prot · GQ0969 · 2003-03-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:69Tisdagen den 11 marsKl. 14.00 - 15.29Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3, 4 och 5 mars.2 § Meddelande om val av RiksrevisionensstyrelseTalmannen meddelade att val av Riksrevisionensstyrelse skulle äga rum onsdagen den 12 mars.3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Vice statsminister , statsrådetHans Karlsson, kulturminister , stats-rådet och statsrådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:205Till riksdagenInterpellation 2002/03:205 av ()om skydd av norra /irakiska KurdistanInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 mars 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor med mera.Stockholm den 6 mars 2003UtrikesdepartementetJan O KarlssonInterpellation 2002/03:210Till riksdagenInterpellation 2002/03:210 av kommer att besvaras den 4 april2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 6 mars 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:216Till riksdagenInterpellation 2002/03:216 av skuldsaneringInterpellationen kommer att besvaras den 21 mars2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 5 mars 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:217Till riksdagenInterpellation 2002/03:217 av () om värnande av folkrättenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 mars 2003.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 6 mars 2003UtrikesdepartementetAnna Lindh5 § Svar på interpellation 2002/03:196 omVåldsskildringsrådets rapportAnf. 1 Kulturminister ():Herr talman! har ställt två frå-gor till mig rörande skydd av minderåriga och uppdrag. För det första frågar honmig vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidtaför att förstärka självregleringen inom berörda bran-scher och uppnå en effektiv skyddsnivå, främst förbarnen. För det andra frågar hon mig om jag är be-redd att ta initiativ till en översyn av nuvarande di-rektiv till i syfte att förstärkaarbetet mot våldskulturen och då inte minst det sexu-aliserade våldet som drabbar kvinnor och barn.En del av målet för statens mediepolitik är attmotverka skadliga inslag i massmedierna. Det finnsolika medel som kan användas för att uppnå dettamål. Ett medel är lagstiftning. Andra medel är åtgär-der som självreglering, kunskapsspridning och infor-mation. fick rege-ringens uppdrag att informera, följa och stödja medi-ebranschernas självreglerande arbete med frågor somomfattas av EU:s rekommendation med syfte attstärka skyddet för minderåriga och den mänskligavärdigheten (rådets rekommendation 98/560/EG avden ).Våldsskildringsrådets senaste rapport i fråganlämnades . I rapporten nämns ettnytt initiativ till självreglering, ett gemensamt euro-peiskt märkningssystem för dator- och TV-spel, vil-ket började lanseras . Av framgår också att rådetskontakter och samarbete med IT-branschen har ut-vecklats påtagligt sedan den förra rapporten, somlämnades . En viktig bidragande orsaktill detta är SAFT (Safety and Aware-ness for Tweens), ett informations- och utbildnings-projekt för en säkrare användning av Internet blandbarn och unga, där ingår somsvensk partner. Projektet finansieras med EU-medelinom ramen för programmet Internet Action Plan, ochmålgrupper är föräldrar, barn och unga, lärare ochmassmedierna. Syftet är att öka medvetenheten ombåde farorna och fördelarna med Internet när detgäller barn och ungdomar. Sju partner i fem ländermedverkar i projektet, och branschen har åtagit sig enviktig del i genomförandet. BranschorganisationenIT-företagen ansvarar för den svenska branschdelenav projektet.Förhoppningen är att skakunna fungera som effektiv partner och pådrivare idetta arbete. Det är något som i kombination medVåldsskildringsrådets övriga insatser och den lag-stiftning som finns på området kan bidra till en godskyddsnivå för barn och ungdomar vad gäller skadligtmedieinnehåll.Förändringarna inom mediesektorn innebär attVåldsskildringsrådets