prot · GQ0971 · 2003-03-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:71Torsdagen den 13 marsKl. 12.00 - 13.2714.00 - 15.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Särskild debatt om trygghetssystemensutformningAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! Kärnan i den svenska välfärdspoliti-ken är våra kollektiva försäkringar. Grunden för demär den generella välfärden och de principer som denbygger på:Rättvisan, eftersom den omfattar alla. Jämlikhe-ten, eftersom den omfördelar över livet, mellan olikagrupper, från frisk till sjuk, från rik till fattig, frånmän till kvinnor.Friheten, eftersom människor kan leva och ut-vecklas utan att en oförutsedd situation riskerar att bliförödande.Den generella välfärden gör det möjligt för män-niskor att frigöra sig. Den skapar oberoende och star-ka människor. Den är bra för enskilda människor menockså en förutsättning för tillväxt och utveckling ivårt land.Samhället står inför ständiga strukturförändringar.Den generella välfärden och våra gemensamma sys-tem ger oss möjlighet att möta förändringar medtillförsikt och framtidstro, inte med oro eller misstro.Vi har valt en generell välfärdsmodell i Sverigeeftersom vi vet att den ger mest till dem som behöverdet bäst. Alla jämförelser visar att vårt val av modellger minst andel fattiga.De som är mer privilegierade än andra får solida-riskt dela med sig. De som jobbar i arbeten som sliterpå kropp och själ har lika möjligheter till ersättningoch vård som de som har jobb som är stimulerandeoch berikande. Det är ett system som omfattar bådedirektörer och hembiträden, hemmafruar och IT-konsulenter.Trygga livsvillkor ska vara till för alla, inte baraför några få. Den trygghet vi får i ett samhälle där allahar ett gemensamt intresse av hög kvalitet är till ex-empel sjukvård eller skola.Den tryggheten får vi när våra gemensamma sys-tem backar upp oss i svåra situationer eller i olikaskeden av livet: när vi får barn, när de ska gå tillskolan, när vi blir svårt sjuka.Gemensamma intressen innebär också minskademotsättningar mellan grupper. Det är ganska enkeltnär man tänker på det. I ett samhälle där medborgarnahar gemensamma intressen medverkar man till detgemensammas bästa. Det som är bra för mina barn ärockså bra för grannens ungar.På så sätt skapar vi mer gemenskap, inte mer mot-sättningar.Vi värnar vår gemensamma välfärd. I regeringensregleringsbrev till står det attfusk och missbruk av olika socialförsäkringsförmånerska minimeras. Det arbetet har ju pågått i alla år.Historiskt kan vi se att fuskkontroller har visat attfå fuskare upptäckts trots omfattande kontroller. För-säkringskassorna fattar 50 miljoner beslut.Endast 200-400 ärenden har blivit polisanmälda föratt personer uppsåtligen försökt lura till sig pengar.Trots den låga siffran arbetar vi vidare med att tanya initiativ. arbetar medatt ta fram en samlad aktionsplan mot fusk och miss-bruk. Det handlar om intern kontroll och om utbild-ning av personal vid försäkringskassorna.Det är bra. Vi tolererar inte att någon missbrukarvåra gemensamma välfärdssystem.Jag tycker att vi behöver göra en särskild översynav fusket med tillfällig föräldrapenning. När har analyserat sina uppgifter framgårdet att andelen felaktiga ärenden ligger på påriksnivå. Även här tar vi nu fram en särskild kon-trollstrategi.Herr talman! Det går tydliga politiska skiljelinjermellan oss och , som begärt denna de-batt, när det gäller våra gemensamma välfärdssystem.Vi socialdemokrater har höga ambitioner när detgäller välfärdspolitiken - och det kostar. Vi tar ut högskatt, men det är också välfärden värd.Moderaterna å sin sida prioriterar alltid sänktaskatter före välfärd. Frågan blir då: Var ska ni skäraned? Vilka nivåer ska sänkas? Vad innebär det i såfall för den ensamstående mamman och hennes barn?Vad innebär det för vanliga löntagare? Vilket väl-färdssystem vill egentligen ha?Ni talar betydligt tystare om det än vad nigjorde sedan.Moderaterna använder sig av några få fuskare föratt svartmåla hela den generella välfärden. Låt oss istället prata om det verkliga problemet, nämligen attni vill rusta ner vår gemensamma trygghet.Jag frågar återigen , som har begärtdenna debatt: Vad är det ni ska rusta ned? Är detskolorna eller sjukhusen? Ska ni minska barnbidrageneller bostadsbidragen? Hur ser egentligen den mode-rata välfärden ut?