prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Personligen tror jagatt införandet av kilometerskatt kommer att bli nöd-vändigt nu när avser att frångå eurovinjett-systemet.Eftersom vi vill minska vägtrafikens utsläpp avkoldioxid och växthusgaser finns det inga skäl attsänka skatterna på diesel och bensin. Jag vill ocksåpåpeka att drivmedelspriserna även styrs av en kom-mersiell komponent. Det är viktigt att se över hurvägtrafikens miljöbelastning kan minskas genom att istörre omfattning introducera koldioxidneutrala driv-medel.Vi socialdemokrater menar att det bör göras ensatsning på forskning och utveckling i syfte att sänkaproduktionskostnaderna för alternativen. Skattesy-stemet bör också bidra till ett gynnande av alternativadrivmedel.Herr talman! för sedan en lång tid tillbakaen restriktiv alkoholpolitik som syftar till att begränsaalkoholens skadeverkningar genom att hålla neretotalkonsumtionen. Detta sker främst genom en kom-bination av höga skatter och restriktioner som påolika sätt begränsar tillgängligheten. Också informa-tion, opinionsbildning och behandlingsinsatser äråtgärder som vi förordar.Med denna restriktiva politik har lyckatsbättre än många andra länder med att hålla nere dealkoholrelaterade skadorna som en överkonsumtionmedför. Det finns tydliga samband mellan tillgäng-lighet, pris, konsumtion och skador.I den nationella handlingsplanen för förebyggandeav alkoholskador finns förslag till åtgärder för attSverige fortsättningsvis även med höjda införselkvo-ter ska kunna behålla målet om att begränsa alkoho-lens skadeverkningar och att minska den totala kon-sumtionen.Det är viktigt att motarbeta illegal införsel av al-koholdrycker. För tullen är detta en prioriterad upp-gift. Vi får inte falla undan för kriminalitet och andradestruktiva krafter.Herr talman! Flertalet av de frågor som tas upp ireservationerna är föremål för utredning,översyn och överväganden inom regeringen. Vi frånutskottsmajoriteten anser att reservationerna av denanledningen inte ska föranleda någon åtgärd. Jagyrkar därmed bifall till förslagen i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag ska hålla mig ganska kort. Jagtror att vi är överens om att man måste göra en över-syn inom EU, så den delen kan vi lämna därhän.Jag har en fråga om jordbruket. har väl-digt hög kvalitet på sina livsmedel. Problemen medsvenskt jordbruk är små jämfört med andra länder.Sverige har ju världens renaste miljödiesel som an-vänds både av åkerier och av lantbruket. Denna mil-jödiesel har något sämre effekt, vilket innebär att manmåste ha några procent mer volym för att få ut sammaeffekt.Då är min fråga till : Kommerstatsministern att infria sitt löfte att svenskt jordbrukska få en prisneutralitet när det gäller dieselskatten?Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag är inte övertygad om att statsmi-nistern har sagt att det svenska jordbruket ska varaprisneutralt med hela världen. Vad han har pratat omär att vi ska ha samma möjligheter till konkurrens.Även inom jordbruket är det många olika frågorsom spelar in. Vi har vissa beskattningar på vissaområden. Danskarna har beskattningar på andra om-råden som gör att deras produktion kanske blir dyrarepå grund av dessa. Det pågår en debatt i därman säger att man måste få samma förmåner somjordbruket i har.Jag är övertygad om att statsministern kan levaupp till sina uttalanden. Men vad det leder till vet juingen av oss. Jag vet inte exakt vad han menade.Anf. 76 () replik:Herr talman! Eftersom vi ska premiera alternativabränslen som har bättre effekt på miljön ska de ocksåha lägre pris. Fossila drivmedel har väldigt fin kvali-tet i . Vore det då inte rimligt att man åtmin-stone på drivmedelssidan premierade lantbrukarna såatt de har neutrala kostnader för sina drivmedel?Många - särskilt i glesbygden - har kanske intesina åkerlappar intill varandra utan de måste köravissa sträckor för att kunna bearbeta de olika arrende-na. Vore det då inte skäl att införa åtminstone denkonkurrensneutraliteten