prot · GR0935 · 2003-11-25 00:00:00 — I den skriver han bland annat: Stora delar av präglas av arbetsplatser och butiker, och den stora efterfrågan på bostäder visar att många betraktar innerstaden som en attraktiv boendemiljö. Det finns ett stort intresse av att komplettera området med ytterligare bostäder, bland annat för att återskapa ett liv i staden under kvälls- och . Jag delar denna uppfattning. Särskilt besvärligt är det att med hänsyn till bullerriktvärdena få fram studentlägenheter i centrala lägen. Vidare skriver han: Man accepterar som en självklarhet att nya boende flyttar in i befintliga lägenheter. Det blir mot denna bakgrund svårförståeligt om ny- och tillbyggnad av bostäder inte alls tillåts i kvarter där man med öppna ögon accepterar att människor bor kvar och nyinflyttade kommer till i gamla lägenheter. Det sätt på vilket berörda myndigheter tillämpar riktvärden tar enligt min mening alltför liten hänsyn till dessa förhållanden. Jag kan bara hålla med landshövdingen i . Bostadsbyggandet stoppas bevisligen i beroende på . Men man kan också se det från en annan aspekt. Det kanske är så att en hel del bostadsbyggande aldrig når mer än tanken, för vem vågar dra i gång något stort projekt om man vet att det kommer att stoppas i sista stund av ? Miljöministern tycks inte vara beredd att bidra till att vi får tillväxt i eller att Socialdemokraternas vallöfte om 120 000 nya lägenheter ska förverkligas. Miljöministern borde vara lika bekymrad som jag är. Jag anser att regeringens politik faktiskt måste hänga ihop. Vi kan inte ha ministrar som pratar om tillväxt och om att bostadsbyggandet ska öka, medan andra ministrar gör allt för att hindra tillväxt. Men miljöministern har faktiskt en chans att göra någonting åt detta, en chans att bidra till att regeringen uppnår sina egna målsättningar, det vill säga tillväxt och 120 000 nya lägenheter. 46 (): har varit i just för att titta på bostäder. Det sista vi fick med oss handlade om hur man ska kunna få en bra miljö i . Där säger man uttryckligen att vi måste få miljömärkta bostäder, för det är ett sätt att förverkliga miljömål. Som jag ser det efter bland annat mitt arbete med miljöministern i och Habitat går det inte att göra några undantag för storstäderna när det gäller miljösatsningar. I stället behövs det här än mer miljöarbete. Att inte ha bostäder som främjar oss utan som vi i stället blir sjuka av kan ju inte vara något för en miljöminister att arbeta för, och det tror jag inte heller att hon gör. Bostäder har väldigt stor påverkan på miljön. Byggsektorn svarar för av den totala energianvändningen och av vattenförbrukningen. Det bästa sättet att åstadkomma mer miljövänliga bostäder är att lyssna in vad konsumenterna vill ha. Och konsumenterna har ett stort intresse av tydliga incitament för att sätta fart på den marknad som har att göra med miljöriktiga bostäder. När det gäller att handla livsmedel är möjligheterna desamma i stan och på landet när det gäller tydliga miljömål. Också när vi går och handlar andra produkter finns det tydliga miljömål så att vi kan välja vad vi ska handla. Men när det gäller hus har vi inte kommit så långt ännu att vi kan ha miljömärkning. En sådan skulle jag vilja se. När det gäller buller är det något som jag själv har drabbats av. Jag har till exempel väldigt svårt att höra debatten här , därför att jag har fått en bullerskada. Buller är inte heller någonting som vi som bor i storstäder kan undantas från. Buller är ett gissel. Buller ger koncentrationssvårigheter. Vi måste ju vara rädda om människorna. 