prot · GR0921 · 2003-10-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Återkallelse av motion Förste vice talmannen meddelade att () i skrivelse av återkallat den av honom väckta motionen 2003/04:N258 Regler för lokalt entreprenörskap. Talmannen hade avskrivit denna motion. Skrivelsen lades till handlingarna. 3 § Meddelande om höstens frågestunder Ett meddelande om vilka statsråd som preliminärt skulle delta vid frågestunderna hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2003/04:FPM18 Förslag till föreskrifter om kurvljus för motorfordon KOM(2003)498 till trafikutskottet /04:FPM19 Förslag till harmonisering av kör- och vilotider och ändring av rådets förordning (EEG) 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter KOM(2003)490 till trafikutskottet 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Redogörelse /04:JO1 till 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /04:SkU2SkU5 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU3 Naturvård Punkt 11 (Reservatsbildning, skötselavtal m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (m, kd, c) Votering: 195 för utskottet 84 för res. 4 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 39 fp, 24 v, 13 mp För res. 4: 41 m, 25 kd, 18 c Frånvarande: 25 s, 14 m, 9 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 13 (som nationalpark) 1. utskottet 2. res. 5 (mp, kd) Votering: 231 för utskottet 47 för res. 5 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 41 m, 37 fp, 23 v, 17 c För res. 5: 5 s, 2 fp, 25 kd, 1 v, 1 c, 13 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 9 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 14 (reservat) 1. utskottet 2. res. 6 (mp, fp, kd, c) 3. res. 7 (v) Förberedande votering: 95 för res. 6 24 för res. 7 160 avstod 70 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 160 för utskottet 92 för res. 6 25 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 41 m För res. 6: 37 fp, 25 kd, 17 c, 13 mp Avstod: 24 v, 1 c Frånvarande: 25 s, 14 m, 11 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 19 (Vargstammen m.m.) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 1, 2 och 6 (fp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 22 (Svensk politik på valfångstområdet) 1. utskottet 2. res. 9 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 134 för utskottet 137 för res. 9 78 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 24 v För res. 9: 42 m, 39 fp, 25 kd, 18 c, 13 mp Frånvarande: 34 s, 13 m, 9 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU5 Upphävande av om ömsesidigt godtagande av provningsresultat m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. NU6 Avtal om samarbete i konkurrensfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp 1 (): ska vi debattera kretsloppsfrågor. Betänkandet från miljö- och jordbruksutskottet heter Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. Det behandlar regeringens proposition med samma namn. Till detta finns fem följdmotioner. 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2003 har också fått sin behandling i betänkandet. I propositionen föreslår regeringen mål, strategier och åtgärder för att fortsätta utvecklingen mot ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. Utskottet ger i betänkandet sitt stöd för regeringens förslag att tydliggöra konsumentperspektivet i avfallshanteringen och ambitionen att minimera produktionen av avfall i samhället. Jag ska nämna några av de viktigaste frågorna. Det finns två nya delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, ett komplement till den miljömålsstruktur som har godkänt. Det ena delmålet anger att ska av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Det andra delmålet anger att senast , alltså 2010, ska matavfall och jämförligt avfall från livsmedelsindustrier med mera återvinnas genom biologisk behandling. Efter den behandlingen ska kvaliteten vara sådan att avfallet kan återföras till växthusodling. I betänkandet sägs vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för producenter att se till att varor har en viss sammansättning, återanvändbarhet eller återvinningsbarhet om det behövs för att främja en minskad uppkomst av avfall eller en hälso- och miljömässigt godtagbar hantering av avfall. Det ska gälla alla varor, men i fråga om andra varor än förpackningar ska sådana föreskrifter endast få meddelas om det behövs utifrån medlemskap i . I betänkandet sägs också att vissa lagar om retursystem med pant för dryckesförpackningar ska ersättas med en bestämmelse i . Den ska ge regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela föreskrifter om skyldighet för producenter att se till att plast- och metallförpackningar