prot · GR0943 · 2003-12-05 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2003/04:106 Till Interpellation 2003/04:106 av () om skånsk växtkraft och tillväxtpolitik Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning och ett planerat arrangemang som det inte varit möjligt att ändra tid för. Interpellation 2003/04:122 Till Interpellation 2003/04:122 av () om delegationsbesök i kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. Enligt uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2003/04:130 Till Interpellation 2003/04:130 av () om tågtrafiken och statens ansvar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning och ett planerat arrangemang som det inte varit möjligt att ändra tid för. Interpellation 2003/04:135 Till Interpellation 2003/04:135 av () om initiativ till nya jobb Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning och ett planerat arrangemang som det inte varit möjligt att ändra tid för. Interpellation 2003/04:136 Till Interpellation 2003/04:136 av () om statens ansvar för infrastrukturinvesteringar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning och ett planerat arrangemang som det inte varit möjligt att ändra tid för. Interpellation 2003/04:140 Till Interpellation 2003/04:140 av Per () om arbetskraftsinvandring Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2003/04:145 Till Interpellation 2003/04:145 av () samstämmighet i fattigdomsbekämpningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2003/04:149 Till Interpellation 2003/04:149 av () om utländsk arbetskraft Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2003/04:150 Till Interpellation 2003/04:150 av () om export av billiga läkemedel till Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2003/04:165 Till Interpellation 2003/04:165 av () om kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2 § Svar på interpellation 2003/04:116 om stödet till demokratirörelsen på 1 Utrikesminister (): frågar mig om jag avser att öka biståndet till demokratirörelsen på och i så fall hur. Hon frågar vidare om jag avser att medverka till att ett högnivåbesök kommer till stånd hos de oppositionella organisationerna på . stöd för ett demokratiskt och pluralistiskt är starkt och allmänt känt. Låt mig också konstatera att EU:s medlemsstater har en gemensam ståndpunkt om som innebär fortsatta krav på respekt för mänskliga rättigheter och friheter, samt uppmuntran till en övergång mot ett demokratiskt samhälle med syftet att förbättra levnadsvillkoren för den kubanska befolkningen. De summariska rättegångarna mot oppositionella , som nämner, kritiserades starkt av omvärlden, inklusive . Vi fortsätter att utöva påtryckningar på den kubanska regimen för att den ska upphöra med brotten mot de mänskliga rättigheterna. fortsätter vi att stödja det civila samhället. i har regelbunden kontakt med företrädare för det civila samhället och har bistått svenska organisationer som har engagerat sig i . Vi ser också ett växande engagemang hos svenska enskilda organisationer, vilket är oerhört glädjande. Flera organisationer utökar sitt engagemang på och sitt samarbete med FN, vilket ger nya möjligheter. Det torde finnas ytterligare utrymme inom biståndet för svenska enskilda organisationer att engagera sig. handlar systemöppnande bistånd om att balansera mellan den långsiktiga målsättningen att främja pluralism och att inte försvåra för de lokala aktörerna att verka i denna riktning. Beträffande ett svenskt besök är frågan under beredning i . 2 Tredje vice talman (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret, även om jag är både lite förvånad och besviken över hur kortfattat det är. Det finns en myt om att man på lyckats skapa ett socialt jämlikt samhälle, och visst är det lätt att förföras av denna karibiska ö. Men sanningen är den att fattigdomen är utbredd, den ökar, att ojämlikheterna är många och förtrycket fruktansvärt och värre än . finns det över 350 politiska fångar på som lever under vidriga förhållanden, och inga människorättsorganisationer tillåts komma till . Bara det är ju ett talande faktum. nås vi av information om att till exempel det kristdemokratiska partiet som vi har samarbete med, Movimiento , förkortat MCL, har en stor tillströmning av medlemmar. Men regimen visar inga tecken på att mjukna, tvärtom. De personer som väljer att stödja de demokratiska krafterna och deras familjer trakasseras systematiskt. I den här situationen, herr talman, tycker jag att det är väldigt viktigt att vårt stöd till demokratirörelsen och dem som utsätts för förtryck är både tydligt och synligt. Det är mot den bakgrunden som jag har ställt min interpellation. Jag hade hoppats att utrikesministern skulle