47 Miljöminister (): Låt mig först som ett svar på inlägg säga att jag håller med om mycket när det gäller miljökvaliteten. Vi arbetar just nu med en utredning om byggnadsdeklarationer, vilka bland annat innehåller en del miljöaspekter som jag tror är intressanta i det här avseendet. När det gäller frågan om bullret i tror jag att jag faktiskt har talat om att jag gör precis det som de efterfrågar, nämligen vidtar åtgärder för att förbättra möjligheterna att bygga i på platser där det är svåra bullerstörningar. Rent sakligt lyder inte det här under , utan det regleras framför allt i plan- och bygglagstiftningen och de riktvärden i infrastrukturpropositionen som vi utgår från och som har beslutats av . Jag vill nu gå vidare utifrån infrastrukturpropositionen och de riktlinjer som finns där. De ger en hel del flexibilitet. Det står i propositionen att riktvärdena för buller inte är några rättsligt bindande normer utan ska vara vägledande för bedömningar med hänsyn till lokala faktorer och särskilda omständigheter i det enskilda fallet. De ska ses som långsiktiga mål. En utgångspunkt för tillämpningen av riktvärdena bör vara att de bör vid nybyggnad av bostäder samt vid nybyggnad och väsentlig ombyggnad av trafikanläggningar. Om det inte är möjligt att begränsa bullret utomhus bör, enligt propositionen, åtminstone inomhusbullret begränsas till de angivna inomhusriktvärdena. Det sägs också i propositionen att man kan behöva göra avvägningar just för kompletteringsbebyggelse i storstad. Det vi nu ser är att det behövs tydligare riktlinjer för hur de här avvägningarna för kompletteringsbebyggelse i storstad ska göras. En hel del avvägningar görs redan på ett framgångsrikt sätt. Det är inte så att byggandet i är stoppat på grund av detta. Ofta kan man bygga till exempel så att ett hus har en tyst sida. Därmed kan man klara detta. Man kan utforma bebyggelsen på ett sätt som gör att man tillgodoser målen. Det här har lyckats med på ett utmärkt sätt . Jag har själv varit i kontakt och diskuterat mycket med både och landshövdingen kring de här frågorna. Och jag är enig med de om att vi har ett problem här, därför att vill bygga fler mindre bostäder. Det kan vara svårare med de riktlinjer som finns att bygga mot tyst sida när det till exempel behövs större lägenheter. Därför vill vi nu ge ett uppdrag att se över tillämpningen, så att man också när man bygger nytt i storstäder på ett bättre sätt kan använda de tekniska möjligheter som finns , till exempel med fönsterkonstruktioner. Därmed kan man hitta en lämplig avvägning som gör att det blir rimliga bullerförhållanden, som man inte förhindrar byggande i , där bakgrundsbullernivåerna alltid är höga. Jag tycker att gör ett utomordentligt arbete i sin stadsplanering med att försöka förtäta och därmed utnyttja centrala lägen. Det är ur miljösynpunkt långsiktigt bättre än om man skulle breda ut bebyggelsen. Vi har allt intresse av att stötta det här arbetet på det sätt som också landshövdingen har efterfrågat. Det som vi nu arbetar med i är att ge bättre riktlinjer för att utifrån infrastrukturpropositionens diskussion om riktvärden kunna ge ett bättre redskap för dem som arbetar med de här avvägningsfrågorna dagligdags. 48 (): Jag tycker att svaret jag har fått är väldigt kluvet. Jag har frågat om man ska tolka på olika sätt beroende på om man ska bygga i staden eller på landsbygden och får till svar att detta ryms inom befintlig lagstiftning. Det betyder egentligen att miljöministern inte är beredd är att göra något. Ändå vet vi, oavsett vad miljöministern säger, att det är ett problem för bostadsbyggandet och att lägenheter faktiskt har stoppats. Som jag också tog upp finns det kanske byggande som aldrig kommer till stånd därför att det finns en osäkerhet om vad som kommer att hända. Någon kanske planerar ett byggande, men väldigt sent kommer det plötsligt fram att det inte får byggas enligt . Därför tycker jag att svaret är väldigt kluvet. Jag kan läsa att det står att man bereder något i , men står det i svaret att man inte behöver göra någonting eftersom allt jag efterfrågar ryms inom befintlig lagstiftning, vilket det bevisligen inte gör. Det säger nästan också miljöministern själv. Därför tycker jag att svaret är väldigt, väldigt kluvet. Jag har förstått att miljöministern möjligtvis förstår att hon ingår i en regering som vill ha tillväxt. Jag kan läsa