sen mellan distriktsveterinärerna och de privatprakti-serande veterinärerna, dubbla rollersom myndighetsutövare och med fältverksamhet, omjourtjänstgöring och om rimliga arbetsvillkor.Jordbruksverket har genom att skilja på dist-riktsveterinäravdelningen och verkets djuravdelning,som ansvarar för myndighetsutövningen, försöktkomma till rätta med verkets dubbla roller. Med fleraarbetsgrupper och olika översyner har manförsökt lösa problemen som funnits. Man har utveck-lat organisationen och försökt ge trygghet och rimligaarbetsvillkor för veterinärkåren.Riksdagens revisorer har gjort ytterligare engranskning av verksamheten och kommit fram till attdet behövs en utredning som ser över konkurrensför-hållandena, detta med dubbla roller,statens ansvar för sällskapsdjur med mera. Efter detatt rapporten har kommit har Jordbruksdepartementettillsatt en samverkansgrupp med företrädare för olikaverk och myndigheter, veterinärorganisationer plusandra organisationer som berörs. Gruppen ska ut-veckla den veterinära verksamheten och formen. Manska till exempel se över hur man kan öka samverkanmellan privatpraktiserande och statliga veterinäreroch se över jourverksamheten och arbetsmiljön.Ett enigt utskott ställer sig ändock bakom reviso-rernas förslag om en oberoende utredning för att lösanuvarande problem med bland annat fördelningen avdet statliga bidraget, statens ansvar för sällskapsdjuroch dubbla roller, hur tillsynen överveterinär verksamhet ska se ut och länsveterinärernasarbetsuppgifter. En annan viktig fråga är organisatio-nen för insatser vid utbrott av smittsam sjukdom.Men utskottet säger att samverkansgruppenska arbeta tills vidare. Den är viktig och kan ge för-slag till konstruktiva lösningar snabbt och efter hand.Rekryteringsläget är bekymmersamt. Ökad oro ibranschen gör att det blir risk för att färre vill arbetainom veterinärkåren. Därför behövs vissa lösningarrelativt snabbt.Utredningen, som ska arbeta förutsättningslöst,måste också väga in samhällsnyttan kontra statenskostnad. Även servicenivån, rekryterings-, beman-nings-, kompetens-, etablerings- och jämställdhets-frågor ska ses över. En veterinär kompetens över helalandet är av största vikt för att vi ska kunna behållavår nivå på djurhälsan och djurskyddet och klaraeventuella utbrott av smittsamma djursjukdomar.Staten har ett ansvar för att detta ska skötas bra överhela landet.Den finns en oro bland många för att man nu skaslå sönder organisationen när mycket är på väg attläkas. Det börjar bli lugn och ro i kåren, och samver-kansgruppen träffas för konstruktiva diskussioner.Alla vill hitta lösningar som är bra för djurhälsolägetoch djurskyddet i hela landet.När det gäller djursjukdatabasen har informerat om att man ska lägga fram ett för-slag om införande av sanktioner mot de veterinärersom inte rapporterar in till databasen. Utskottet in-stämmer ändock i revisorernas förslag om en utred-ning för att redovisa omfattningen av bristerna ochvad de beror på samt förslag till åtgärder för attkomma till rätta med problemen. Det behövs en till-förlitlig djursjukdatabas där bland annat läkemedels-användningen och djurens sjukdomar finns registre-rade för att man till exempel ska kunna spåra be-handlingar och sjukdomsutbrott.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 157 () replik:Fru talman! Min enda fråga är hur Ann-KristineJohansson bedömer att man kan uppmärksamma deveterinärstuderandes situation, eftersom detta intefinns med i ett speciellt direktiv. nämnde i sitt anförande att det är ett problemmed jämställdhet mellan kvinnor och män, och vi vetatt det är väldigt många kvinnliga veterinärstuderan-de. Det är ett akut problem ute i landet.Anf. 158 ()replik:Fru talman! Jag håller med om att det är ett pro-blem, bland annat när det gäller praktikplatser, menbåde och håller på att se överveterinärutbildningen. Jag förutsätter att de även löserproblemet med praktikplatserna och inte minst inomjourverksamheten.Anf. 159 ():Fru talman! har efter internationella för-hållanden en bra djurtillsyn och en utmärkt livsme-delssäkerhet. Jag tror att det beror mycket på att denveterinära verksamheten har hög kvalitet och ocksåtäcker hela landet. Att bibehålla standarden är en avutgångspunkterna i detta gemensamma betänkandefrån miljö- och jordbruksutskottet. Det är ett övergri-pande samhällsintresse att upprätthålla djurhälsa ochlivsmedelssäkerhet i hela landet.Det är däremot inte ett nödvändigtvis skäl att be-hålla nuvarande veterinärorganisation, för precis somRiksdagens revisorer har uppmärksammat har ettmissnöje funnits sedan den nuvarande organisationenbildades . Men det är svårt att undvika med tan-ke på att staten i en och samma myndighet är bådeövervakare och utförare på en konkurrensutsatt mark-nad. Flera har haft synpunkter pådetta, och , för attnämna ett par av dem.Min riksdagskolleger har ganska utförligt gåttigenom betänkandet, så jag tänker inte göra det. Där-emot vill jag betona ett par synpunkter från oss mode-rater men som också är gemensamma i utskottet.En utomstående som tittar på TV-serien kanske kan tycka att allting verkar lugnt och bravad gäller veterinärerna. De gör ju ett fantastiskt jobb,och vi får var vecka se vilka ingrepp de gör på bådevåra sällskapsdjur och jordbruksdjur. Jag tror ändå attdet är nödvändigt att betona just de grundläggandeprinciper som finns på andra områden men som harsaknats vad gäller veterinär verksamhet.Fru talman! Sedan den nuvarande organisationenbildades har det funnits ett missnöje. Underårens lopp har flera försök gjorts av grupper, av ut-redningar, bland annat ledda av , föratt komma till rätta med detta. När man läser tidigareprotokoll från kammaren och från utskottet ser manatt det har skrivits att fortsatta försök föratt lösa problemen görs. Men ingenting har det blivitav detta. Vi har ingen lösning än , och det har nugått nästan åtta år.Därför är det bra, fru talman, att i mor-gon får sätta ned foten rejält och betona behovet avjust en oberoende utredning. Personligen och ur ettmoderat perspektiv kan jag känna: Inte ännu en ut-redning!