ta tillfället i akt att utveckla regeringens syn på det direkta stödet till demokratirörelsen på . Vår tidigare utrikesminister lovade under ett par interpellationsdebatter att regeringen skulle undersöka hur biståndet till demokratirörelsen skulle kunna öka. Den första frågan i min interpellation rörde just detta. Och jag vill upprepa och förtydliga min fråga: Har regeringen börjat titta på hur stödet till demokratirörelsen kan öka? Om inte, undrar jag självklart varför och hur tidsplanen för ett sådant arbete ser ut. Utrikesministern säger i sitt svar att det torde finnas ytterligare utrymme inom biståndet för svenska enskilda organisationer. Min fråga är då självklart vilket ytterligare utrymme som utrikesministern avser, om det finns ytterligare resurser som kan gå direkt till bistånd till demokratirörelsen och de oppositionella på . Utrikesministern säger också att vi fortsätter att stödja det civila samhället och att detta är mycket glädjande. Utrikesministern talar om att i har kontakt med företrädare för det civila samhället och har bistått svenska organisationer som har engagerat sig i . Jag vet detta, och vi är mycket tacksamma för det stöd som till exempel får i sitt arbete. Jag vet att de kontakter som ambassaden har med de anhöriga till de fängslade är mycket viktiga och att alla ambassader i EU-länderna numera inbjuder de oppositionella och dem som arbetar för ökad politisk frihet på till nationaldagsfirande etcetera. Men min fråga var faktiskt hur stödet kan öka. Det här stödet fanns . Jag vill på det här viset förtydliga mina frågor, herr talman. 3 Utrikesminister (): Inom UD arbetar vi kontinuerligt med att se på vilket sätt vi kan öka vårt engagemang på olika håll i världen där vi tycker att det skulle behövas. När det gäller det svenska biståndet har vi ett stort engagemang i . Det vi prioriterar där är ett arbete för att stärka de mänskliga rättigheterna. Det handlar om att institutioner som har relevans för demokratiprocessen får ett ökat stöd. Det handlar om att över huvud taget stödja det civila samhället och även om stöd till svenska enskilda organisationers närvaro i . Det handlar om att försöka decentralisera verksamheterna och stärka den lokala kapaciteten och lokala ekonomier av olika slag. Det handlar också om kulturutbudet. I den utsträckning som det finns ett ökat intresse hos organisationer och enskilda för att hitta nya vägar och öka sitt engagemang försöker vi också följa med och stödja detta så mycket som det över huvud taget är möjligt. Det kan alltså inte råda något tvivel om att det bistånd som vi ger för att stödja den demokratiska utvecklingen på är oerhört engagerat och ökar allteftersom det öppnas möjligheter för oss att påverka utvecklingen där. 4 Tredje vice talman (): Jag får tacka utrikesministern för dessa, som jag ser det, löften om att enskilda organisationer ska kunna få ett ökat stöd för sitt arbete på . Av tidigare interpellationsdebatter som utrikesministern har haft har jag förstått att den svenska Kubapolitiken, och det säger också utrikesministern i svaret till mig, överensstämmer med den Kubapolitik som överenskommits inom EU och att ingen förändring av vår Kubapolitik har skett. Jag tycker också att det är viktigt att vi i den här debatten slår fast detta. Jag tolkar det som att ingen förändring har skett i förhållande till den Kubapolitik som bland annat mycket förtjänstfullt gav uttryck för i den här kammaren och , , och som även förre biståndsministern gav uttryck för. Vi var flera som då gladde oss åt hennes tydliga fördömande av och regimen på och åt att hon gav uttryck för ett direkt stöd till demokratirörelsen och de oppositionella på . Det var ett tydliggörande som var välkommet mot bakgrund av att den socialdemokratiska regeringen inte alltid historiskt har hållit med om att begår övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och att det tyvärr till och med finns socialdemokratiska företrädare som uttrycker en beundran för . Jag hade hoppats att vi kunde bygga vidare ytterligare på det direkta stödet till demokratirörelsen. Jag vill som sagt uttrycka min uppskattning för det löfte som jag ser att utrikesministern ger när det gäller de enskilda organisationer i som vill öka sitt bistånd. Men utrikesministern nämner också det som man brukar kalla för systemöppnande, det samarbete som sker med regimen och de lokala aktörer som så att säga finns inom regimen. Det må väl så vara, men jag tror att det är oerhört viktigt att vi erkänner och inser att det biståndet inte har givit så hemskt mycket resultat. Förtrycket på har ökat, och regimen har dragit åt tumskruvarna. Vi vet att förhållandet mellan och är mycket ansträngt, att all kontakt