ur regeringsförklaringen: Tillväxt kommer inte av sig själv. Tillväxten påverkas av skatter, villkor och regler. Ja, det är just precis det vi står och diskuterar: olika regler för att vi ska få tillväxt. För att vi ska få tillväxt behövs det bostäder, i alla fall här i och på en del andra orter i . Allt hänger alltså ihop. Det var det jag efterlyste att miljöministern faktiskt ska inse. får vi se om det kommer ut något gott av det här och om det kan bli ändringar. Men slutsats är fortfarande att de uttalanden som finns från om olika bullernivåer är mycket grumliga. De går inte att använda. Det leder till denna enorma osäkerhet, som vi måste komma ifrån. Det är det som jag efterlyser. Sedan ställde jag ju en fråga till, om vad miljöministern i övrigt var beredd att göra för att det ska bli lättare att bygga bostäder i storstäderna. Där får jag kanske mer glada tillrop än något annat. Att miljöministern delar min uppfattning hjälper inte bostadsbyggandet särskilt mycket. 49 (): Det skulle vara lite intressant att höra vad ministern lägger in i den här meningen, som finns i svaret: är förutsättningarna olika när man bygger på landsbygden, i städers ytterområden och i stadskärnor och därmed kan det finnas skäl att ställa något olika krav. Jag tolkar det som att det kan finnas skäl att till och med ha lite hårdare krav i städerna. Jag skulle vilja veta om miljöministern delar min åsikt om det. Jag skulle bara vilja lyfta upp två frågor, eftersom jag som andra interpellationsdeltagare har väldigt kort talartid. Den första är ventilationen i våra hus. Jag tror att de flesta av oss skulle må väl av att titta på hur man byggde förr, hur man byggde ute på landsbygden, var man placerade husen, vilket väderstreck man använde, hur man ställde hus ganska högt upp för att verkligen ta till vara de naturliga förutsättningarna. Det tror jag att vi stadsbor som jag numera är också skulle må bra av att ta med i beräkningen. Sedan är jag jättenoga med här i , den som är så viktig. Det är den enda vi har i , och den kan vara ett föredöme i andra länder. Hur kommer man att ta vara på den? Det tycker jag också är oerhört viktigt. Grönområden har inte bara den betydelsen att de är vackra. De har faktiskt också de betydelsen att de rensar luften. Detta vet ministern väl. Men jag vill från håll stryka under detta. Det gäller att vara aktsam om miljön även i storstaden. Även de barnbarn som bor här måste kunna ha ett att se fram emot . 50 Miljöminister (): Det var många frågor . Mitt svar är inte kluvet. Låt mig klargöra vad jag menar när jag säger att det inte finns skäl att gå in i lagstiftningen, att det inte finns skäl att gå in i själva eller plan- och bygglagstiftningen. Vad vi här har att göra är just det som efterfrågar. Vi måste se på tillämpningen. Det ska inte vara grumligt och oklart vad det är som gäller i fråga om de här riktvärdena. Det är det uppdraget vi nu förbereder, att klarlägga detta. Sedan har vi inte olika lagstiftning för stad och land i på något område. Däremot har vi en lagstiftning som möjliggör att man avväger i varje enskilt fall. Då kommer vi in på fråga om vad vi menar med att man avväger i olika fall. Det är nog snarare så att man kan ställa större krav i en miljö där det är lättare att uppnå de här miljökraven. När vi ser på planer Hur tätt kan vi bygga? Hur mycket sol släpps in på gårdarna? Hur mycket buller är det? är det naturligtvis så att finns det möjlighet att lägga ett hus så att man minskar bullret och ger ordentlig solinstrålning i alla lägenheter gör man det. Då kräver man det. Men är det inte möjligt, till exempel mitt inne i , får man minska kraven. Men vi har också en undre ribba, något som vi inte ska gå under för miljöns och människors hälsas skull. Ventilationsfrågorna, kan jag bara kort säga, är oerhört viktiga. Vi har lagt ut ett uppdrag för en utredning av den obligatoriska ventilationskontrollen, bland annat för att se till att detta fungerar. Det är en del av vårt