jämfört med utländska när-ingar?Anf. 77 () replik:Herr talman! Personligen tycker jag inte att vi skarusa i väg och förändra någonting. Vi befinner oss ien situation där vi ser att våra inkomster och skatterinte räcker till för våra utgifter. Då ska vi vara väldigtaktsamma med att göra förändringar som minskarvåra inkomster.Anf. 78 () replik:Herr talman! I sitt anförande sade att punktskatterna hade två syften, dels att finan-siera välfärd, dels att bidra till god miljö och folkhäl-sa. Jag instämmer helt i det, men jag är tveksam tillom det är detta som verkligen gäller när det börjar attbli trångt i budgetarbetet för Socialdemokraterna.Som jag sade i mitt anförande verkar man vararädd för att volymen på alternativa drivmedel skullebli för stor, vilket skulle innebära ett för stort skatte-bortfall.Regeringen har ju en skattestrategi för alternativadrivmedel. Det finns ett mål i EU om att 2020 ska20 % av det som vi har som drivmedel utgöras avalternativa drivmedel.Min fråga är då: Kommer det att räcka med denstrategi som finns? Jag är övertygad om att detbehövs en långsiktig skattebefrielse för alternativadrivmedel.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det är helt klart att vi behöver enlångsiktig strategi. Inte heller här får man rusa i vägutan att göra analyser. fick vi iskatteutskottet information om vad som egentligenhänder med inblandningen i bensin eller diesel. Manvisste inte så särskilt mycket om det. Man ansåg attvissa procentsatser med inblandningar gjorde attdrivmedlet blev skadligare än ren bensin eller diesel.Man måste vara försiktig och se till att saker ochting utreds och analyseras så att vi kan få svar påfrågorna: Vad är det lämpligt att blanda i? Vilka äm-nen är lämpliga att blanda i och till vilka volymer?När man väl vet detta kan man se till att det bliren bra prisbild och en bra beskattning på de drivme-del som kan användas.Anf. 80 () replik:Herr talman! reducerar dettatill en fråga om hur mycket man kan blanda i och vadman kan blanda i. Det viktiga är att det finns en tydligstyrning för både miljö och hälsa. Vi har till exempelfortfarande straffbeskattning av dieselbilar trots attdet finns mycket som pekar på att de inte är skadliga-re hälsomässigt än bensinbilar. Men det är en annanfråga.Vi måste våga se att en introduktion av biodriv-medel kan minska skatteintäkten för drivmedel, mendet kan öka skatteintäkterna på andra områ-den. Produktionen av etanol från skogsråvara ellerlantbruksråvara kan bidra till fler arbetstillfällen ochökade skatteintäkter i , och det är väldigt bra.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är vågat att säga ska våga göra saker utan att veta om det är bra.Det är en farlig väg.Vi ska vara klara över att om vi ska blanda i någranya ämnen i drivmedlen då ska vi veta att de är ofar-ligare än drivmedlet i sig. Innan vi vet det exakt skavi inte stimulera till någonting sådant.Vi vet nu att upp till en 5-procentig inblandningkan man ha av etanol. Det går bra. Det stimulerar vifaktiskt i . Vi har ju tillsammans med Center-partiet exempelvis diskuterat fabriken som finns utan-för . Det finns verksamheter uppe i Örn-sköldsvik, och det finns verksamheter på andra hålldär man framställt etanol på ett bra sätt hitintills.Fram till dess att vi får konkreta besked om vilkainblandningar man kan ha i de drivmedel vi använderska man vara väldigt, väldigt försiktig, tycker jag,med vad man gör för någonting.Anf. 82 () replik:Herr talman! Av anförandeförstår vi att han inte är någon vän av att rusa i vägmed beslut. Men det är klart att när det brinner i far-stun då bör man kalla på . När det gällerklimatpolitiken kan vi inte vänta.Jag har inte yrkat på reservation 2, men jag tänkergöra det nu för att ge möjlighet för attrösta för reservation 2, som handlar om klimatpoliti-ken. En mycket viktig sak i det här sammanhanget ärnämligen att vi inte kan vänta med att vidta åtgärderför att minska koldioxidutsläppen. Jag förstod av P-OSvensson att han är stark vän av en kraftfull