Överger vi principen om våra gemensamma sys-tem är vi, enligt min uppfattning, på väg mot ett heltannat samhälle. Många kommer naturligtvis att klarasig, men inte alla. Vi kommer inte längre att kunnagarantera goda livsvillkor för dem som har det svå-rast.Det är en utveckling som jag inte vill ha.Jag har ett mycket stort förtroende för människor.Jag tror att alla vill jobba och göra rätt för sig.Herr talman! För oss som värnar om den generellavälfärden är arbetet mot fusket oerhört viktigt efter-som det finns risk att fusket underminerar våra ge-mensamma system och eftersom det finns risk att desom är arbetslösa, sjuka eller tar hand om sina barninte kan få det de behöver.Med detta sagt om missbruk i systemen vill jagockså poängtera att den stora utmaning som vi nu stårinför är hur vi ska kunna minska ohälsan. En sak vetjag säkert: Sjukskrivningarna ska minskas genom attmänniskor blir friskare, inte genom att göra demfattigare.Vi ska ha hög ambitionsnivå i våra gemensammatrygghetssystem även . Vi ska fortsätta attbygga vår gemensamma välfärd. Grundpelarna för desvenska socialförsäkringarna har varit och är ar-betslinjen trygghet i en föränderlig värld, jämlikhetoch jämställdhet.Detta val av principer för välfärdens uppbyggnadkommer också att ligga till grund för den nödvändigaständigt pågående utvecklingen och förnyelsen avsocialförsäkringarna.(Applåder)Anf. 2 ():Herr talman! Låt oss tala om de verkliga proble-men, säger , och övergår tillatt prata om Moderaterna.För är det kanske somär problemet. För oss är det de galopperande sjuk-skrivningarna, att människor står i vårdköer, att för-säkringskassan skickar tillbaka 200 miljoner kronorsom skulle ha gått till rehabilitering av sjuka mensom man inte förmådde hantera.Statsrådet säger att hon vill ha friskare människor,inte fattigare. Men regeringens enda åtgärd för att fåned sjukskrivningarna är att flytta kostnaderna urstatsbudgeten och lägga dem på någon annan. Döljsjukskrivningarna, är regeringens svar.Ansvaret för dem som av hälsoskäl inte kan arbetabygger på att alla vi som kan verkligen jobbar. Detbygger på ett samhällsklimat som uppmuntrar arbeteoch ansvar.Vi ser ett politiskt skapat utanförskap, därmänniskor som skulle kunna jobba och leva på sinlön nekas detta. I stället skattas man till bidragsbero-ende. Det förekommer att man motas in i förtidspen-sionering, socialbidragsberoende och långtidssjuk-skrivning. Det har blivit alldeles för lätt för politikeratt skriva av människor som restposter i statsbudge-ten.Sjukfrånvaron motsvarar 400 000 heltidsar-beten, och förtidspensioneringar och sjukbidrag yt-terligare lika mycket. Men regeringen har inte ens enuppfattning om varför sjukskrivningarna har dubble-rats . Ohälsan har blivit en gökunge somgröper ur de ekonomiska trygghetssystemen och somhotar alla de goda välfärdspolitiska föresatser som vihar. Den kostar mer än sjukvården.Låt mig direkt säga att de allra flesta människorreagerar starkt mot alla former av missbruk. Samti-digt ser vi att förändrade attityder är en delförklaringtill sjukskrivningarnas ökande. Det stora problemet ärinte fusk utan det är att försäkringarna börjar tappa ilegitimitet och felutnyttjas inte bara av människorutan också av myndigheter. Sjukskrivning har kom-mit att bli det enda andningshålet för många männi-skor när pressen i livet blir för stor. Man är trängd.Man kan av skatteskäl inte anpassa sin arbetstid,vara ledig en extra dag på egen bekostnad eller fåhjälp med någonting där hemma. När man är maktlösbåde i hushållsekonomin och på jobbet, när man somlåginkomsttagare betalar två tredjedelar av allt mantjänar i skatt, måste staten