sker genom brevväxling och att de diplomatiska kontakterna är minst sagt ansträngda. Jag tror att det är viktigt att vi inser att det är väldigt svårt med det systemöppnande biståndet. Det handlar i det här läget om att stärka de lokala krafter som finns hos de oppositionella. Och det är bråttom. Det är många på som är oerhört rädda för att det kommer att sluta med en konflikt, en våldsam konflikt, och att tiden är knapp för en fredlig övergång från diktatur till demokrati, från planekonomi till marknadsekonomi. Jag tror att kan spela en oerhört viktig roll här. Vi är inte förknippade med den amerikanska administrationen. Det har ju låst sig helt mellan och . Jag tror också att vi kan spela en viktig roll i det utbyte som EU har när de diplomatiska relationerna är så frostiga. Då tror jag ändå att har en möjlighet att vara lite av en dörröppnare här. 5 Utrikesminister (): Jag delar helt uppfattning att kan spela en mycket viktig roll i det här sammanhanget. Jag tror faktiskt också att vi redan spelar en viktig roll. Jag kan försäkra om att vi kommer att bygga vidare på det direkta stödet på demokratirörelserna. Det får det inte råda någon som helst tvekan om. Det kommer bland annat att synas i avsättningen av pengar för att öka detta stöd. 6 Tredje vice talman (): I mitt sista inlägg vill jag ta upp den andra fråga som jag ställde i min interpellation, som handlade om ett högnivåbesök. efter att jag hade lämnat in min interpellation var det en frågestund i där statsrådet uttryckte det så här: Min ambition är att vi på en högre nivå ska göra ett besök på . Det var här i kammaren. Jag utgår från att utrikesministern delar den ambitionen. Jag hade därför hoppats på ett lite mer utförligt svar, och jag hoppas att utrikesministern i sitt sista inlägg kan ge en bekräftelse på att planerna har tagit ännu ett steg, att planerna fortskrider för ett högnivåbesök. Vi vet att det besök som till exempel gjorde på var oerhört viktigt för att sprida kunskapen om demokratirörelsen bland allmänheten på . Det är ju ett av de stora problem, självklart, som demokratirörelsen på har, alltså att nå ut till allmänheten med information. Det finns en utbredd misstänksamhet, och man får gå väldigt varligt fram. I det avseendet spelar den här typen av besök en väldigt stor roll. Så jag hoppas att utrikesministern kan bekräfta att planerna går framåt. 7 Utrikesminister (): Jag vet inte om är medveten om det beslut som fattades av EU , där man säger att högnivåbesök till ska begränsas. Beslutet betyder i princip att inga besök på ministernivå bör äga rum. Vi står givetvis bakom det beslutet från EU. tittar vi dock närmare på möjligheten till andra besök eller kontakter. Det skulle utifrån våra utgångspunkter vara nödvändigt att vid ett eventuell besök ges möjlighet att ha en öppen kontakt med representanter för såväl det officiella som demokratirörelsen. Jag tycker att det är en viktig utgångspunkt i vår planering och våra försök att få till stånd besök att vi får ha en öppen kontakt även med demokratirörelsen. Annars är jag rädd för att besöket kan få motsatt effekt i förhållande till den avsedda. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2003/04:129 om underhåll av teaterklenoder 8 Kulturminister (): har frågat mig om jag avser att dels ingripa och rädda Teatermuseums samlingar genom att snabbt finansiera en flyttning av samlingarna till lämplig lokal, dels verka för att museet får en ekonomi som garanterar en rationell och kontinuerlig vård av föremålen. Först är det viktigt att slå fast att slottsanläggning är upptagen på bland annat på grund av att teatern och dess samlingar är en unik kulturskatt. Av detta skäl erhåller också Stiftelsen ett årligt statsbidrag, som uppgår till . är inte en statlig myndighet utan en självständig stiftelse. Det är följaktligen stiftelsen och dess styrelse som har det yttersta ansvaret för hur verksamheten bedrivs. Det är styrelsen som prioriterar hur statsbidraget och andra ekonomiska resurser fördelas och används. För statsbidraget har regeringen satt upp som mål att museet skall förbättra förutsättningarna för samlingarnas långsiktiga bevarande. Det är styrelsen och verksamhetsledarna som svarar för långsiktiga vårdplaner, för valet av lämpliga magasinslokaler och för nödvändiga kontakter med fastighetsägare rörande underhåll och andra angelägenheter. Regeringen utgår från att styrelsen agerar utifrån detta ansvar. När det gäller de mer långsiktiga planerna för museet har stiftelsens styrelse tidigare hemställt att regeringen tar initiativ till dels en utredning om samgående med , dels en översyn av frågan om dokumentationen av scenkonsten i . Förslagen, som bereds i , kräver noggrann analys och samråd. De förslag om höjningar av anslaget som stiftelsen uppvaktat om bereds i det ordinarie budgetarbetet. höjdes det årliga anslaget med . 