miljöpo-litik, men när det gäller just utsläppen av koldioxidhar Socialdemokraterna och , av alla,inom ramen för EU sett till att man inte ska kunnafatta beslut på skatteområdet som gäller miljöskattermed en majoritet.Jag tror att det hade varit bra om P-O Svenssonoch hans partikamrater hade bytt åsikt här, om hanhade haft samma åsikt i verkligheten som han har idet som heter klimatkommittén, där även Socialde-mokraterna vill ha en mer kraftfull politik och tyckeratt man nog kan byta politik. Jag förstår att detta inteär någon fråga som berör dem som inte alls vill varamed i EU. Men och jag, som är varmavänner av en kraftfull Europapolitik på miljöområdet,måste se till att vi har de verkliga instrumenten. Vikan inte vänta med att släcka när det brinner i farstun.Anf. 83 () replik:Herr talman! Det är alldeles rätt. Det ska man integöra. Det vore dumheter. Men det vore också dum-heter, tycker jag, att överlämna möjligheten till enöverstatlighet när det gäller skatterna. De är jättebranär de är nationella.Tänk, , på vad som skulle händaexempelvis på alkoholpolitikens område om en majo-ritet i EU finge bestämma. En majoritet i EU haringen skatt alls på exempelvis vin eller liknande. Skavi överlåta även detta till de här länderna att bestäm-ma över oss? Nej, det tycker inte jag. Skatterna skabestämmas nationellt.Anf. 84 () replik:Herr talman! Jag håller helt med P-O Svenssonom att man måste skilja på immissioner som ärgränsöverskridande. Alkoholskatterna är absolut integränsöverskridande på det sättet. De rör sig inte övergränserna. Ångor kommer visserligen från sprit ochkan röra sig över gränserna, men de kan vi nästanbortse från. Däremot koldioxid, svaveldioxid och såvidare är någonting annat. Det är immissioner. Det ärpå det området som jag menar att det behövs enmycket mer kraftfull politik i än vad vi harnu. Man kan inte fatta beslut någonstans och ett en-staka land kan motsätta sig ett sådant här beslut. Detär därför jag yrkar bifall till reservation 2, så nu har nichansen att rösta för en kraftfullare miljöpolitik.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag och har olikauppfattningar. Jag säger som jag har sagt: Vi ska inteöverlåta skattepolitiken till något majoritetsbeslut.Den ska vara nationell helt och hållet.Anf. 86 ()replik:Herr talman! Eftersom också togupp frågan om alkoholbeskattningen, vill jag ställa enfråga till honom om den. ökar införseln av al-kohol kraftigt med de nya införselreglerna. Samtidigthar vi den något egendomliga situationen att ävenSystembolagets försäljning ökar. Det gör att dentotala konsumtionen av alkohol under de senaste årenhar ökat ganska kraftigt i vårt land.Det är uppenbart att det krävs andra åtgärder änatt förlita sig och tro på prismekanismen för att hållatillbaka totalkonsumtionen. Det finns en tendens tillatt man tror så mycket på priset att man försummar deövriga åtgärderna: att utveckla alkoholfria miljöer,att få en annan attityd och att minska antalet brottsom har samband med alkohol, inte minst på trafik-området.Men befinner vi oss i det läget att införselreg-lerna är under förändring, och vi befinner oss i Sveri-ge med övergångsregler. Införseln kommer att kunnaöka ytterligare väldigt mycket. Det leder till att Sy-stembolagets försäljning, inom ramen för en minskadkonsumtion som vi kan hoppas på, kommer att mins-ka. Skattebasen flyttar utomlands.Min fråga till är: Menar regerings-partiet verkligen att man inte avser att trygga skatte-basen på alkohol, alltså att alkoholbeskattningen skerinom landet? Eller ska vi exportera våra skattein-komster?Anf. 87 () replik:Herr talman! Skulle man följa skulle ju alkoholskatten vara noll, därför attdå finge vi naturligtvis sälja oerhört mycket. Dåskulle danskar, finländare, tyskar och alla åka hit ochköpa alkohol. Det kan ju inte vara vårt syfte att försö-ka hålla uppe en industri med en dålig alkoholpolitik.Vi i det här utskottet kan påverka priset genom skat-ten, och det ska vi göra. Skatten ska vara på en högnivå.Anf. 88 