bekosta varje oförutseddsituation.Grunden för att socialförsäkringarna ska vara på-litliga och robusta är att reglerna är tydliga, att regler-na respekteras både av människor och av myndighe-ter, så att försäkringarna används just bara för detsom de är avsedda för och att det sätt som försäkring-arna används på följs upp, så att en felaktig använd-ning inte slår rot. Annars urholkas legitimitetenmycket fort.Vi ser att synen på ohälsa och när man kan sjuk-skriva sig verkar ha förändrats; kraven på självför-verkligande genom jobbet likaså. Det vet vi genomolika undersökningar. sade till att det ärokej att sjukskriva sig även om man inte är så sjuk inte kan jobba. Nästan 3 av 10 kände någon somhade gjort just detta. Nästan hälften i samma under-sökning sade att det var okej att sjukskriva sig pågrund av familjeproblem. 4 av 10 sade att det var okejatt göra det för vantrivsel och 2 av 10 för stress påjobbet.5 % medgav i den undersökningen att just de själ-va hade sjukskrivit sig utan att vara sjuka, men blandyngre var det nästan en tredjedel. Det anses blanddem okej att vara borta. Man har rätt att själv avgöranär. Tidningen har visat att en reporterkunnat sjukskriva sig med den egna viljan som endaönskan, inte på medicinsk grund.Vi har i tidningar sett att sjukskrivning användsvid konflikter med arbetsgivaren: vid lönekonflikteroch vid konflikter om arbetsuppgifter. Vi har till ochmed sett att polisen i hotar att massjukskrivasig i protest mot stationsnedläggningar.Redan bilden av detta är ett problem. Många vetnog inte ens hur reglerna ser ut, men om andra glider,varför kan man inte göra det själv? Därför är kontrollfaktiskt ett sätt att värna försäkringarnas överlevnad.Det har historiskt funnits ett samband, vilket rege-ringen förnekar, mellan villkoren i sjukförsäkringenoch sjukskrivningarnas storlek. Man kan också för-moda att det finns ett samband som innebär att jutydligare reglerna är, desto lägre blir sjukskrivningar-na. Om människor inte vet vad det kostar att sjukskri-va sig , lär man knappast heller ta intryck avdet. Kostar det ingenting lär tröskeln sjunka.Vi ser att sjukskrivningarna varierar starkt överlandet. Vi har en enda sjukförsäkring, men den till-lämpas mycket olika, och det är här också myndig-heter som är problemet.LO skriver i sin rapport behövs att det knap-past är så att människorna är sjukare i än iDanderyd. Höga förtidspensionstal är snarare en frågaom arbetsmarknadens funktionssätt - och hur vi an-vänder försäkringen, lägger jag då till. Sjukskrivning-arna är mycket fler där arbetsmarknadsläget är sämre.LO:s slutsats är att förtidspensionering till betydandedel är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Det är då viktigt att säga att lika konstruktiv ochnödvändig som sjukskrivning är i samband med be-handling och nedsatt arbetsförmåga, lika felaktig ochkontraproduktiv kan sjukskrivningen vara om den sessom en generell lösning på livets övriga problem.Den som är vän av en stark sjukförsäkring, stats-rådet Andnor, vågar värna om den och om att denverkligen används just bara för de situationer därmänniskor är sjuka och av det skälet inte kan jobba,men inte används för annan frånvaro. Detta är intehuvudorsaken till att sjukskrivningarna ökar, men detär en av orsakerna, och det måste regeringen våga tatag i.Anf. 3 BO ():Herr talman! Det är bra att den här debatten harblivit av. Det är bra att vi diskuterar våra välfärds-system och hur de används. Vi har vad gäller en an-knytning som fanns med i begäran om debatten, frå-gan om fusk och överutnyttjande, från vår sida så sentsom lagt fram en rapport somhandlar om just fusk i skattesystem och om överut-nyttjande av våra välfärdssystem.Välfärdssystemen är ju till för alla men viktigastför dem som är svagast eller för de perioder i livet närvi är svaga. De är också viktigast för dem som oftadrabbas av inkomstbortfall snarare än för dem somsällan drabbas av sådana.Vi har välfärd i form av verksamheter som skola,vård och omsorg och är helt