9 (): Jag vet inte om jag kan tacka kulturministern för svaret. Jag är oerhört förvånad. Den siffra som uppges i svaret, 14,8 miljoner, finns faktiskt i den här för den svenska ekonomin, alltså budgetpropositionen, uppdelad i två tydliga poster presenterade på olika sidor. Och det som tillkommer museet som anslag och är presenterat som statligt anslag i budget på s. 86 är 7 186 000 och 6 952 000 . Jag ser ingen ökning, och jag ser absolut inga 14,8 miljoner. Det är två organisationer med två organisationsnummer, och jag tror inte att någon revisor i någonsin skulle godkänna den här sammanblandningen av belopp. Historien om har vi diskuterat här. Jag har själv skrivit motioner och interpellationer och talat i plenisalen. Denna historia är mycket lång. Det är känt att det behövs mycket stora insatser för att ta vara på kulturarvet på . kom en ny utredning där det talas om den katastrofala ekonomin i hela museivärld. pågår som också bara med mycket små förbättringar ingriper i eländet, fattigdomen, i museivärlden. tar slut, och ingenting händer. Jag kan inte begripa hur en kulturminister kan investera hundratals miljoner i ett nytt museum i som ingen vill ha, förutom kulturministern, och låta alla andra museer i förfalla och hur en sådan kulturpolitik kan fortsätta i samma spår. Jag har själv sagt när journalister har frågat mig att jag tycker att engagemanget för skatter har varit för litet. Jag menar även mitt eget, trots att jag har kämpat här i flera omgångar, därför att man blir så trött när man jämt och ständigt påpekar uppenbara faktum som är välkända och ingenting händer. 10 Kulturminister (): rymmer två verksamheter. Det är museiverksamheten som är basen för . Det är därför den heter Nämnden för . Sedan har det sedan ett antal decennier tillbaka kompletterats med en föreställningsverksamhet som inte existerade från början och som var ännu mindre frekvent förekommande tidigare än vad den är . Sammantaget får båda dessa verksamheter i statsbidrag. Man kan dela upp det på de olika verksamheterna. Museet har ett anslag som räknas upp i takt med pris- och löneomräkningen och fick dessutom en nivåhöjning, för att tala budgetteknik, i den förra budgetpropositionen. Teaterverksamheten har utöver sitt anslag haft ett tillägg på . Det är fakta i målet. Det är inget konstigt med det. har själv suttit i styrelsen för , tillsatt av regeringen för att vara just en engagerad förespråkare för detta unika museum, denna teateranläggning och dess samlingar. Det är självklart att vi från regeringen då har utgångspunkten att styrelsen kommer att slå vakt om det som är den absoluta grunden för denna unika verksamhet, denna unika anläggning, nämligen byggnaden och de samlingar som är direkt kopplade till teatern ute på . Det är så att säga själva kärnan och det som gör att anläggningen finns med på . 11 (): Vem skulle ha någon nytta av skatterna på om de var fullständigt otillgängliga för allmänheten? Verksamheten på teatern är ett sätt att hålla hela den här stora samlingen levande. Det är ett sätt att öppna sig inför allmänhet och inför världen. Att ställa dessa två verksamheter mot varandra och egentligen i en undertext kräva att verksamheten på teatern ska upphöra bara därför att museet ska ta över alla dessa pengar tycker jag är fullständigt oacceptabelt. Verksamheten som pågår på scenen på är en del av det som egentligen är utställningsverksamhet, och det ingår i ett museums uppdrag att visa de föremål som man har till sitt förfogande. Jag sitter inte längre i styrelsen för , men som jag har suttit där har vi i styrelsen, teatern och museet uppvaktat kulturministern , och ingenting har hänt. De pengar som går till museiverksamheten kan i bästa fall försäkra den absoluta miniminivån på verksamheten. Kulturministern har kanske ett gott minne, men vi har diskuterat den här ständiga fattigdomen i den svenska kulturen här och under valkampanjen. Och jag kan inte begripa hur politiker kan döma stora yrkesgrupper till kronisk fattigdom. I dessa yrkesgrupper ingår museikunniga människor som skulle kunna göra en jättebra vårdande insats, bland annat på på det som kallas , men de tvingas leva som arbetslösa. Vissa av dem tvingas leva på socialbidrag, och det är helt accepterat. Gång på gång kommer samma eländiga budget när det gäller kulturen. Men man har 300 miljoner för ett nytt museum i som ingen har krävt. Och man har miljarder för som skulle kunna drivas på ett helt annat sätt utan statliga insatser. 