prot · GQ09116 · 2003-06-04 00:00:00 — Det är en sak som fortfarande ligger ute.Lönegarantin under företagsrekonstruktion pekarde också på. Den måste också tillföras. Då kan vi gåmot den modernisering som är nödvändig. Detta ärdet första steget i en modernisering, som någon harsagt här. Och vi måste, som jag tror att det var JanErtsborn som tog upp, arbeta mot att få en kon-kurslagstiftning som är densamma som vid företags-rekonstruktion, så att vi får någon form av gemen-samt regelsystem. Först då kan man arbeta flexibeltoch undvika de konkurser som vi måste undvika föratt behålla och trygga sysselsättningen.Slopa återvinningsförbudet vad gäller skatter ochavgifter! Det är som sagt ett tillkännagivande tillregeringen att man ska gå in för det också. Och när det gäller lönegarantin är det som sagtockså klart att den kommer om det bara går att förenamed . Vi vet av erfarenhet hurEU:s statsstödsregler ser ut. De är inte roliga. Mendet går säkert att kringgå dem också.Till vill jag säga: Läs ditt anfö-rande och se hur du utmålar denna för-ändring som att företag inte ska få några lån. Detkommer allvarligt att störa kapitalförsörjningen ochkommer att påverka sysselsättningen oerhört negativt.Jag tycker att du om fyra ska sätta dig och läsaditt anförande. Jag kan lova att jag ska läsa mitt. Jagtror nog att jag inte behöver skämmas för det beslutsom kommer att fattas.I övrigt tror jag att har kvalificeratsig till är ingen som har nämnt Företagarnas riksor-ganisations ställningstagande, inte någon. Jag tyckeratt det är ganska intressant att Företagarnas riksorga-nisation står bakom detta. hade ettlitet lamt särskilt yttrande eller en reservation i sam-band med kommittén men har därefter legat ganskalågt. på slutet har de av någon underlig anledningengagerat sig på minoritetens sida. Jag litar mer påFöretagarnas riksorganisation för de var aktiva underkommitténs arbete. De visade var de stod och hade enklar uppfattning i de här frågorna.Sedan tycker jag att det vore väldigt sorgligt ominte svenska folket får reda på hur futtigt det kan bli.Bertil går upp i talarstolen och säger attsådant som vi har lagt som bud i förhandlingar skaman inte gå ut med. Hade inte det hade jag sagt det. Alla vet ju att det handladeom att reservanterna hade accepterat men inte55 %. Det tycker jag att alla ska ha reda på.Det här är inte ett förhållande mellan en klient ochen advokat, , eller en förhandlingmellan åklagare och advokat. Detta är en öppenkammare där vi ska redovisa vilka bevekelsegrundervi har och hur långt vi var beredda att gå. Det är endirekt odemokratisk inställning har,och att ge sig på på det sättettycker jag är direkt förnedrande för . Harman inte insett att vi är en politisk församling därallting ska ske i öppenhet, i synnerhet en sådan härsak där det visar sig att det skiljer fem procentenheter.Jag måste säga att jag är oerhört imponerad avYvonne sätt att argumentera, YvonneAnderssons sätt att ta kamp och att föra partiets poli-tik vidare på det sätt man har gjort tidigare. De andrapartierna ger populismen ett ansikte.Jag yrkar bifall till betänkandet.Anf. 217 () replik:Fru talman! Så här ser alltså en populist ut, up-penbarligen.Alla de jurister som Per nämnde vidnamn känner jag väl och har mycket stor respekt för.Jag vet att de har gjort ett bra jobb. Men, Per Rosen-gren, det fanns ett tilläggsdirektiv som regeringen gavutredningen som innebar att slutresultatet för statensdel skulle vara plus i statskassan.Det innebar att och hans utredare intehade någon möjlighet att diskutera någon annankvotdel än hälften-hälften.Vi undrade i vår motion i det här ärendet varfördet inte blev två tredjedelar till företagsinteckningenoch en tredjedel i övrigt. Men jag vet ju att orsakenvar att det helt enkelt var styrt från Finansdeparte-mentet och regeringen.Det var också där som proppen låg stilla länge,beroende på åtgärder framför allt från Riksskattever-ket men även från regeringen själva. Man ville intelägga fram de här