beroende av att vi får inskatter som finansierar dessa. Vid inkomstbortfall kanvi finansiera välfärden på annat sätt, via avgifter somstår i relation till den inkomst som vi har haft.Vi som är mest för en bra välfärdsstat måste varamest angelägna att bekämpa fusk, fel och överutnytt-jande. Frågan om sjukskrivningarna är kanske dendominerande frågan, och jag tänker återkomma litemer till den i nästa inlägg. Jag vill nu bara konstateraatt under de år då långtidssjukskrivningarna har merän fördubblats, , har regeringen varit häp-nadsväckande passiv. När det gäller ett av de störstaproblemen i vårt land har den svenska regeringengång på gång varit passiv och undfallande.För den som vill ha välfärdssystem som leder tillså lite fusk och överutnyttjande som möjligt finns detförstås många medel att använda. En väg är struktur-reformer, att försöka utforma systemen så att tillfälle-na till fusk blir så små som möjligt. Pensionsreformenhade många inslag, och ett av dem var ett ökat sam-band mellan de avgifter som betalades in och de pen-sioner som man får . Ett av skälen tillatt Hotell- och restaurangfacket var en av de organi-sationer som stödde reformen var nog att man kändeproblem med att övertyga alla dem som arbetade medverksamheten om att det är bra att arbeta vitt.Vi har från sida velat att pensionsre-formens grundtankar på den här punkten också skullefinnas med i socialförsäkringarna. sedanföreslog vi en stor socialförsäkringsreform med pen-sionsreformen som förebild, med mer av raka rör ochsamband mellan det som man betalar in och det somman får ut.Det är förstås lättare att fuska med selektiva bi-drag av typen bostadsbidrag än vad det är med systemmed generella bidrag. Det är svårare att kontrollerauppgifterna till grund för bostadsbidragen än att kon-trollera antalet barn som man har. Det är därför sett urden här synvinkeln och ur flera andra synvinklarönskvärt att växla över delar av bostadsbidragen tillgenerella barnbidrag.Att få ett bättre samarbete mellan försäkringskas-sorna och landstingen, som ju är ansvariga för sjuk-vården, är ett sätt att försöka åstadkomma att resur-serna används på ett bättre sätt och att få mindre sjuk-skrivningar. Detta har i den svenska debatten kallatsfinansiell samordning, och vi har från Folkpartietssida tjatat om en sådan . Något som tydli-gen har hänt är att det harlagts fram en departementsstencil som inte ens är enhalvmesyr utan kanske en kvartsmesyr vad gällermöjligheterna för olika myndigheter att samarbeta.Vi har lagt fram förslag om att man lättare skakunna köpa hushållstjänster, innebärande att manskulle kunna få avdragsrätt liknande ROT-avdrageller något sådant, så att människor i större utsträck-ning skulle kunna få vardagen att fungera bättre.Det är också viktigt att göra det lätt att göra rätt.Vi har föreslagit att manskulle pröva en modell där människor enklare skullekunna köpa tjänster av varandra med någon form avservicecheckar. talade väl om dettaför fem, , men såvitt vi förstår händer detingenting från regeringens sida på den punkten.Vill man motverka fusk är förstås frågan omupptäcktsrisk central. Det som har visat sig vad gällerden tillfälliga föräldrapenningen för vård av sjukabarn har uppenbarligen, om man får tro statsrådet, nulett till att man vill titta närmare på den. Det är bradärför att det leder till att upptäcktsrisken ökar.Ett annat sätt att minska missbruk är förstås straff.Vi tycker för vår del att de förefaller vara fullt till-räckliga om man tittar på vad vi har för straff i Sveri-ge för bedrägeri av olika slag. Det handlar mera omatt det behövs mer anmälningar från försäkringskas-sorna och säkert mer åtal från åklagarna.Ett sätt att minska användningarna av välfärds-systemen är förstås att sänka ersättningarna. Vi harför vår del varit med om att göra sådana förändringar.Vi var med om att införa karensdagen som ett vapen mot korttidssjukskrivningarna,men vi tycker inte att det finns några goda argumentför att sänka ersättningarna nu för att