12 Kulturminister (): Jag tycker att det är bra att är intresserad av att öka tillgängligheten på våra museer. Jag utgår från att hon därmed tycker att det är bra att vi kommer att göra flertalet statliga museer avgiftsfria, och jag utgår från att hon tycker att det är bra att vi får ett stort nationellt museum också i , , som många har längtat efter och som kommer att betyda väldigt mycket för tillgängligheten till ett ganska dolt kulturarv. Jag är glad över att hon inte väljer att ställa verksamheter på kulturområdet mot varandra. är en stiftelse, icke en myndighet. Man har fått ett 60-procentigt statsbidrag. Det innebär naturligtvis att man inte kan nöja sig med att uppvakta kulturministern om ökade anslag, men dessa uppvaktningar som gjorde när hon satt i styrelsen och andra har gjort har fått positiva konsekvenser. Vi har höjt anslaget till museidelen, och vi har sett till att det går ett extra årligt anslag till teaterverksamheten. Jag tycker inte att man ska ställa detta mot något annat. Det är väldigt viktigt att i krislägen och så har jag uppfattat att styrelsen ser på situationen för just nu där de unika samlingarna direkt kopplade till löper risk att förfaras, då måste styrelsen se till att man omprioriterar och tar hand om detta unika kulturarv. Då får annat stå tillbaka. Så måste alla andra göra. Så måste vi göra på kulturområdet och på andra områden och också i vår egen hushållsekonomi. 13 (): Jag har fortfarande väldigt svårt att förstå den dialog mellan döva som vi för här. Att rädda kulturskatterna på betyder inte att göra en kortvarig insats. Det är en oerhört stor samling, och det krävs år av professionellt högkvalificerat arbete för att rädda den. Jag förstår inte på vilket sätt museet med fyra och en halv tjänster ska kunna göra det. Detta betyder också att man kanske får stänga eller låta fotografierna ruttna eller låta mycket värdefulla samlingar av gravyrer och teckningar från 1600- och försvinna i mögel. Det finns inte utrymme med den ekonomi som museet har att rädda hela samlingen av föremål som museet äger. Jag tycker fortfarande, och det har jag sagt och kommer att upprepa tills jag dör, att svensk kultur har för lite pengar och att de som arbetar inom svensk kultur tvingas till tiggarattityder och elände . 14 Kulturminister (): Det är svårt med dialog för döva. Jag tycker faktiskt att det är som slår dövörat till. Jag vet inte hur många debatter vi har haft om . Jag har upplevt det som att jag varje gång talat för döva öron. Det är självklart att en omprioritering, kanske mellan föreställningsverksamheten och museet, inte handlar om att bara göra en kortvarig insats. Det handlar om att rädda föremål som uppenbarligen befinner sig i magasin som inte håller en tillräcklig kvalitet utan som faktiskt riskerar att göra att detta kulturarv upphör att existera. Det är en kortvarig insats som lägger grunden för den långvariga insatsen och som lägger grunden för att man ska fortsätta med föreställningsverksamheten också. Föreställningsverksamheten rasar också samman om själva kulturarvsdelen inte hålls intakt. Det finns ingenting att tillgängliggöra om man inte är beredd att göra omprioriteringar. Så enkelt och så svårt är det. Jag delar helt uppfattning om att det behövs mer pengar till kulturbudgeten. Vi har kraftigt ökat den under . Vi har gjort inom hela kulturarvsområdet kraftiga påslag, men det krävs mer pengar. Likväl vill jag säga att det kommer kulturarbetare från många andra delar av till just därför att konstnärernas villkor faktiskt ändå är bättre här än där. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2003/04:155 om utvecklingen i län 15 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge län möjligheter att på, som han säger, likvärdiga villkor medverka till en positiv tillväxt i hela landet. Frågan är främst ställd mot bakgrund av att länet har en liten sysselsättning inom den statliga sektorn. beskriver hur ökade huspriser och andra faktorer visar på länets attraktivitet. Regeringen bedriver en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter, som finns i hela landet, däribland i län. Detta gör vi i linje med den nya regionala utvecklingspolitik som beslutades av . Lokalisering av statliga verksamheter över landet är ett led i detta arbete. Jag och den övriga regeringen är medvetna om att län är underrepresenterat när det gäller statliga arbetstillfällen. Regeringen har beslutat om en förordning, som ger de statliga myndigheterna ett tydligare ansvar för att verka för att målen för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Bland annat ska de, om de överväger att minska sin verksamhet, undersöka möjligheterna att genom samordning eller samverkan upprätthålla eller utveckla verksamheten inom ett område.