förslagen.Företagarnas centralstyrelse harstött det här förslaget, men det har inte deras med-lemmar gjort, och många av deras lokalavdelningarhar skrivit till oss, vilket vi så väl vet. Jag tycker attdet är värt att nämna det, och även den aktivitetBankföreningen har visat under senare tid.Anf. 218 PER () replik:Fru talman! talar väl i den härfrågan i egen sak. Det är klart att man vill ha så högprocentsats som möjligt i ett företagshypotek. Manhar naturligtvis, med benäget bistånd av RSV, försöktskjuta hela den här reformen i sank. Det tror jag ärganska uppenbart för var och en här i församlingen.Man kan då använda sig av småföretagen ochsäga: Vi kommer att ändra våra kreditregler, och detkommer att missgynna er! Det är klart att det är väl-digt lätt att i ett sådant läge driva upp ett antal småfö-retagare och ett antal lokala organisationer inom FR.Men det är ändå så att det är riksorganisationen har totalkollen och som ser vad som händer.Sedan är jag lika besviken som överdet tilläggsdirektiv vi fick på 300 miljoner. Det äralldeles riktigt. Det var inte särskilt bra. Men det somordnade det var ju lönegarantin och förmånsrättendär.Jag kan säga att jag gick in i diskussionen och de-batten med att bankerna skulle ha , så jag gavmed mig till 50, och ytterligare fem!Anf. 219 () replik:Fru talman! Det finns ju faktiskt länder som intehar företagshypotek - det är ju flertalet i den härvärlden faktiskt - så jag kan förstå att man kan föraargument om att det ska vara noll också. Men manmåste ju utgå ifrån hur läget är när man diskuterarförändringar, och det är just det som vi har gjort i dethär sammanhanget.Vi har varit inne på att man skulle acceptera denhär propositionen med de här förändringarna, för deninnehåller så otroligt många bra komponenter. Mennär vi inte har fått tillräckligt bra underlag för enfråga så har vi reserverat oss i den frågan, och detanser vi faktiskt att vi har rätt att göra och att vi kangöra det med bibehållen politisk hederlighet.Anf. 220 PER () replik:Fru talman! Ja, fast ni för ju inte samma politik nusom ni gjorde i utredningen och som ni har gjorttidigare när ni begärde att detta skulle komma tillkammaren. Någonting har tydligen hänt. Ni kanskehar blivit klokare, och då måste ni ju omyndigförklaradem som satt i utredningen och som drev den härfrågan. Det gäller ju inte , för hondrev ju frågan redan tidigare.I dag lever vi inte i den bästa av kreditvärldar. Vikommer säkert inte att göra det med det nya heller.Vad som behövs är alltså någon form av statlig kre-ditgaranti i vissa områden i glesbygden. Dit kommervi kanske. Vi vet att det pågår eller har pågått ettarbete. Vi vet att det ligger i någon byrålåda ett för-slag till ett sådant system.Jag uppskattar relativt låga profil iden här diskussionen. Jag tror nog att Folkpartietegentligen är med ganska långt i den här frågan. Vivet ju att ni i alla fall var med fram till . Om nitror att skillnaden mellan och är så vidun-derligt stor och innebär så stora ingrepp i kapitalför-sörjningen för företagsamheten, så förstår jag inte hurni resonerar. Ni får förlåta mig, men är man med på60 % men inte på så förstår jag inte hur man hargjort de ekonomiska övervägandena och beräkning-arna.Anf. 221 () replik:Fru talman! Till Per vill jag först sägaatt jag tycker att han raljerar över det ställningstagan-de som vi har gjort. Det kan ju faktiskt också ligga tillgrund för en ökad insikt om konsekvenserna, mycketockså beroende på att det har hänt en hel del inombankvärlden . som det harpågått en utredning och tillsatts kommittéer har fak-tiskt verkligheten förändrat sig. Det är en helt annansituation inom bankerna vad gäller kreditgiv-ning än vad det var sedan.Per , du funderade varför ingen hadenämnt - Frek, trorjag de heter. Det är väl så att man har en ny breddadmarknad. Det är väl bara att inse att med det här ge-nomförandet skapar man arbete för den organisatio-nen.Jag vill också kommentera det som är kärnfråganför oss, det vill säga varför vi vill