uppgifter blir alltmer angeläg-na. medför utvecklingen ett behov av för-nyelse vad gäller rådets uppdrag. För närvarandepågår en beredning inom till , där rådetsuppdrag moderniseras och anpassas till det förändra-de medielandskapet. Det är dock viktigt att påpeka attVåldsskildringsrådets verksamhet i första handhandlar om medieinnehåll och mediepåverkan, medhuvudsaklig inriktning på barn och ungdomar. Frihetfrån könsrelaterat våld är i övrigt ett viktigt mål förregeringens jämställdhetspolitik. Ett omfattande ar-bete för kvinnofrid och jämställdhet bedrivs såväl avregeringen som av en rad myndigheter och organisa-tioner.Anf. 2 ():Herr talman! Tack, kulturministern, för svaren påmina frågor. Det låter hoppfullt, såtillvida att rege-ringen uppenbarligen har för avsikt att se över nuva-rande uppdrag. Sedan är det frågan om vad översynenleder till.När vi har diskuterat yttrandefrihet och tryckfriheti kammaren har det funnits, och finns, frågor omförbud, frågor om åtgärder för att komma till rättamed den tillvänjning som sker till allt grövre våld,som ytterst drabbar barn men också många kvinnor.För någon vecka sedan hade vi en debatt i kammarenom anspelningspornografi och andra sådana frågor.Dessa frågor upprör många människor. Det är viktigtatt vi från samhällets sida ser de många delarna iuppdraget. Dels ska vi värna och hävda yttrande- ochtryckfriheten, dels ska vi hävda kulturens frihet. Detär en del av kulturens uppdrag att tänja gränser. Mendet måste vara en viktig uppgift för oss från samhäl-lets sida att markera när gränser passeras, när skadauppkommer - inte minst utifrån barnkonventionenstydliga uppdrag att värna barnens rätt.Våldsskildringsrådet har varit den instans som skaväga samman och följa vad som händer inom medie-området. Även om ett av de uppdrag som ministernhänvisar till var , har Våldsskildringsrådet13 år på nacken. Det är klart att det har hänt mycketunder tiden. Det finns all anledning att se över upp-draget till rådet för att få det mer anpassat till vadsom har hänt och inte minst till barnkonventionen.Jag noterade i svaret på min interpellation attVåldsskildringsrådets uppdrag var att in-formera, följa och stödja mediebranschernas själv-reglerande arbete. Det är viktigt. Men i direktivet frånEU fanns också med ett tydligt uppdrag att främjautvecklandet av nationella system som ska skyddabarn och mänsklig värdighet. Den främjandedel somfanns i direktivet har fått en alltför passiv hållning iregeringens hittillsvarande uppdrag till Våldsskild-ringsrådet.Det skulle vara bra att få en beskrivning av - omministern kan lätta lite på förlåten - det tilläggsdirek-tiv som är i vardande. Kommer det att rätta till en delav detta? Det känns inte heller riktigt bra när minis-tern säger att förhoppningen är att Våldsskildringsrå-det ska fungera som effektiv partner och pådrivare iarbetet. Jag hoppas att regeringen kan vara mer tydligän att hysa förhoppningar när det gäller roll i den delen.Avslutningsvis, herr talman, undrar jag också närdet här tilläggsdirektivet kan komma att förverkligas,när regeringen kan tänkas ta beslut i den frågan.Anf. 3 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar helt interpellantens be-skrivning av den vardag som framför allt barn ochunga möter, som är en vardag fylld av sexualiseradeoch kommersialiserade budskap. Vi som har politiskauppdrag har ett stort ansvar för att sätta gränser, utanatt kränka de grundlagar vi har och självfallet denkonstnärliga friheten.Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter att ar-beta med den lagstiftande delen. Det är inte helt lättatt komma fram med förslag på det området, eftersomvi har en väldigt vittgående yttrande- och tryckfri-hetslagstiftning, och ska ha en sådan. Det betyder inteatt arbetet inte löper vidare med att försöka finnaregelverk och lagstiftning, som måste vara grundenför mycket av gränssättandet på det här området.Den andra delen handlar om informationsverk-samhet, attitydpåverkan, utbildning och självregle-ring. Det är där harhaft sitt uppdrag. De tilläggsdirektiv vi arbetar mednu hoppas jag ska bli klara före sommaren.De kommer - förhoppningsvis, får jag säga, eftersomvi inte är klara med beredningen än - att innebära enkoncentration på uppdraget, så att det inte är så brettoch därmed blir urvattnat. Det ska koncentreras mertydligt till barn och unga och bli mer aktivistiskt, såatt det inte bara handlar om att främja och följa utanom att söka åstadkomma väldigt tydliga resultat.Med denna höga ambition arbetar vi just . Jagåterkommer gärna i en diskussion med interpellantenom resultaten när vi är klara med direktiven.Anf. 4 ():Herr talman! Tack, ministern, för klargörandet attvi kan ha nya direktiv på det här om-rådet. Jag ser också fram mot en tydlighet, som ocksåär lättare att följa upp än det som har varit.Det har också kommit en del rapporter, och jaghar svårt att se vad de egentligen har lett till. De pekarändå på en del problem. Har då branschen själv ellerandra tagit hand om de här problemen? Den delen ärsvår att följa upp, åtminstone med enkla metoder. Detär bra att vi kan få en tydligare uppföljning.Avvägningen mellan lagstiftande åtgärder och detsom vi också pratar om att vi aktivt ute i samhället -på den politiska nivån men också som medmänniskor- agerar för att sätta gränser handlar om hur passeffektiva motkrafterna kan vara. Om uppdrag kan bli tydligt och få en bra effekt,inte minst för skyddet av barnen, är det ett viktigtinslag i just en sådan bedömning, om man behöverstärka lagstiftningen eller kan jobba vidare.Jag tackar för ministerns svar och hoppas att mani ett sådant koncentrerat, fokuserat uppdrag inte tän-ker bort just den oerhörda betydelse som våldsskild-ringarna i den här tappningen har också när det gällerjämställdhet. Det får inte vara ett separat politikområ-de. Självklart är det här en del av den normsättandeverksamheten, som har betydelse också för hur jäm-ställdheten kan förverkligas.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:182 om kon-kurrensvillkoren för kycklingindustrinAnf. 5 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att garantera de svenska konsu-menterna säkra och trygga livsmedel. Han tar ocksåupp därtill relaterade frågor kring salmonellatest,köttberedningar och ursprungsmärkning.Låt mig inledningsvis säga att inställningär att vi ska ha så säkra och trygga livsmedel somöver huvud taget är möjligt. Detta är mycket viktigtur ett folkhälso- och därmed också ur ett konsument-perspektiv. Vi har en unik salmonellasituation i dettaland, och vi tillsammans med är de endaländer som har så kallade salmonellagarantier visaviEU. Garantierna, som gäller kött, ägg och levandedjur och omfattar djurslagen nöt, svin och fjäderfä,ger oss rätt att kräva intyg om salmonellafrihet vidinförsel från annat EU-land. Det är angeläget att upp-nå en likvärdig säkerhetsnivå inom EU beträffandesalmonella. Under hela förhandlades EU:szoonos- och hygienlagstiftning, och vi framförde medkraft vår helhetssyn på livsmedelskedjan, där ettlivsmedel aldrig blir bättre än den svagaste länken ikedjan.När det gäller salmonella är vi ett föregångsland,vars hantering av salmonella väcker allt större intres-se i EU. Dessutom lyckades vi i förhandlingarna i fjolutvidga salmonellagarantierna till att omfatta ävenmalet kött av fjäderfä. Detta kommer naturligtviskonsumenterna till godo när handeln kommer i gång- tidigare förbjöd handel med maletkött.Jag vill naturligtvis att de livsmedel konsumenter-na köper ska vara säkra och trygga, och garantierna ärett sätt att tillgodose detta. Enligt kommissionensuppfattning omfattas dock inte köttberedningar avsalmonellagarantierna, detta trots att haragerat kraftfullt inom EU-arbetet för att tydliggöra attgarantierna även omfattar beredningar. Jag kommersjälvfallet att fortsätta detta arbete.Genom att vatten sprutas in i kött ändras klassifi-ceringen från färskt kött till köttberedning. Dettaförfarande