fortsatta arbete med inomhusmiljön. När det gäller kan jag berätta att vi precis givit i uppdrag till att samordna förvaltningen av vår nationalstadspark med alla aktörer för att på ett bra sätt få en långsiktig förvaltning av denna värdefulla park. Vi har också från regeringens sida på en rad andra sätt försökt värna denna tätortsnära natur. Bland annat kan kommunerna söka pengar för kommunala naturvårdsprojekt som framför allt inriktas på att vi ska skapa grönområden nära platser där människor bor. Vi är alltså helt överens om att detta är viktigt. Låt mig avslutningsvis säga att det över huvud taget måste finnas en bredd i åtgärderna för att komma åt bullerproblemen i storstäderna. Det handlar om att bygga på ett bra sätt, att vi lär oss att bygga så att vi också klarar ett högre bakgrundsbuller. Det kan ske på olika sätt. Det kan ske med en bättre byggteknik, men det kan också till exempel ske genom att vi bygger bostäderna högre upp, så att de ligger högre upp från gatan. Det finns en lång rad sätt att arbeta på. Men vi måste också arbeta med hela stadsmiljön för att komma åt bullerproblemen. Här är det intressant att se att har lagt fram ett förslag om åtgärdsprogram för som framför allt inriktas på hur vi ska klara miljökvalitetsnormerna för luften men där många av förslagen också skulle bidra till mindre buller i . Det handlar om åtgärder som restriktioner för den tunga trafiken, trängselavgifter och så vidare. Det finns en lång rad åtgärder vi kan vidta för att minska bullret. Det handlar om hela stadsmiljön. Det måste vi också komma ihåg. 51 (): hinner vi inte diskutera trängselavgifterna. Det kanske är tur det, för där har vi absolut inte samma uppfattning. Jag är inte lika övertygad som miljöministern om att det inte behövs någon ändring av . Det är väldigt rättsosäkert att ha en lagstiftning som ger utrymme för så många olika tillämpningar. Man kan tolka den så olika. Det är rättsosäkert, som jag säger. Hur mycket byggande kommer inte till stånd annat än i tanken just för att man inte vet vad som gäller? Miljöministern säger att det bara är tillämpningen vi ska se över. Jag är inte säker på att det är så enkelt att man bara kan se över tillämpningen. Jag kan direkt säga att jag absolut inte delar åsikt att vi ska ha hårdare krav i än någon annanstans i . Det är trots allt andra förutsättningar om man bor i en storstad. Bor man i en storstad vet man att det finns lite buller. Det kan bara vara människor som är ute och pratar som man hör på ett annat sätt än om man bor på landet. Jag bor från . Det enda jag hör är kråkor och skator. Men jag skulle ändå mycket väl kunna tänka mig att bo i staden. Det är något man väljer. Man kan alltså inte ha hårdare krav i än någon annanstans. Tvärtom måste man nog lätta på kraven. Där tycks miljöministern och jag vara överens. Vi får se vad som kommer fram beträffande det som ska ses över och om det är tillräckligt för att vi ska få bättre bostadsbyggande i , i innerstaden i och naturligtvis också i andra storstäder. 52 Miljöminister (): Låt mig säga att hela plan- och bygglagstiftningen är en lagstiftning där man väger olika intressen mot varandra och där vi i det enskilda fallet inte kan veta exakt vad utfallet kommer att bli. Vi har en lång prövningskedja. Det vi nu gör, och som är viktigt inte minst för bostadsbyggandet i som jag nämnde, är att vi ser över plan- och bygglagstiftningen i dess helhet och hela prövningsordningen för att se om vi kan göra den effektivare. Men vi kommer aldrig att komma ifrån att vi kommer att få göra bedömningar från fall till fall. Det kan behövas tydlighet på vissa punkter. Som jag sade behöver det framför allt finnas en tydlighet i de fall där vi vet att det finns en undre ribba som vi absolut inte under några förhållanden får underskrida. Detta gäller till exempel vissa kemikalier, vissa farliga ämnen i luften. Detta innebär faktiskt större problem för än bullret. När det gäller bullret har vi ett riktvärde. Det