återremittera dethela. Det handlar om just det som Per talarom: Kreditgarantier från statens sida kan komma ifråga - kanske, men det ligger just nu i byrålådan.Hade man dammat av det förslaget och tagit upp detfrån byrålådan så att det blir en bättre kreditförsörj-ning så hade vi kunnat diskutera på ett annat sätt omdet här.Men varför gå före och införa ett förslag som vibefarar kommer att påverka småföretagen negativt?Och detta gör man först. Jag måste säga att jag upp-fattar det som att man vill rensa bort en hel massasmåföretag som inte har tillräcklig lönsamhet. Därförinför man den här reformen först, och sedan kommerman med statliga garantier, då man kan välja ut före-tag. Jag skulle gärna vilja ha svar på den frågan: Var-för har ni lagt fram det förslaget nu?Anf. 222 PER () replik:Fru talman! Visst har situationen för bankernaförändrats. Visst har de ändrat sin kreditgivning ochframför allt sin bedömning. Man har gått mer och merfrån just att titta på balansräkningen och den typen avsäkerhet till att titta på återbetalningsmöjligheten hosföretagen. Det är precis det som har skett. Det är detsom gör att vissa företag som inte har en lönsamhetinte heller får lån. Frågan är om företag som inte harlönsamhet och inte har överlevnadsmöjlighet skafortsätta. Ska de leva på lån? Ska de låna till sin verk-samhet?Jag noterade en sak som sade -jag vet inte om det var en felsägning eller om det varett sätt att trots allt ge oss rätt. Hon sade: Det råder brist på okunskap hos majoriteten. Det håller jagmed om! Det är en jättestor brist på okunskap hosmajoriteten!Sedan är det jättebra om medlemmarna i före-ningen för företagsrekonstruktion får mer att göra,och att det finns en marknad där. Det är ju det som ärsyftet med detta, att just de ska få mer att göra ochkonkursadvokaterna mindre! Om haren annan uppfattning om det, hon som kommer frånett län med just de här problemen, med en ensidigstruktur och problem på marknaden: Om ViviannGerdin står här och hävdar att det är bra att konkurs-advokaterna har mer att göra och företagsrekon-struktörerna mindre, ja då förstår jag att man har tagitställning så här och skriver en sådan reservation!Anf. 223 () replik:Fru talman! Jag vill bemöta Per häroch säga att det här förslaget ju faktiskt kommer attöka hotet om konkurs. Det kommer att öka, och avden anledningen kommer det att bli försök till före-tagsrekonstruktioner. Men jag är inte alls säker på attdet i verkligheten kommer att nå fram till att flerföretag rekonstrueras. Jag ser också ett hot, en risk attmånga fler företag efter reformen helt enkelt kommeratt raderas bort.Jag tycker inte att vi ska dryfta återbetalningmera. Det är klart att återbetalningsförmåga måstefinnas, och jag pratar också om att företag ska halönsamhet. Men jag pratar också om att lönsamhetenkommer att begränsas på grund av just att man fördy-rar för företagen att låna. Dessutom kommer det attkrävas en hel del mer privata säkerheter än i dag.Jag vill också säga, med anledning av vad YvonneAndersson tog upp tidigare: Visst är det så att småfö-retagen i första hand lånar inom bankerna, men det ärockså så att några faktiskt vänder sig till riskkapital-bolag också. Det är både och.Medan jag har tid vill jag också återigen förtydli-ga mitt yrkande. Jag yrkade alltså återremiss i förstahand, och jag yrkade i andra hand på vår reservationnr 2. 224 PER () replik:Fru talman! En sådan förändring ökar inte antaletkonkurser. Vad som ökar antalet konkurser är närföretag lånar upp pengar och har en resul-taträkning som inte täcker upp fullt ut. Det är det somgör att företag går i konkurs.Om bankerna blir mer försiktiga med att låna utpengar utan att det finns en förmåga att betala tillbakakommer skulderna inte att växa så mycket som de görnär man lånar ut pengar mot en fejkad balansräkning.Jag känner till sågverk där lagren har värderats, ochalla har trott på de värderingarna. Sedan har det visatsig att det har varit bara luft i lagren. Då smäller dettill ordentligt. Då