åtgärda lång-tidssjukskrivningarna.Moralbildning är också ett element som behövsför att minska missbruk. Det har redan nämnts fråntalarstolen att det i vissa avseenden har gått så långtatt till och med ordningsmakten i ett av våra län heltnyligen tyckte att det kunde vara ett sätt i en konfliktatt tala om att man skulle massjukskriva sig. Det äruppenbart att vi behöver tala mera om moral, bådefrån denna talarstol, i skolan och på andra ställen.Jag har nämnt flera tänkbara reformer, och jagskulle vilja fråga statsrådet, som jag tror har tre anfö-randen kvar i den här debatten, vad som händer medfrågan om en socialförsäkringsreform. Är regeringenfortfarande nöjd med de system vi har, eller är manberedd att överväga det? Vad händer med frågan omhushållstjänster, och vad händer egentligen med frå-gan om den finansiella samordningen?Anf. 4 ():Herr talman! med en socialdemokra-tisk regering är nästan var sjätte svensk sjukskriveneller förtidspensionerad. Lägger vi till detta alla demsom är helt eller delvis arbetslösa får vi 1,5 miljonermänniskor som inte finns fullt ut på arbetsmarknadenvarenda dag. Kostnaden för ohälsan är 113 miljarderkronor. Det är lika mycket pengar som hela sjukvår-den kostar i vårt land, och kostnaderna ökar fortfa-rande, även om ökningstakten börjar plana ut. Dettahar ju inte inträffat plötsligt, utan det är en utvecklingsom har skett . År har gått, kostna-derna har rusat i höjden och människor har farit illa isjukskrivningsstatistiken och i rehabiliteringsköerna.De flesta inser att orsakerna till de höga ohälsota-len är många, men regeringen tror uppenbarligen attförklaringen ensidigt kan hittas på arbetsplatserna.Efter åtta år vid makten, då svenska folket har blivitallt sjukare och utan att någonting har hänt, kommernu ett konkret förslag: Arbetsgivaren ska betala 25 %av sjukskrivningskostnaderna. Men den plötsligahandlingskraften kommer inte av omsorg om de sjuk-skrivna utan för att rädda statsbudgetens utgiftstakoch därmed slippa erkänna att man tappat greppet omstatsfinanserna. Priset för detta misslyckande får nude som har den svagaste ställningen på arbetsmark-naden betala. De får svårare att få ett jobb när arbets-givarna tvingas vara än mer försiktiga med att an-ställa sådana som kan riskera att bli långtidssjuk-skrivna. Bilden av att socialdemokratin står på desvagas sida är falsk, och den måste avslöjas.Vad regeringen gör är en privatisering av sjukför-säkringen. Det är egentligen ideologiskt ganska in-tressant att detta kommer från en regering som i andrafall är livrädd för att en läkare som anställs av ettprivat vårdföretag ska komma i närheten av en pati-ent. Men här övervältrar man alltså en fjärdedel avsjukförsäkringen i privata händer.Det är självklart att arbetsgivaren ska ta sitt ansvarför att förebygga ohälsa. Arbetsmiljölagen ställerredan i dag stora krav på arbetsgivaren om förebyg-gande insatser. Här behöver vi göra mer för att levaupp till den lag som finns och kontrollera att denfungerar i praktiken.Herr talman! har genomfört enstudie som bekräftar att utbrändhet är minst lika van-ligt hos arbetslösa och studerande som hos förvärvs-arbetande. Risken att utveckla utbrändhet är nästandubbelt så stor bland arbetslösa som bland arbetande.I en undersökning gjord av Gallup säger hälften av detillfrågade med barn att de upplever sittliv vid sidan om jobbet som mycket eller ganskastressigt. För dem som inte har barn är motsvarandesiffra . Den senaste rapporten från visar också att hälften av sjukskrivningar-na beror på annat än arbete eller arbetsmiljö. Dess-utom menar fler än hälften av de tillfrågade att deskulle kunna arbeta hel- eller deltid. Trots undersök-ningar som visar att en stor del av ohälsoproblemati-ken kan relateras till andra faktorer än arbetsplatsenignoreras detta konsekvent av regeringen. Frågan ärvarför.För sedan fick vår partiledare, , många sura kommentarer för att han påstod attalla som var sjukskrivna inte är sjuka. talar allaom att det finns fusk i systemen