prot · GQ0987 · 2003-04-09 00:00:00 — Sverigehar varit och måste vara ett bidragande land ocksåinför de utmaningar som vi nu står inför.När vi talar om ska vi komma ihågatt de framsteg när det gäller frihet för miljontalsmänniskor och den fred i vår del av världen som deneuropeiska integrationen har uppnått visar att har lyckats.Det är viktigt att slå fast att det i denna kammareliksom i andra delar av finns dem som helsthade sett att Europeiska unionen inte hade funnits ochatt inte hade varit medlem. Det är de som fördrygt skickade hyllningstelegram till dediktaturregimer som höll stora delar av folk iförtryck.Jag säger inte detta för att provocera fram en onö-dig debatt, utan för att vi ska ha klart för oss att deneuropeiska unionen handlar om värden som gällerfrihet och demokrati, värden som inte är okontrover-siella utan som man ständigt måste kämpa och slåssför. Det gäller , det har gällt under de gångna årenoch det gäller också inför den framtida utvecklingen.Det gäller när vi diskuterar konventet och när vi dis-kuterar eurofrågan. Det handlar om med vilken kraftoch iver ska bidra till denna utveckling på detsätt som vi har kunnat bidra till det som har skett.Fru talman! När det gäller konventet och de frågorsom diskuteras i detta betänkande handlar det om ettpar viktiga saker.Det som är gemensamt, det som ligger på den eu-ropeiska unionens nivå ska kunna hanteras effektivt.Man ska kunna fatta beslut som står i överensstäm-melse med den viljeinriktning som folk ochländer har. Man ska kunna genomföra saker och tingutan att fastna i politisk byråkrati och i svåra besluts-regler. Man ska kunna göra det på ett sätt som ärkontrollerbart för medborgarna och också mellan deolika institutioner som finns i Europeiska unionen.Det ska vara tydligt vem som har ansvaret.Fru talman! Det handlar också om en annan sak,nämligen att det ska vara tydligt vem och vilken nivåsom har ansvaret för olika uppgifter i den europeiskaunionen. Det som är gemensamt och ligger på euro-peisk nivå ska vara tydligt och klart inskrivet där ochdet som är nationellt ska vara tydligt och klart inskri-vet där. Det ska finnas en tydlighet för envar.Vi moderater har i vår reservation har sagt att vivill ha en tydligare kompetenskatalog. Vi vill inte hanågon allmän, svepande beskrivning av vilka funk-tioner som kan vara delade eller som under olikaallmänna beteckningar innehåller en lång rad olikabeslutsärenden. Vi vill ha en tydlig kompetenskatalogdärför att den europeiska unionen ska vara tydlig i sinmaktutövning både gentemot det civila samhället ochgentemot den öppna ekonomin. Den ska bygga på enbegränsad maktutövning, begränsad därför att den skakunna stå stark inför sina uppgifter och också för attlämna största möjliga utrymme för ett öppet och frittsamhälle som olika aktörer kan verka i.Vi vill ha en tydlig kompetensdelning. Det är härsom begreppet federal kommer in. Det handlar inteom överstatlighet, utan det handlar om en tydlig an-givelse var och på vilken nivå kompetensen att fattaolika beslut ska ligga.Fru talman! Vi vill också ha en balans mellan detmellanstatliga och det överstatliga. Det är viktigt attkomma ihåg detta därför ett skäl till att Europapro-jektet har varit så framgångsrikt är att det har kunnatbalansera mellan båda dessa arbetsmetoder. Samar-betet ska vara överstatligt när det krävs och är uppen-bart att det finns gemensamma intressen, men mellan-statligt när hänsyn till de olika medlemmarnas intres-sen väger över, när det är särskilt viktigt att respektenför enskilda länder och den demokratiska processen idessa länder måste kunna väga över.I betänkandet slår vi fast - och det måste göras,eftersom det är fråga om ett mellanstatligt liksom ettöverstatligt samarbete - att EU är medlemsländernasprojekt. Det är medlemsländerna som förändrar för-draget, och det är de som råder och styr över de yt-tersta besluten.I detta fördrag måste de nationella parlamentensroll bli tydlig. Det