har bankerna över huvud taget intebrytt sig om att göra en okulär besiktning. De haraccepterat en balansräkning utan att se vad som finnsi verkligheten. Det är ett system som vi inte kan ac-ceptera. Det får inte vara så. Vi måste se till att få ettsystem där bankerna tar ett ansvar. Det enda sättet äratt de känner att de kan förlora någonting. De står intei första led och kan plocka in allt som finns.Det här är inte ett så stort steg utan ett litet steg.Vi börjar nu att ge leverantörerna åtminstone nästansamma möjligheter. Leverantörerna är den svagastelänken i systemet. Dominoeffekterna uppstår om viinte kan se till att leverantörerna blir garante-rade utdelning.Detta innebär ett positivt steg i rätt riktning, menvi behöver ta ytterligare steg om vi ska se till att klaraav de små företagen. De som drabbas mest i samhäl-let är de småföretag som drabbas genom dominoef-fekter i konkurser.Anf. 225 ():Fru talman! Det har varit intressanta diskussioner,och jag har stor respekt för dem som har suttit med iutredningen och tagit fram det här förslaget. Jag för-står de bevekelsegrunder som ligger bakom förslaget.I förslaget talar man om ändringar i konkurslagen.Men förslaget berör inte bara de företag som på olikasätt kommer att drabbas vid konkurser. Förslagetberör alla företag. Det är av företagen somdrabbas av konkurser, men förslaget berör alla företag- främst finansieringen av småföretag. Det här äralltså i högsta grad en näringspolitisk fråga. Den härdebatten har väldigt lite rört näringspolitik utan dethar först och främst varit fråga om solvensreglerna.Det har väl sina naturliga skäl. Det har talats tyst omatt det handlar om näringspolitik.I har frågan diskuterats livligt alltse-dan det blev känt att regeringen höll på att skrivapropositionen. Anledningen är att en småföretagarefrån , Per , genom sin plats i Fö-retagarnas fickmöjlighet att sätta sig in i utredningsbetänkanden somföregick propositionen. Han insåg genast att förslagetom att halvera värdet av företagshypoteket skulleinnebära ett dråpslag för småföretagarna. En majoriteti styrelsen ansåg emellertid att man skulle ställa sigpositiv till förslaget eftersom det presenterades somett paket som inte gick att dela. Ville man ha det godafick man ta det onda på köpet. Det var ett ultimatum.Vår Västerbottenföretagare och ytterligare enkollega i avgick i pro-test. Att har ställt sigpositiv till förslaget har setts som en garant för att detska vara bra för småföretagare. Det förde också PerRosengren fram för en stund sedan.Men få småföretagare har satt sig in i vad försla-get egentligen innebär. Men börjar emellertidintresset att vakna och protesterna att strömma inäven från företagare i andra delar av landet än Väs-terbotten, även från lokalföreningarna i . Till och med Företagarnas Riksor-ganisations förtroenderåd har sagt att man är emotförsämringarna i förmånsrätten innan konsekvensernaför småföretagarna har utretts.Fru talman! Det finns givetvis fördelar med för-slaget. Utdelningen till leverantörer vid konkurs ökarmed i storleksordningen . Det är bra för leveran-törerna. Statens skatter och avgifter blir oprioriteradfordran. Det är vad vi började med att kräva, och detär bra. Löneskyddet för anställda blir bättre. Men närdet gäller försämringen av företagshypoteket medförden så stora nackdelar att det blir omöjligt att antahela paketet. Man bör definitivt inte fatta några beslutförrän konsekvenserna för småföretagens kreditför-sörjning är ordentligt utredda.En uppskattning ger vid handen att reformen kanleda till att mer än 50 miljarder dras bort från befintli-ga säkerheter för krediter. På grund av krav på störreegenfinansiering försvåras expansion, tillväxt ochökad verksamhet liksom nyföretagande och produkt-utveckling. Utdelning till aktieägare försvåras, ochlikviditetsutrymmet krymper. Det blir besvärligare attgenomföra generationsskiften eftersom finansieringenav omstruktureringen försvåras. Factoring och leasingkommer att vara den lösning som står