för konsumtionsfärdig dryck omfattas av retursystem. Retursystemen utformas så att de genom utbetalning av pant eller premie ska uppmuntra till att förpackningarna lämnas tillbaka till systemen. Utskottet redogör också i betänkandet för de problem som finns inom retursystemet med bland annat hanteringen av illegalt importerade eller privatimporterade förpackningar som inte omfattas av retursystemet. Utskottet framhåller i det sammanhanget vikten av att regeringen skyndsamt vidtar de åtgärder som erfordras för att förtroendet för retursystemet inte ska skadas. Härutöver behandlar utskottet regeringens förslag om regler i bilskrotningslagen. En viktig fråga i betänkandet är slutförvaringen av kvicksilveravfall. Utskottet konstaterar att två utredningar har kommit fram till att en slutförvaring av kvicksilver i berg är den metod som är bäst ur miljösynpunkt. Detta instämmer utskottet i. Kvicksilveravfall bör föras till permanent förvaring djupt nere i berg. Kraven på djupförvaring bör gälla . Som vi snart ska få höra finns det reservationer till utskottsmajoritetens förslag, 27 stycken, och två särskilda yttranden. Detta var en kortfattad beskrivning av ärendet. får vi höra partiernas ståndpunkter och argument. 2 (): avskaffade sin statskyrka . Men vi har en ny statsreligion i . Det är inte kristendomen, islam eller någon annan av våra stora religioner. Det är kretsloppsreligionen eller ska man kalla det för en ny överideologi? Över hela läggs ett raster. Allting som produceras ska följa kretsloppet, från råvara, genom produktion, konsumtion och som avfall. Då ska produkten återvinnas till varje pris och in i hjulet igen. Inget får spillas på vägen. Inga andra hänsyn får tas, inte när det gäller miljönyttan, ekonomin, hälsoaspekter eller praktiska hanteringsproblem. Allt ska återvinnas, till varje pris. Den proposition som ligger på bord är inget undantag. Steg för steg införs denna politikens sharia-lag. Matavfallet ska till varje pris krängas ut på åkrarna. Inga sopor får bli energi. De ska ju återvinnas. Regeringen vill till och med gå så långt att de vill få godkännande att genom föreskrifter få lägga sig i vad en förpackning ska innehålla, hur den ska återvinnas och återanvändas. Regeringen vill detaljstyra det innersta i ett företags hjärta, hur det ska utforma sin produkt allt för att det heliga kretsloppet ska slutas. Är då moderater alltid emot kretslopp? Nej, så är det naturligtvis inte. Vi anser att kretsloppet är en bra syn i de fall det uppfyller fyra kriterier: tjänar den bästa miljönyttan, är ekonomiskt försvarbart, inte innebär stora hälsorisker och den återvunna produkten är en efterfrågad nyttighet på marknaden. Om inte dessa kriterier är uppfyllda är kretsloppet till mer skada än nytta. Det är då våra medborgare börjar slarva i systemet, när de inte ser nyttan med att lägga ned timmar på att sortera sopor. Visst kan en del av detta bero på att man inte har tillgodogjort sig information. Men en hel del är ytterst försvarbart. Man tycker inte att nyttan överstiger insatsen. Hur reagerar då systemet mot dessa sopbovar? Jo, man anställer sopspioner. Före detta poliser, anställda som detektiver av , smyger kring i buskarna för att ta fast slarviga medborgare. Man är inte rädd för att ta till repressiva åtgärder. Polisanmälningar, strafförelägganden och faktiskt också domslut finns i denna spionhistoria. sharia-lag kräver sina sharia-poliser. Visst är detta något tillspetsat, men för många upplevs det som ett stort problem. Låt mig ge några exempel. Regeringen föreslår i propositionen ett mål om hur stor del av matavfallet som ska återvinnas genom biologisk behandling. Vi instämmer i det självklara att livsmedel som inte har konsumerats innehåller näringsämnen som har tagits upp via foder och gödsel. Men vi är skeptiska till målet, att det skulle vara tillräckligt effektivt och hygieniskt för att röta och sedan köra ut på åkerjorden. Riskerna är fortfarande väldigt stora. I bästa fall oskadliggörs sjukdomsalstrande organismer under processen, men risken för att växtskyddsmedel inte bryts ned vid rötningen är fortfarande stor. Vi anser inte heller att kostnaderna utretts tillräckligt. har anfört att man förordar rötning som metod, men man har också tydligt påpekat att biologisk behandling av matavfall inte är bättre för miljön än förbränning. Dessutom bör påpekas att det inte direkt finns någon efterfrågan på rötat matavfall som gödningsmedel. Bönderna föredrar de nuvarande metoderna. De ser inte några ekonomiska vinster med detta, och framför allt finns en rädsla för de risker som är uppenbara. Varken miljönyttan, ekonomin eller efterfrågan på marknaden finns alltså i detta, som hälsoriskerna är uppenbara. Men