är helt lagligt men kan starkt ifrågasättasom syftet är att kringgå reglerna. Förfarandet innebäratt inte kan ställa krav påsalmonellatestning. Livsmedelshandlarna kan docksjälva ställa krav på salmonellafrihet vid införsel avköttberedningar. De kan dessutom om de så önskarsjälva låta salmonellatesta det kött som köps frånannat EU-land och som inte omfattas av garantierna.Vad gäller mängden vatten i kött har branschen iSverige träffat en överenskommelse om att den hög-sta tillåtna mängden är . I övrigt finns inga reg-ler för hur mycket vatten en köttberedning får inne-hålla, men däremot måste vatteninnehållet deklareraskorrekt.Självfallet är det bra om konsumenterna ges in-formation om varifrån köttet kommer. När det gällerfjäderfä finns inget generellt krav på att ursprungs-landet måste sättas ut om inte ett utelämnande kanvilseleda konsumenten. I alla sammanhang är detdock bra med konsumentupplysning så att konsu-menterna kan göra medvetna val.Jag kommer att fortsätta arbetet för konsumenter-nas bästa, och vad det gäller köttberedningar kommerjag att ta upp frågan inom EU igen.Anf. 6 ():Herr talman! Tack för svaret! Jag vet att Jord-bruksdepartementet och ministerns företrädare harjobbat väldigt intensivt och aktivt med frågan som rörkyckling, kycklingens framtid och det vita köttet. Jagvet att vi också gjorde det inför EU-inträdet. Ävenunder den tid som vi har varit medlemmar har Sveri-ge varit ett föregångsland. är ett föregångs-land när det gäller gott miljötänkande i produktionen,när det gäller ett bra och hygieniskt sätt att slakta ochbereda produkterna och när det gäller att visa uppgoda exempel i fråga om djurtransporter.Men mycket vatten har runnit under broarna sedandess. börjar till och med vatten rinna in i kyck-lingkropparna. På så sätt blir de tyngre, och konsu-menterna får ta fram en större plånbok. Men det ärändå inte det värsta och det farligaste. Det värsta äratt den kvalitetsmedvetna konsumenten i vårt land ärorolig för våra livsmedel. Det handlar om säkerhetenkring dem. På så vis läggs mycket av det arbete somproducenterna i alla led har haft med att sätta en högkvalitetsstämpel på det vita köttet åt sidan. Vi ser attdet finns regler eller att det inte finns regler. Vi har ettundantag när det gäller att importera salmonellafrittkött från , och det har ministern på ett före-dömligt sätt sett till att vi kommer att fortsätta att ha.Men importeras det kött från alla länder därman har en låg beredningsgrad för produkten. På såsätt kringgås salmonellaundantaget, som har.Det är jag oerhört bekymrad över. Det är en av anled-ningarna till att den här debatten har kommit tillstånd, och jag vet att ministern får anledning att taupp den frågan längre fram.I Ica-nyheter är det en annons från en orga-nisation. Det står: Fyll kycklingen lag,alltså saltlag, så slipper du salmonellakontroll. Det ären kampanj som Svensk Fågel har dragit i gång ochsom jag också har fått information om på plats på ettslakteri. De vill ha ministerns stöd och att vi ser tillatt vi kan driva den här frågan på ett mycket aktivtsätt nere i , så att konsumenterna ska känna sigtrygga.Själv är jag aktiv i en grupp, tillsammans medmeddebattören , som jobbarmed säkerhetsfrågor i . Vi satt och diskuteradevilka säkerhetsfrågor som vi skulle ta upp först.Livsmedelssäkerheten hamnade faktiskt högt på denlistan, inte lika högt som kärnsäkerhet och kampenmot terrorismen, men i närheten. Vi tänker tillbaka påBSE-skandalen och andra skandaler nere i Europa.Och vi är oroliga, när vi tänker på det goda arbetesom har gjorts tidigare av producenterna i vårt land,för att konsumenterna ska vägra att köpa de här pro-dukterna. På så sätt kommer vi att hamna i en storkris. Därför vill jag ställa en fråga till ministern. Mi-nistern säger att hon ska jobba hårt. Det är bra. Menpå vilket sätt kan vi se till att vi får ett ganska snabbtavancemang i den här frågan?Anf. 7 ():Herr talman! Jag tänkte också diskutera bland an-nat salmonella i kycklingkött.Livsmedelsverket har fått i uppgift att se efter omdet kan befaras finnas salmonella i det beredda kyck-lingköttet. Beredning innebär alltså att man sprutar itill exempel lite koksalt. Det anser inte jag är ett be-rett kött, eftersom man ska nå upp till ett visst gra-dantal - jag tror att det är 70 - för att det ska bli sal-monellafritt.I den utredning som gjorde vi-sade det sig att vart femte parti med importerat kryd-dat eller förbehandlat kött kunde innehålla salmonel-la. Det handlar främst om kycklingkött. 