till buds i stäl-let för företagshypoteket. Det här ökar företagarnaskostnader medan det ger bankerna full säkerhet ochökade intäkter.Förslaget ger företagen minskade reserver för attparera svängningar i verksamheten genom hårdareansatt finansiering. Det blir ökad risk för kundförlus-ter genom krav på förlängda betalningstider. Kassa-flödet blir i än högre grad än en nyckelfaktor förmöjligheten att driva företag. Även företag som gårrelativt bra kan hamna i svackor då det behövs peng-ar.Fru talman! Det här förslaget har budgetpåverkan.Det bli mer pengar till statskassan beroende på attstaten tar det mesta som bankerna lämnar i utrymmevid en konkurs. Det är dock småpengar i jämförelsemed vad staten kan förlora genom att ytterligare för-sämra företagsklimatet i detta land. Många hävdar attdet är bankernas intresse som tillgodoses genom attutreda effekterna av att bankernas säkerheter i före-tagstillgångar sänks till . Inget kan vara mer fel!Bankerna klarar sig nog. De kan alltid begära mersäkerhet eller vägra krediter. Det är företagarna somkan komma att bli de stora förlorarna.Fru talman! När regeringens proposition om denya förmånsrättsreglerna lades fram för riksdagenmotionerade jag om avslag på försämringarna i före-tagshypoteket. Jag aktualiserade frågan även i när-ingsutskottet och föreslog att vi skulle be att få yttraoss över propositionen eftersom den hade näringspo-litiska konsekvenser. Om detta blev utskottet enigt.En majoritet i utskottet enade sig i vårt särskildayttrande om att föreslå lagutskottet att avslå proposi-tionen i den del som avsåg försämringarna i företags-hypoteket. Den frågan borde utredas ytterligare innanden kunde bli föremål för beslut.Jag är därför väldigt besviken på det ställningsta-gande som lagutskottets majoritet har gjort. Jag vetatt dagens beslut kommer att få konsekvenser främstför företagare utanför storstäderna. Ska vi få tillväxt ihela landet vill det till att alla företag kan leva ochväxa. Då kan man inte cyniskt slå undan fötterna förett stort antal tappert kämpande företagare.Anf. 226 ()replik:Fru talman! Med tanke på mitt anförande ställerjag mig inte alls bakom beskrivning.Den stämmer väldigt väl med den bild som de hargett som har läst en liten del av det paketförslag somfinns. Det finns så väldigt mycket mer. Jag ser tvärt-om att förslaget kommer att öka möjligheterna.Anledningen till att jag begärde replik var be-skrivningen av Företagarnas ställ-ningstagande. Kvällen före det att lagutskottet skullejustera betänkandet hade styrelsen i ett möte där regionala företrädarehade sammankallats. Efter det mötet ringde ledningenupp mig och meddelade att man stod helt bakomförslaget.När det nu har tillkommit att Företagarnas som organisation och förtroenderåd ställtsig tveksam är jag väldigt intresserad av att få vetanär detta kungjorts.Anf. 227 () replik:Fru talman! Jag kan inte säga exakt dag och tidnär det har kungjorts, men jag fick ett telefonsamtalprecis innan jag gick hit där det meddelades mig attförtroenderådet vid Företagarnas Riksorganisationenhälligt hade ställt sig bakom förslaget att konse-kvenserna av detta förslag borde utredas innan ettbeslut fattas.Anf. 228 ()replik:Fru talman! Det var intressant att höra. Ord stårmot ord. Jag har haft ständiga kontakter med , ,, och och då följt hur de gjortsina ställningstaganden. De flesta av dem stod alltsåbakom detta och kunde se fördelarna med det. Det varrepresentanter som noggrant hade satt sig in i försla-get som helhet.Sedan finns det naturligtvis intresseorganisationersom är klara förlorare genom att de får fler arbets-uppgifter, att det kommer att bli förändringar i struk-turerna och så vidare. Självklart har de varit tvek-samma. Så är det vid alla förändringar. Men när detgäller har jag fåttmycket klara besked om att de som riksorganisationstår bakom förslaget.Anf. 229 () replik:Fru talman! Jag har också läst i remissvaret i ut-redningsbetänkandet att de stod bakom förslaget, menäven de kan ju ha svängt