och att systemenockså överutnyttjas. Det är en del av den här debat-ten.Självklart ska vi inte tro att huvudproblemet medohälsan finns här, men det finns ett stort problem här.Framför allt är det, tror jag, att attityder förändras.Från att tidigare ha sagt: Läkaren har sjukskrivit mig,säger vi nu: Jag ska sjukskriva mig. Vi börjar betraktasjukskrivningen som en rättighet, inte en möjlighetnär vi blir sjuka. Här måste vi få i gång en samhälls-debatt om vårt eget personliga ansvar och vårt ansvarför de gemensamma pengar som vi har. Men för attproblematisera det här är sjukskrivningen för mångamänniskor den enda ventilen när man har en mycketstressad tillvaro mellan dagishämtning, kravet påarbetsplatsen och kraven i livet i övrigt. Från vårt livkan vi ju aldrig ta ledigt, men det går ju faktiskt att taledigt från jobbet.Ohälsotalen är alltså inte ett uttryck för försämra-de arbetsförhållanden utan en konsekvens av hela vårlivssituation och våra värderingar. Det samhälle somnuvarande regering har skapat har lett till den härutvecklingen, och Socialdemokraterna har också ettansvar för detta. Sjukvårdspersonalen kan inte väljabland flera arbetsgivare och därmed inte påverka sinaarbetsvillkor. Stressade småbarnsföräldrar kan varesig gå ned i arbetstid eller välja att vara hemma längreän föräldraförsäkringen ger möjlighet till. Köerna isjukvården är fortfarande orimligt långa. Det högaskattetrycket gör att många har svårt att leva på sinlön och hamnar i bidragsberoende och ekonomiskstress.Så min vädjan till regeringspartiet är: Låt inteakuta behov av att rädda utgiftstaken förstöra möjlig-heterna att vidta rätt åtgärder för att minska ohälsanoch ta itu med bristerna i socialförsäkringssystemen.Systemen måste bli robustare och enklare, måstesamordnas med varandra på ett bättre sätt och klaraframtidens utmaningar när befolkningen blir allt äldreoch andelen förvärvsarbetande blir allt lägre. Låt osssamlas kring en reformering av sjukförsäkringssys-temen och hela socialförsäkringssystemet. Vi gjordedet kring pensionssystemet. Vi kristdemokrater ärberedda att medverka till en blocköverskridande sam-verkan för bra lösningar för Sverige.Anf. 5 ():Herr talman! Det är lika bra, tror jag, att jag er-känner på en gång: Jag har fuskat i sjukförsäkringen.Jag har gått till jobbet trots att jag haft feber och varitförkyld. Och herr talman, jag är inte den enda i Sveri-ge som har fuskat på det sättet. av allaförsäkrade i landet har gått till jobbet trots att de ärsjuka . har gjort detmer än fyra gånger . En stor anledningtill det är förstås karensdagen och vad den innebär fördem som har låg inkomst. En annan orsak är att maninte vill lämna arbetskamraterna på arbetsplatsen isticket.Moderaterna har begärt en särskild debatt om hurvi ska motverka att de gemensamma trygghetssys-temen ska missbrukas. Jag skulle vilja veta hur Mo-deraterna tänker komma till rätta med det fusk somden höga sjuknärvaron innebär. Det är nämligen justden höga sjuknärvaron som är en av anledningarnatill att människor blir långtidssjuk-skrivna. Av dem som blir långtidssjukskrivna vet viatt de flesta är kvinnor inom offentlig sektor. Krop-pen slits ut genom för tunga lyft inom till exempeläldreomsorgen och förskolan. Och problemet är fak-tiskt inte bara, som skriver, att allt färreska försörja alltfler. Det stora problemet, som vi serdet, är att allt färre ska jobba alltmer.Lågkonjunkturen ledde till storapersonalminskningar, omorganisationer, nedskär-ningar och arbetsutvidgning. Människor har slitit hårti slimmade och underbemannade organisationer.Sjuknärvaron har varit hög, som jag sagt tidigare, ochövertidsarbetet har varit omfattande. Otrygga anställ-ningar, som timvikariat och projektanställningar, harblivit allt vanligare . Viktiga åter-hämtningstider, som pauser och tid för reflexion, harförsvunnit. Arbetsgivare har inte tagit sitt ansvar föratt utveckla ett systematiskt arbetsmiljöarbete, ge-nomföra rehabiliteringsåtgärder eller använda sig avfrämjandelagen.