in i kretsloppet ska våra sopor till varje pris. Det är ingen klok politik. Här i kammaren har vårt utskott haft ett antal debatter om avfallsförbränning. Jag har aldrig förstått hur ett antal partier kunnat vara så stora motståndare mot förbränningen i sig. Vi har ett problem som behöver åtgärdas: Vi producerar mycket avfall. Det är ett faktum. Vi har bestämt oss för att sluta deponera sopor. Deponiförbud och deponiskatt har införts. Många kommuner har sett detta och försökt hitta en optimal lösning på problemet. En stor andel av dessa har gått samman och byggt avfallsförbränningsanläggningar. Ett parallellt problem i vårt land är nämligen en alltmer ökande efterfrågan på energi. Vi har alltså genom avfallsförbränningen lyckats möta två av samhällets problem: den växande avfallshögen och vår efterfrågan på energi. De nya verken har mycket hårda krav på rening av avgaser och annat, vilket jag tycker är helt rätt. Dessutom är verkligheten sådan att det inte finns någon motsats mellan återvinning och förbränning. I själva verket går dessa hand i hand när fraktionerna sorteras ut. Det som kan återvinnas går i en linje, och det som ska brännas går i en annan linje. Miljö och ekonomi hanteras bättre på lokalplanet än genom lagstiftning i . Vi vänder oss starkt mot att regeringen återigen vill utreda en förbränningsskatt. I kretsloppspropositionen föreslås att statliga myndigheter ska ges rätten att bestämma hur enskilda varor sätts samman. Näringslivet har varnat, mycket tydligt, för konsekvenserna av förslaget. En rad tunga remissinstanser har sagt ifrån, däribland . Ändå ligger förslaget på bord. Produktutvecklingen är själva hjärtat i ett tillverkningsföretag. Där ligger affärsidén, konkurrensen med andra företag och andra viktiga delar för ett företag. vill regeringen och majoritet möjliggöra att myndigheter, utan riksdagsbeslut, ska kunna gå in i produktutvecklingen och lägga sig i. Sådana föreskrifter kan hindra en positiv miljöutveckling om man sätter politiska gränser för vad en produkt ska innehålla. Vi vill inte att ska möjliggöra detta och har därför reserverat oss mot det. Vi har en bred enighet i om att kvicksilver inte är ett bra ämne och att vi ska fasa ut detta ämne så snabbt det går. Industrin som använder kvicksilver instämmer i detta mål. Samförstånd är bra, men vad som föreslås är rent kontraproduktivt. Regeringens politik leder till ökad kvicksilverbrytning och dessutom, även i detta fall, kraftiga försämringar för svensk industri. Vi efterlyser en global kvicksilverpolitik, eller åtminstone en europeisk samsyn på hur problemet med kvicksilver ska hanteras. Utan att ha utrett frågan på ett rimligt godtagbart vis eller att ordentligt ha utrett kostnaderna vill nu riksdagsmajoriteten besluta att allt använt kvicksilver i ska djupförvaras i bergrum. Beslutet tas över huvudet på näringslivet. I Akzos och Hydros anläggningar i och finns metalliskt kvicksilver, lika mycket som bryts i Almadén i . Totalt inom EU beräknas det finnas i 50 anläggningar. Men har infört förbud mot export av kvicksilver. Om vi tillåtit export av kvicksilver som vårt utfasningsbeslut ligger fast hade vi kunnat bidra till en lägre brytningstakt i . När spanjorerna bryter sina släpps ut i miljön. Vår politik leder alltså till en sämre miljö i . Vi efterlyser en bredare syn på problemet. Näringslivet har pekat på ett antal allvarliga fel i utredning som ligger till grund för beslut fel i beräkningar av avfallsmängder, fel i utsläppsberäkningar och missbedömningar av kostnaderna. Detta borde ses över innan vi fattar beslut. Vi måste vara medvetna om att självt bedömt att kostnaden för ett djupförvar kan uppgå till hela . Vi från de borgerliga partierna har gemensamt reserverat oss mot detta förslag. Vi efterlyser att frågan utreds närmare. Effekter på miljö och ekonomi bör vara i fokus. Grunden bör vara en dialog med näringslivet, men det borde finnas en större flexibilitet i kombination med ett säkerhetstänkande i lösningen. Det är faktiskt inte säkert att djupförvar är den allra bästa lösningen, och kanske inte heller export. Jag är dock helt övertygad om att det är för tidigt att ta detta beslut . Underlaget är för dåligt. Men målet är vi överens om. Kvicksilvret ska bort. Överlag anser vi att propositionen inte är någon höjdare precis. Kanske skulle vi ha gått på ett rakt avslag. Men det finns några detaljfrågor som jag inte hunnit nämna som vi faktiskt instämmer i, och därför har vi valt att reservera oss på ett antal punkter. Givetvis står vi bakom alla våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till vår första reservation, nr 5. 