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är en konstig dis-kussion, för det är väl ingen som har förespråkat dentypen av politik. Vad man förespråkar är en anpass-ning av våra skattesatser till vad som kan vara lämp-ligt för att vi ska kunna behålla skattebasen inomlandet. På samma sätt är det i bryggerinäringen ilandet. Vad är det för vits med att exportera de ar-betstillfällena till utlandet när vi lika gärna kan bryg-ga vårt öl här i ?Anf. 89 () replik:Herr talman! Det är ingen riktighet i det som Len-nart säger. Vi exporterar ju inga jobb. Bryg-gerinäringen i går utan tvekan bra. Det säljslika mycket pilsner på och på andra ställensom det har gjorts tidigare. Försäljningen har inteminskat någonting. Vad som är problemet är att in-förseln dessutom har ökat, trots att vi säljer likamycket i . Det är ett stort problem.Anf. 90 PER ():Herr talman! har vi debatterat punktskatter ochenergiskatter i snart eller i alla fall en ochen halv, och ändå har man inte nämnt det arbete somfaktiskt har gjorts på energiskatteområdet, nämligendet betänkande som lades fram av i måndags.Kristdemokraterna säger i en reservation: Vi anseratt det är dags att ta ett helhetsgrepp på energiskatter-na och tillsätta en energiskatteutredning. Jag vill dåän en gång påpeka att lade fram sitt betänkande. Det finns enhel del i det som är mycket intressant och bra. Detinnehåller också förslag till åtgärder som inte är såbra men som vi är tvingade att vidta på grund avdomstolsutslag.Det är väldigt intressant att när vi debatterar ener-giskatter, skatter och betänkanden över huvud tagethar man ett behov av att reservera sig, ävenom reservationerna är långt ifrån den verklighet somfinns. Jag kan läsa igen vad skri-ver: Vi ska ha en energiskatteutredning. Är det nå-gonting som har utretts och som är klart, så är detju detta. Kan ni inte förnya ert arbetssätt lite grannoch i stället komma med förslag och arbeta konstruk-tivt? Nej, det politiska arbetet mäts i antal reservatio-ner, och det är lite beklagligt, tycker jag.I den modell som Skattenedsättningskommitténhar lagt fast finns väldigt många positiva saker. Medden som grund för lagstiftningen kan vi faktiskt höjakoldioxidskatten, inte bara för hushållen utan även förindustrin. Det finns en begränsningsregel i detta somgör att det inte drabbar den energiintensiva industrin.Samtidigt kan vi alltså skatteväxla på ett sätt som intehar varit möjligt förut.Allting har ett pris, och här är det att man föreslåratt energiskatten ska tas bort för övrigsektorn, det villsäga tjänstesektorn. Det är naturligtvis ett problem,inte minst finansiellt. Men vi är på väg att få ett ener-giskattesystem som är överskådligt, enkelt och klartoch där samma regler gäller för hela näringslivet. Detär någonting som är ganska unikt.Sedan har jag roat mig med att läsa reservationer-na. Det är väldigt roligt. I en reservation från Krist-demokraterna säger man att man ska öka koldioxid-beskattningen för att minska växthuseffekten. Sedanfinns det två reservationer där man vill sänka skattenpå diesel och bensin. Det är att inta flera positionersamtidigt, och det är inte särskilt hederligt. Är växt-huseffekten ett problem? Ska man öka CO2-beskattningen, eller ska man sänka beskattningen?Det är ju det ni säger. Ni säger att den ska ökas, ochni säger att den ska sänkas. blir man lite förvå-nad.Sedan har vi detta med överstatlighet och EU. Omdet är någonstans man skulle förespråka överstatlig-het är det just inom miljösektorn. Men, , det finns ju ett litet problem när det gäller CO2-beskattningen. Är vi verkligen beredda att gå in medöverstatlighet på miljöområdet när det gäller CO2?Gunnar sade ju själv att av CO2-utsläppen inte regleras genom att EU fattar beslut. Ärman beredd att vidta en sådan åtgärd som överstatlig-het när av problem kommer att vara kvar? Detär, som har sagt, väldigt viktigt att vifår behålla de nationella besluten över skatterna. Omdet hade kunnat ge verksamma effekter skulle jag hakunnat tänka mig att diskutera överstatlighet