i denna fråga. Jag måste litapå de uppgifter som jag har fått. Dessutom litar jag påde brev som jag fått från företagarnas lokalföreningarruntom i landet där man är mycket oroad över försla-get.Jag har inte lyssnat så mycket på vare sig bankfö-rening eller någon annan organisationstopp, utan jaghar lyssnat på företagare.Anf. 230 PER () replik:Fru talman! Om det här förslaget om nu ärså fruktansvärt farligt för företagarna och kommer attmedföra de konsekvenser som befararundrar jag hur mycket bättre det hade blivit med60 %. Det var ni ju beredda att gå med på.Anf. 231 () replik:Fru talman! Men vi gick inte med på det, och intepå heller, utan vi har en helt annan reservation idag.Anf. 232 PER () replik:Fru talman! Det var precis det ni gjorde. Ni varberedda att gå med på . Hade vi höjt det var det60 % som gällde. Det var faktiskt ett bud. Men viaccepterade inte utan höll fast vid . Där lågskillnaden.Jag frågar återigen: Hur stor skillnad hade det in-neburit i det hela om man hade höjt det till ,alltså det som ni var beredda att gå med på?Anf. 233 () replik:Fru talman! Eftersom jag inte har deltagit i dessaförhandlingar har jag svårt att svara över huvud taget.Jag har motionerat i frågan och med anledning av detgått upp i den här debatten. Jag har nämligen en be-stämd uppfattning om att det är fel att fatta det härbeslutet innan man har utrett konsekvenserna försmåföretagarna.Anf. 234 ():Fru talman! Jag yrkar återremiss av propositionen.Om återremissen inte får stöd av yrkar jagavslag på förslaget i propositionen.Vi har i näringsutskottet diskuterat små-företagens stora svårigheter att få lån. Det är ingen nyfråga, och den är åtminstone för oss känd som denantagligen besvärligaste frågan för företagen i Sveri-ge just . Den blir dessutom allt besvärligare såsomsituationen i landet ser ut. I glesbygden är det ännuvärre. Där är det mycket besvärligt.Regeringens förslag om förändringar i förmåns-rätten innebär en stor risk för småföretagen i möjligheter att få låna pengar i bankkommer att ytterligare avsevärt försämras. Derasnuvarande lån kommer att underställas granskningarsom kan komma att stjälpa flera företag som borde fåmöjlighet att fortsätta sin verksamhet. Många företagsom egentligen har möjlighet att växa och utvecklaskommer inte att kunna göra det.Förslaget riskerar att ytterligare försämra situatio-nen särskilt för företagen i glesbygden eftersom deredan nu har stora svårigheter att ställa tillräckligasäkerheter för lån. Reformen är så genomgripandevad avser kreditgivning att svåra återverkningar riske-ras för företag över hela Sverige.Hur småföretagen ska lösa sin finansiering i dendrastiskt förändrade situation som kommer att blifallet om förslaget i propositionen bifalls har inteutretts på ett acceptabelt sätt och kräver en omfattan-de analys innan fattar beslut.Den situation som småföretagaren ständigt befin-ner sig i som låntagare hos banken belyses inte. Vissafarhågor framkommer, men inga analyser eller kal-kyler har ännu redovisats. Detta är uppseendeväckan-de. Reformen kommer att införas i det löpande arbe-tet hos kreditgivarna som beslutet fattas.Många tunga remissinstanser har också sagt attdetta är väldigt farligt för företagen. uttryckeroro över små och medelstora företags möjligheter attfå sina kapitalbehov lösta. är oroligt, liksom Svensk Handel.Almi anser att förslaget på ett allvarligt sätt kommeratt försämra kreditförsörjningen till små och medel-stora företag. , , , Svenskt Närings-liv - tidigare - , och avstyrker förslaget rörande företags-hypotek.Och detta är inte nog. Svenskt Näringslivs och Fö-retagarnas förtroenderåd, somrepresenterar samtliga landets regioner och lokalföre-ningar, skrev till lagutskottet att de enhälligt har be-slutat att kräva en konsekvensanalys. I annat fall skaförslaget i propositionen avslås. Tyvärr kom brevetför sent och lagutskottets sammanträde hade redanhunnit börja.Handelsbanken har i den 23 apriluppgett att man har 32 miljarder i lån mot företags-hypotek.