är inte lika skarpt som ett gränsvärde. Därmed finns det också en flexibilitet, och det tror jag att de flesta är tacksamma för. Det ger större möjlighet att bygga. Jag vill nog ändå vidhålla att vi har en lagstiftning, plan- och bygglagstiftningen, som framför allt är relevant när det gäller bullret. Det är en sådan typ av lagstiftning. Vi kan göra den bättre, och det ska vi arbeta med. Det är en viktig del. Det blir också mitt svar på andra fråga, om vad vi gör för att underlätta byggandet i . Jag tror att just en mer effektiv prövning enligt plan- och bygglagstiftningen är en god hjälp. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § Svar på interpellation 2003/04:72 om StockholmMälardalsregionen 53 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utjämna situationen för kommunerna i och i nära anslutning till samt vad jag avser att göra för att kommunerna i och i nära anslutning till på bästa sätt ska kunna samarbeta om bostäder, kommunikationer samt arbetsplatser. Jag vill inledningsvis poängtera att regeringens åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet är riktade till samtliga tillväxtregioner som har bostadsbrist. Om kommunerna runt uppfyller dessa villkor omfattas de således av regeringens åtgärder. ger uttryck för att man bör stimulera bostadsbyggande i kommuner utan bostadsbrist för att skapa tillväxt. Man kan ju ifrågasätta om det är rätt väg att gå. Byggandet av bostäder kan inte föregå tillväxt, i annat fall riskerar ännu fler kommuner att få problem med tomma lägenheter. För att hjälpa kommuner som behöver omstrukturera sina bostadsföretag på grund av bostadsöverskott har regeringen som bekant inrättat . Att stimulera bostadsbyggande i icke-tillväxtregioner vore enligt min mening riskabelt. För att främja tillväxt borde väl snarare kommunerna runt utveckla sitt samarbete ytterligare. Regeringen försöker på olika sätt att främja samverkan. Men ytterst är det kommunerna själva som initierar kommunalt samarbete. Ett sådant samarbete kan naturligtvis i förlängningen även omfatta bostadsförsörjningen. finns det ett etablerat samarbete mellan länsstyrelserna med koppling till kallat Fördel StockholmMälarregionen. Projektets övergripande syfte är att ta fram kunskapsunderlag om regionens långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Det finns även en ideell intresseorganisation för kommuner och landsting kallad , som har till ändamål att främja utvecklingen av StockholmMälarregionen. Avslutningsvis vill jag peka på att det inte finns något som hindrar att kommunerna i nära anslutning till samarbetar med kommunerna i . Förbättrad infrastruktur och pendlingsmöjligheter har gjort att regionen successivt har blivit större. 54 (): Tack, statsrådet, för möjligheten att få diskutera problematiken gällande tillväxtorter och icke-tillväxtorter. Min ambition med den här interpellationsdebatten är att lyfta fram de kommuner som är så att säga i gränslandet till den expansiva delen i . Det är kanske naturligt att jag lite grann fokuserar på mitt hemlän där det handlar om Tierps, och kommuner och faktiskt även i någon mån om kommun. Först vill jag kommentera svaret från ministern och rätta till något som jag tror är ett misstag. Jag har inte haft för avsikt att framföra något krav eller liknande som kan tolkas som att jag anser att staten ska stimulera bostadsbyggande i kommuner som har bostadsöverskott. Det är en villfarelse som ministern har fått. Vad jag säger i den här interpellationen är att det inte kan vara bra för tillväxten i den här regionen att ensidigt fokusera på de orter där det finns trängselproblem. Med det menar jag att ministern borde höja blicken och se över hela regionen och även se möjligheterna hos grannkommunerna till de expansiva delarna av . För att vi inte ska komma ännu mer fel i den här debatten vill jag redan nu säga att jag tycker att det är oerhört viktigt att StockholmUppsalaregionen tas till vara och att det är lika viktigt att det