när detgäller miljöskatterna, men när ändå hamnarutanför är inte jag beredd att skicka i väg frågorna tillBryssel. Då värnar jag det svenska självbestämman-det.Sedan tycker jag att det har förts en väldigt intres-sant diskussion om alkoholskatten och alkoholpoliti-ken. Alkoholen är gränsöverskridande. Det ser vi ju.Om man ställer sig vid bron i kan man genomokulär besiktning konstatera att det finns en hel delgränsöverskridande alkohol. ochGunnar representerar ytterlighetsuppfattning-arna. Men problemet är att vi ska försöka få en opti-mal beskattning. Det är inte lätt att komma fram tilldet. Därför behöver detta ta tid. Det är möjligt att denya införselkvoter som kommer kommer attinnebära att man får börja fundera var skattenivån skaligga för att den ska vara optimal. Det viktigaste avallt är se till att vi har en skattenivå som gör att viockså kan behålla Systembolaget.Hittills har vi inte drabbats på grund av våra högaalkoholskatter. Det är möjligt att man får förändrastrategin en aning . Men att drastiskt sänkaalkoholskatterna just nu skulle troligen få den effek-ten att den inhemska konsumtionen skulle öka ytterli-gare.Det är roligt att läsa moderata reservationer också.Nog fasingen får de in restaurangmomsen även i dethär betänkandet om punktskatter, trots att alla här ikammaren vet att vi inte kan göra någonting åt restau-rangmomsen. Det skulle möjligen gå om vi sänkermomsen generellt sett. Då kan vi få ned den, men vifår inte sänka den. Det står i artikel H i sjätte mervär-desskattedirektivet. Det är en intressant läsning. I dethär punktskattebetänkandet lyckas tilloch med få in sänkt restaurangmoms i en reservation.Det är inte dåligt, tycker jag, även om det är lite tja-tigt.Sedan har vi ett särskilt yttrande om avfallsskat-ten. Det pågår ett arbete när det gäller avfallsskatten.Jag tror att det är sammanträde på något depar-tement där man håller på och finslipar på hur man skagöra med förbränningsskatt och så vidare. Det pågåralltså ett arbete.Det pågår också ett arbete kontinuerligt när detgäller miljödrivmedel. Det är som P-O Svenssonsäger att man måste vara lite försiktig, men det arbe-tet kommer att fortsätta. Det arbete som läggs nedsyftar till att vi ska öka andelen miljödrivmedel. Härgäller det bara att se till att man har bra underlag närman tar fram besluten. Därför måste den processen fåta den tid den tar.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 91 () replik:Herr talman! Det är så här en glädjeatt få önska Per godmorgon. Vi andra hardiskuterat skatteutskottets betänkande nr 11. Underden debatten har också nämnts, menden får bli föremål för en annan debatt.Nu är inte längre ordinarie leda-mot av skatteutskottet. Det här betänkandet justeradesden och betänkande komden . Det är väldigt svårt för utskottet att tamed allt som står i betänkande närdet kom ur trycket . Detta var merformella saker.Jag skulle vilja ta upp den fråga som jag har dis-kuterat här tidigare, nämligen överstatligheten ochimmisionerna. Jag lade särskilt märke till att herrRosengren sade om man skulle förespråka överstat-lighet. Det är väldigt intressant om man skulle göradet. Hur är det med ? Vill ni ha över-statlighet eller inte? Just ordet "om" öppnar ju bådavägarna.Även om det är alldeles riktigt som Per Rosengrensäger att det bara gäller av utsläppen av koldi-oxid - det finns ju andra sorters utsläpp också som vikan lämna därhän - som kommer från EU-länder ellerblivande EU-länder, tycker jag att det är en så storandel att det behövs en mycket kraftfull klimatpolitikinom den här regionen. Då menar jag att överstatlig-het är absolut nödvändigt. Vi kan inte nöja oss medatt ha en klimatpolitik bara för till exem-pel. Det går inte. Vi måste ha lite större perspektiv.Jag är enig med Per om Systembola-get, men jag är väldigt noga med varför vi ska ha ettstatligt monopol. Det handlar om att förhindra detprivata vinstintresset. Det är väldigt viktigt att vetavarför vi har det här statliga monopolet.Anf. 92 PER () replik:Herr