12 av 47undersökta partier var smittade, främst de som komfrån . Men det behöver ju inte vara tyskakycklingar eller tyskt kycklingkött utan det kanmycket väl vara brasilianskt eller från . Detman anger på förpackningen är det land där man harförpackat varan, alltså står det eller Hol-land. Vid en kontroll som man har gjort där har manbland annat hittat rester av nitrofuran i kycklingen.Nitrofuran är alltså antibiotika som är förbjuden,eftersom det har visat sig att den är cancerframkal-lande.Vad sade då när man hade gjortden här utredningen? Jo, man sade så här:Beredningen är ett sätt att kringgå salmonella-kontrollen, och resultatet är oroande särskilt förkycklingkött, eftersom importen av sådana bered-ningar är det som ökar mest.Då kan man titta på vad som hände föregående årnär det gäller kött över huvud taget. Produktionen minskade med 5 %.Men importen ökade , och det var mesta-dels kycklingkött.Man blir ju lite orolig, för när man inte gör de härkontrollerna kan man ju ha ett väldigt billigt kött,men skulle nu de som importerar själva göra de härkontrollerna av salmonella och andra detaljer blirplötsligt priset ett annat, och då får de kanske inte såltdet.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi skyddar vå-ra inhemska producenter, för om importen av sådanthär kött ökar får våra egna producenter lägga ned sinverksamhet. Vad händer då när det blir kris ute iEuropa eller i övriga världen? Har våra hushåll dåtillgång till det här?För cirka tre veckor sedan gick en läkare, som jagtror hette , ut i tidningarna och sade atthon var mycket oroad just för att det kycklingköttsom kommer från andra länder innehåller salmonella- när det gäller är läget däremot mycket bra.Hon befarade att det skulle bli en salmonellaepidemisom kan leda till dödsfall. Med anledning av det villjag ställa en fråga. Hur - jag vet att det är EU-regler -kan vi sätta stopp för det här? Om det inte går, vilketjag befarar, undrar jag hur vi kan informera hushållenom att de faktiskt lever ganska farligt genom att köpadet här köttet.Anf. 8 ():Herr talman! Vi debatterar en interpellationom salmonella i framför allt importerat fågelkött.Precis som ministern konstaterar är det oerhört viktigtatt vi som konsumenter kan vara trygga med det vilägger i vår korg när vi går i affären. Det ska varamatvaror som vi vet är säkra.Salmonella är ju inte en matförgiftning, vilkensom helst, som snabbt går över, eller så.Nej, effekterna kan vara mycket allvarligare än så.Förutom att detta drabbar enskilda innebär det ocksåen stor kostnad för samhället.Hur är då det svenska salmonellaläget? För svenskdel är det gott. Det finns generellt sett goda kunskaperi hela livsmedelskedjan, från kycklinguppfödare tillslutleverantör. Som en liten del i hur det svenskasalmonellaprogrammet fungerar kan jag ge ett exem-pel på hur det fungerar för leverantörer av kycklingar.Efter tre veckors uppfödning tar man ett salmo-nellaprov på kycklingarna. Det skickas in, och manfår i de allra flesta fall besked om att de är salmonel-lafria. Därefter gör man före leverans tillslakteriet en anmälan där man fyller i hur det här haruppfyllts, och i samband med leveransen gör mansedan också en leveransförsäkran som leverantör omatt man har ett salmonellafritt material att leverera.Detta är en del av det hanteringssätt som har skapatden svenska salmonellafriheten.På grund av att man nu utnyttjar ett hål i