råder ett positivt tillväxtklimat här som att det ska göra det ute i landet. Något annat är fullständigt främmande för mig. I det sammanhanget skulle jag vilja säga att jag saknar en debatt här i där man tittar just på den här regionen och på den konkurrens som egentligen inte finns med övriga . påpekas att det finns ett konkurrensförhållande. Vi i den här regionen konkurrerar framför allt med städer i . I min hemkommun arbetar man aktivt med detta. Det handlar väldigt mycket om huruvida företagarna kommer att placera sig i eller om de kommer att placera sig i eller någon annanstans. Det handlar om huruvida vi har bostäder i så att vi kan erbjuda folk att bo i . Men det har vi inte i tillräcklig omfattning. Jag tycker därför att man ska vända blicken åt det hållet. Egentligen är det inte riktigt det som min interpellation handlar om. Den handlar om . Jag tycker att det är viktigt att man tittar på kartan över . Det gäller även meddebattörerna. Det finns en närhet till för kommun som ligger längst österut. Där har vi också en problematik, nämligen att vi har en väldigt fin hamn i som skulle kunna avlasta och minska miljöproblemen här. Där har man faktiskt till och med bostadsproblem. Man behöver fler bostäder i . Man kan på kartan se att vägen dit är väldigt krokig och krånglig. , som ligger högst upp, erbjuder människor att pendla dit. Och man har lyckats ganska bra med det. Man har en vacker natur och en lugn miljö att erbjuda. Jag skulle därför vilja lyfta fram detta och att man skulle kunna införliva dessa kommuner på ett sådant sätt att de kan ge möjligheter även för och att man inte bara ser det som är omöjligt. Slutligen har vi som väldigt gärna vill tillhöra länet, som också har sin arbetsmarknad och som klart och tydligt säger att man behöver den här regionen. Stockholmarna i säger också att man behöver landsbygdskommunerna. Det är på detta som jag vill fokusera. 55 (): Jag tycker att det är bra att har ställt den här interpellationen på ett sådant sätt att den handlar om någonting annat än bara . Den här regionen utmärks av att folk reser väldigt mycket över de administrativa gränserna i hela . Och det är en mycket stark tillväxt i den här regionen. Sedan Storstockholmslandstinget bildades har bara vuxit med 400 000 människor, från 1,5 miljoner till 1,9 miljoner. Även har god tillväxt. Man har också god tillväxt i och i län. Man måste se regionen som en helhet. Det gör de människor som bor här. Jag ska börja med att vara självkritisk. Jag är själv inflyttad till från det vackra . Jag har dock bott här . Det finns ett grundläggande problem i beslutsstrukturen i den här regionen. Den består av så många olika delar. Statsrådet räknar upp , Fördel StockholmMälarregionen och så vidare plus i fyra län och 25 kommuner bara i varav en stor kommun. Det finns ingen politisk kraft i den här delen av landet. Detta är någonting som jag menar att man måste se över. Det har man gjort i , och det har man gjort i . Och om man ska vara självkritisk är det tyvärr på det sättet att vi inte har motsvarande kraft i den här delen av landet. Jag vet inte riktigt hur man ska göra. Om man tittar på resandeströmmarna och ser som centrum i den här regionen kan man se att vi nu har goda kommunikationer till . Det är massor med människor som reser dit. Man kan mycket väl bo i och . Man kan bo i och . De är vid det här laget starka tillväxtorter. Detta beror på en sak, herr statsråd, nämligen att de äntligen har fått goda kommunikationer. Det är lika lätt att bo i och jobba i respektive tvärtom som att bo i yttersta delarna av eller någon annanstans i . Det här måste man få någon rätsida på. Som jag sade i början av mitt anförande har den politiska strukturen inte klarat detta. Man måste komma ihåg att runt finns av landets alla kollektivtrafikresenärer men att av allt transportarbete i fråga om personer försiggår i denna region. Vi har av befolkningen men tyvärr av strukturanslagen. Detta blir ett långsiktigt problem.