3 (): beskrev här en form av religiöst . Jag tror inte riktigt att det är sant. Jag tror att ett av vår tids allvarligaste problem är att vi i allt snabbare takt förbrukar jordens ändliga resurser såsom olja och metaller men också till exempel fosfater och andra viktiga näringsämnen i våra matjordar. För att ta ett exempel förbränner vi lika mycket olja som motsvarande allt växtmaterial på jorden, både till lands och till havs. Detta måste naturligtvis få ett slut. Kretsloppsproblematiken är alltså inte bara en viktig miljöfråga utan också en viktig framtida tillväxtfråga. Det är antagligen därför som så många sett fram emot den här kretsloppspropositionen med ganska höga förväntningar. Den har ju dessutom skjutits upp ett antal gånger. Det är också därför man kan känna en viss besvikelse över det material som regeringen kommer med. Den proposition som lagts på bord lever knappast upp till de förväntningar som man skulle kunna ha. I realiteten är den en ganska mager skrift som inte presenterar lösningar på många av dessa problem. Regeringen sätter inte ned foten när det gäller avfallsförbränning. Man ger inga tydliga riktlinjer för hur insamlingen av farligt avfall ska förbättras. Man säger inget bestämt om kretsloppsförsäkringar. Man kommer inte med något nytt när det gäller återföring av rötslam till våra åkrar. I stället skjuter man många viktiga frågor framför sig och lägger mycket av ansvaret på kommuner och . Därför är det väldigt viktigt att regeringen snabbt, , återkommer med avrapporteringar om hur de här uppdragen som man lagt ut på andra fungerar. Bland annat behöver vi en avrapportering om hur samverkan mellan producenter och kommuner fungerar i insamlingen av material för kretsloppet. Vi behöver också ha svar på frågorna om hur vi ska få en fungerande hantering av rötslam. Det är nämligen precis som säger: är detta ingen efterfrågad produkt eftersom man inte har löst problemen kring till exempel tungmetaller, pesticider och mikroorganismer i rötslammet. Ett annat område där regeringen skyndsamt måste återkomma är lösningar för returförpackningssystemen och då särskilt glas. Vi har i utskottet fått en ganska klar beskrivning av problematiken med just producentansvaret för glas i och med att en så stor del av glasförpackningarna kommer utifrån. Regeringen borde här eftersträva lösningar på EU-nivå. Kan man inte det måste man få fram nationella lösningar. Till viss del beror naturligtvis den här propositionens svagheter på att det är ett svårt område. Vi har kommit en bit på väg, och när man ska ta nästa steg är det svårare. Det är viktigt med balansen mellan att göra vad som är både ekonomiskt och miljömässigt bäst som man får en god återvinning. har i kammaren föreslagit att man ska tillsätta en hållbarhetskommission där samhällets olika aktörer, det vill säga företagare, forskare, lagstiftare med flera, tar ett helhetsgrepp på de åtgärder som behövs för ett hållbart samhälle. Kretsloppsproblemen ligger naturligtvis som en central kärna i arbetet. Vi hade gärna sett att man började jobba på det bredare sättet också med de frågorna. Grunden för kretsloppsarbetet måste vara att hitta effektiva system som dels minskar mängden material, till exempel förpackningar, dels uppmuntrar återvinning och minskar sopor. För att det arbetet ska ha en långsiktig samhällsförankring måste det ske med metoder som upplevs som rationella för människor. har pekat ut flera olika styrmedel i arbetet i sina motioner. Till exempel anser vi nu att det är dags att börja med en så kallad kretsloppsförsäkring. Vi tror att detta skulle gynna företag som tar fram produkter som är lättare att återvinna och som ger ett minimun av avfall. Vi anser också att det är dags att sätta ned foten när det gäller skatt på avfallsförbränning. Jag är i princip inte emot förbränning. Det är ett mycket bättre sätt än deponi att återvinna avfall, men återvinning i kretslopp är bättre. Därför måste en förbränningsskatt spegla den avfallshierarki vi bör ha. Först och främst ska vi återvinna så mycket som möjligt. Sedan kommer förbränning och återvinning i form av energi. Absolut allra sist kommer deponi. En viktig princip i allt politiskt arbete är att särskilja vad politiker ska bestämma och vad de ska lämna över till andra. Vi i tycker att det är olyckligt när man låser sig för tekniska lösningar i kammaren. Regeringens proposition innehåller två sådana förslag, dels att styra kompositionen av olika material, dels att bestämma om slutförvaringen av kvicksilver. Principen måste vara att låta producenter uppnå de mål vi ställer, det vill säga en bra återvinning av material och en vettig hantering och slutförvaring av kvicksilver. gick noga in på våra synpunkter, som är helt gemensamma när det gäller kvicksilverhantering. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare på den punkten. Jag slutar med att yrka bifall till vår reservation nr 25, som gäller slutförvaring av kvicksilver. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer till betänkandet. 4 () replik: Det är inte jag tar replik på en folkpartist. Det är kanske till och med första gången på de jag har suttit i kanske med något undantag. pratade om varför tycker att det är så oerhört viktigt med förbränningsskatt. Jag noterade under den föregående mandatperioden att ingick i den majoritet som ställde sig bakom skatten på deponi. Vi har under ytan liggande ett deponiförbud, beslutat i EU, som kommer att gälla . Den deponiskatt som infördes drev många kommuner som jag har varit i kontakt med att försöka hantera detta på ett optimalt sätt, det vill säga inte deponera. I den meningen var den bra. drev den till en snabb lösning, nämligen till förbränning. är problemet att och andra partier står bakom en ny majoritet som vill att man ska införa en förbränningsskatt. Det är en förbränningsskatt som jag ser som en helt och hållen fiskal skatt. Samma riksdagsmajoritet beslutade också att man tyckte det var okej att inte tillåta försök med bioceller och annat, som till exempel finns i . De jagas nu av straffskatter hos länsstyrelser och skattemyndigheter. Vad är egentligen och lösning på detta? Hur kunde ni acceptera att man skapar den deponiskatt som drev många kommuner till att använda sig av förbränning och vill man införa förbränningsskatt? Vad ligger bakom och vart vill ni komma från sida? 5 () replik: Vi tror starkt på ekonomiska styrmedel. Den deponiskatt som du beskrivit visar just att ekonomiska styrmedel fungerar. Vi vill ha hierarkin när det gäller avfall, det vill säga deponi är värst och ska därför också ha den största ekonomiska belastningen. Vi vill ha en förbränningsskatt som inte får styra mot deponi. Den skatten måste därför vara lägre än deponiskatten. Vi vill gynna teknisk framväxt av återvinningssystem. Jag är inte alls jättenegativ till förbränning som sådan. Jag tror att i vissa sammanhang, till exempel utsorterade sopor, är förbränning ett utmärkt verktyg. Jag tycker inte att man ska ha förbränningsskatt på till exempel utsorterat biobränsle. Men om man tror på ekonomiska styrmedel och man vill ha trappan är det också naturligt att lägga ett ekonomiskt styrmedel på osorterade sopor. Det finns en tendens att sopmängden ökar kraftigt i landet. har den ökat i princip linjärt med tillväxten. och jag har besökt SYSAB. Där säger man att med de investeringar man har gjort kommer skatten inte att göra vare sig från eller till i form av att använda förbränningen som teknik när den är rationell. Det vill jag inte heller att skatten ska göra. 6 () replik: Liksom tror jag också på ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Med hjälp av ekonomiska styrmedel lägger man fram en linje och säger politiskt att man fördömer något som man vill ha bort ur samhället. På det sättet läggs en ekonomisk belastning på det. Jag kan inte riktigt förstå hur man kan stå här och säga att förbränning är bra i vissa lägen men att den ska straffskattas. Det håller inte. Man formar också en majoritet med ett antal partier som tycker att förbränning ska helt bort. Man skapar utrymme för det med den politiken. Det är allvarligt. Jag tror att förbränning av avfall inte är den allra bästa lösningen i alla fall, men för många kommuner är det den bästa lösningen. Det är i det här fallet också en del av kretsloppet, eftersom förbränningen återvinns i form av energi en nyttighet i samhället. Man kan med lite god vilja bredda kretsloppssynen även till detta. Det är där jag tror förlåt, gör misstaget när man ställer upp bakom en så bred majoritet med och , som vill något helt annat än det vill. 7 () replik: Jag har inget emot att tycker att vi är ett miljöparti på just det området även om jag inte delar åsikter i de flesta frågor. säger att det här är ett kretslopp. Om vi förbränner olja i form av olja eller vi förbränner olja i form av plastförpackningar ökar vi fortfarande koldioxidnivåerna i samhället. Det är därför en skillnad mellan en förbränning av till exempel utsorterat biobränsle och en allmän förbränning. Det går att ha en sådan komplex syn på kretslopp som vi har, det vill säga man har en hierarki där det framgår vilket som är viktigast. Det är viktigast att undvika deponi. Det är bra att gynna ett kretsloppstänkande och en utsortering av de fraktioner som kan användas på ett annat sätt. I nästa steg, om det inte går att göra den återvinningen, är det rimligt med förbränning med energiåtervinning. Det står tydligt i vår motion att om en förbränningsskatt ska införas måste den ha den utformningen. 8 ():