talman! Jag instämmer helt i det sista.Folkpartiet har faktiskt haft en representant iSnedkommittén. Hela det grundläggande konceptethar varit känt för kommittéledamöterna i säkert . Jag tycker att när man skriver sinareservationer bör man ta hänsyn till hur det ser ut ochhur långt man har kommit i vissa arbeten.Vi har skrivit i något dokument att vi skulle kunnatänka oss överstatlighet på miljöområdet, precis somjag sade. Men vi är inte beredda att införa överstatlig-het i den här typen frågor när det bara klarar av 40 %av problemen.Ska man, som säger, klara miljö-problemen måste det till något mer än EU. Man måstehitta andra forum, där man får med framför allt - somGunnar sade - den största boven i världenjust , kanske inte bara när det gäller miljöpolitikenutan också när det gäller lite annat, nämligen USA.Då får man skapa ett forum som innefattar mer änEU.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag håller med om att det vore bättreom man fick med flera länder än de som är med i EU,men man måste börja någonstans. Jag menar att EU -som det står i reservation 2, vilken jag inbjuder PerRosengren att rösta för - innebär en start för Sverigeatt inte agera alldeles självständigt. När Per Rosen-gren nu har chansen säger han att det krävs en annanöverstatlighet. Vilket annat överstatligt organ än EUfinns inom synhåll i det här sammanhanget?Jag kan faktiskt inte se någon sådant organ. Är eller eller någon annanorganisation som kan agera överstatligt när det gällerimmissioner, till exempel i form av koldioxidutsläpp iEuropa?Anf. 94 PER () replik:Herr talman! Jag har inte pratat om överstatligheti form av andra organisationer utan jag har sagt måste hitta forum och inleda ett samarbete.Miljömötet i var ett sådant forum, men manfick tyvärr inte med vissa länder på överenskommel-sen där. Det är ett jätteproblem att över huvudtaget inte har något miljösamvete. Det största inter-nationella problemet på miljösidan är ju att intehar insett vilka miljöproblem som finns och som deockså själva har.Det ska dock inte vara någon överstatlighet.Grunden är att allting ska bygga på samarbete och med hjälp av argument ska få länder att inse attvi nu ska jobba gemensamt för att klara det grund-läggande problemet. Jag tror också att vi kan varaeniga om att det grundläggande problemet på miljösi-dan är växthusproblematiken. I det sammanhanget ärdet ett land som bromsar i allra högsta grad, och deträcker då inte med de beslut som EU fattar.Vi är i nuvarande läge inte beredda att offra själv-bestämmandet över skatterna, bland annat över ener-giskatterna. Vi har dock i ett dokument deklarerat attvi på ett sådant område som miljöskatter och så vida-re skulle kunna tänka oss överstatlighet inom EU.Anf. 95 ():Herr talman! Per framhöll i sitt inle-dande anförande från talarstolen att han var lite led-sen över att ingen nämnt Skattenedsättningskommit-tén. Den har faktiskt nämnts i debatten, men jag spa-rade den medvetet som en godbit till ett replikskiftemed Per Rosengren.Man kan fråga sig vad Sned står för. Det ståregentligen för , men detskulle lika gärna kunna stå för haltande logik ochskev argumentation. Per säger själv öppnar för en modell som kan höja koldiox-idskatten för industrin. Men varför höjer ni deninte, då?Centerpartiet har länge hävdat att vi behöverminska skillnaden mellan koldioxidskatten på hus-hållen och koldioxidskatten på industrin. Vi har nedsättning i storleksordningen av koldiox-idskatten för industrin. Vi har i vår reservation ikommittén sagt ja till en enhetlig modell inom när-ingslivet, men vill ha en finansiering inom modellengenom en höjd nivå på koldioxidskatten för industrin.Detta innebär i praktiken att tjänstenäringarna, som inte har samma skattenedsättning, får lägre skattoch industrin högre skatt.Resultatet blir i majoritetens förslag, som jag an-tar att Per stöder, att man gör en omvändskatteväxling i storleksordningen två och en halvmiljard kronor. Det är inte så konstigt att Miljöpartietreserverar sig mot det där.