regelver-ket importeras stora mängder fågelkött som är be-handlat med saltlösning, precis som vi hörde tidigare.Vi fick också exempel på hur det såg ut med procent-siffror. Trots att det inte behöver vara någon salmo-nellakontroll på de här partierna finns det intyg på endel av dem. I den undersökning som Livsmedelsver-ket gjorde visade det sig att knappt hälften av departier som har ett intyg om att de är salmonellafriatrots det är salmonellasmittade, och det är ju en full-ständigt oacceptabel situation.Förutom konsumentperspektivet, som vi har be-rört tidigare, handlar det om att det är en osund kon-kurrens för den svenska kycklingindustrin.Om vi inte lyckas komma till rätta med problemetfinns det risk för att hela fortlevnaden för kyckling-branschen är hotad. Jag hade önskat att ministernhade berört detta i sitt svar. Själva rubriken på inter-pellationen berör konkurrenssituationen för densvenska kycklingnäringen. Även om det inte varspecificerat i att-satserna på slutet finns det ju möjlig-het för ministern att i den fortsatta debatten kom-mentera hur man ska komma till rätta med den sned-vridna konkurrensen.Trots att stora ansträngningar har gjorts är det heltuppenbart att det inte varit tillräckligt. Jag skulle viljalägga en anslutningsfråga till dem som harframställts här. Hur bedömer ministern möjligheternaatt täta det kryphål som gör att man kringgår re-gelverket?Anf. 9 ():Herr talman! Jag tillhörde en av dem som till-sammans med var nere i Sörmlandpå en mycket instruktiv och givande dag och stiftadenärmare bekantskap med kycklingbranschen.Vi är alla överens om att vi ska slå vakt om densalmonellafrihet som vi har uppnått här i landet. Motden bakgrunden känns det extra hårt när man försökeratt kringgå reglerna. Det utgör ett direkt hot mot vårasvenska kycklingproducenter som de facto på ettantal områden är väsentligt hårdare ansträngda änsina konkurrenter. Våra kycklingproducenter harhögre kostnader än andra i EU 15. Jag behöver inteupprepa det, men det handlar om dieselskatt, energis-katt etcetera. Det är väsentligt högre kostnader änman har i de länder varifrån detta kött troligen kom-mer, nämligen och i övrigt. Vi hardessutom hårdare djurhållningsregler i . Manfår inte ha lika många kilo kyckling per kvadratmeteri som man får ha i konkurrentländerna inomEuropa.Jag hoppas att jordbruksministern använder allade verktyg som finns i ministerns verktygslåda för attkunna se till att åtminstone denna osundhet försvin-ner. På s. 2 i svaret säger jordbruksministern:"Förfarandet innebär att intekan ställa krav på salmonellatestning. Livsmedels-handlarna kan dock själva ställa krav" och så vidare.Jag tycker att departementet skjuter problemetifrån sig. Min fråga är: Tänker jordbruksministern setill att man ökar antalet stickprov för att komma åtdetta? Jag utgår ifrån att staten har den möjligheten.Vi har talat om vatten. Jag läste i en artikel för etttag sedan att vattnet också misstänks berikas medproteiner från gris och ko för att det i sin tur bindervatten ytterligare. Det står att hållerpå och undersöker detta. Hur skyndsamt går dettaarbete? Om man äter kyckling är det oerhört väsent-ligt att veta att man äter kyckling och inte får resterfrån vare sig gris eller ko i kycklingköttet. Jag skullevara tacksam för ett kompletterande svar på dessafrågor.Anf. 10 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi är alldeles överens om att svens-ka konsumenter ska ha säker mat. Vi är också överensom att det inte är acceptabelt med salmonella i tillexempel kycklingkött.Vi har varit framgångsrika i att hävda de svenskagarantier som vi fick i anslutningsfördraget. Vi hartill och med fått en utvidgning när det gäller maletkött av fjäderfä. Det finns ändå någonting positivt idetta.Dilemmat är att vi har fått en ny produkt, köttbe-redningar, som vi ju inte riktigt kände till när vi for-mulerade oss i anslutningsfördraget. Det är inte ac-ceptabelt att vi kan få in salmonella den vägen.