diskuteras i detta betänkande, ochjag kan tänka mig att man måste gå vidare med kravetpå att ännu mer tydliggöra vilken roll och vilken maktde nationella parlamenten har när det gäller att slåvakt om subsidiariteten och närhetsprincipen.Vi vill inte att den europeiska rätten ska ha en gi-ven företrädesrätt framför nationella grundlagar. Vislår därför fast i detta betänkande att all europeisklagstiftning måste bygga på respekt för de olikamedlemsländernas konstitutionella principer.Fru talman! Vi vill ha en balans mellan de olikainstitutionerna. Därför tycker vi moderater att det ärnaturligt att kommissionen ska vara en motor för allai EU:s arbete, men också en brygga mellan institutio-nerna. Vi vill att parlamentet ska vara det naturligauttryckssättet för det folkliga inflytandet. Och det ärsjälvklart att man i rådet ska kunna hantera det sommåste beslutas med olika typer av majoriteter ochsom också tar vara på det som är mellanstatligt.Där vill jag slå fast en sak som handlar om den re-servation som den socialdemokratiska gruppen har tilldetta betänkande.Vi moderater vill att det mellanstatliga samarbetetska vara mellanstatligt mellan alla stater och mellanstater som har en likvärdig roll. Vi vill inte ha enmellanstatlighet mellan några av de stora länderna.Konsekvensen av att man väljer en ordförande förfleråriga mandatperioder kommer att bli att det är destora länderna som dominerar i det mellanstatligasamarbetet, och då urholkar man värdet av det som ärdet mellanstatliga.Vi har sett hur de stora länderna ibland har före-gått andra beslut genom att sluta överenskommelser,till exempel inom jordbrukspolitiken. Vi vill ha ettmellanstatligt samarbete mellan alla. Därför avvisarvi detta förslag om att ha en särskild vald ordförande.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja under-stryka en sak. När nu ger denna mening tillkänna genom den skrivning som finns i betänkandet,finner jag det absolut nödvändigt att regeringen ar-betar i denna anda. Jag säger det av det skälet att vihar sett att även efter det att frågan har varit uppe iEU-nämnden har regeringen drivit frågan så långt står utanför det samarbete som de små med-lemsländerna bedriver just med avsikt att hävdaalla staters likvärdiga roll i det mellanstatliga samar-betet.Jag hörde i går statsministern inför konstitutions-utskottets öppna utfrågning indikera att det kanskeändå skulle bli en vald ordförande. Med den attitydenmåste vi här i riksdag se till att det inte blirnågonting av, annars urholkar regeringen trovärdig-heten i det mellanstatliga arbetet. Om inte rådet kanfungera så att regeringen uppfyller det som är riksda-gens önskning, urholkas den legitimitet som är grun-den för det mellanstatliga samarbetet i rådet.Fru talman! Jag vill be att få yrka bifall till reser-vation 4 och i övrigt bifall till förslagen till beslut ibetänkandet.Anf. 135 ()replik:Fru talman! Frågan om Europeiska rådets styrka iden balans som ska finnas mellan EU:s institutionerär, tycker jag, en alldeles för viktig fråga för att få blien inrikes symbolfråga. Möjligen har oppositionenoch andra upptäckt att frågan om en president i kan ha något inrikespolitiskt mervärde.Men så som nu lägger upp resone-manget är det ju närmast en uppmaning till regering-en att med ett bundet mandat delta i regeringskonfe-rensen och avkunna sitt veto, trots att det skulle fin-nas en bred uppslutning kring en vald ordförande . Är det verkligen andras uppfattning att regeringen ska delta i re-geringskonferensen med ett så bundet mandat att detär lika bra att starta med att hålla fram vetot just närdet gäller frågan om en vald ordförande i ?Anf. 136 ()replik:Fru talman! Först och främst, ,handlar det inte om något slags inrikespolitisk kon-flikt. Det handlar om skilda synsätt på hur samarbeteti EU ska fungera. De allra flesta mindre nationer hargått samman för att värna de mindre nationernas rolloch betydelse i det europeiska samarbetet, medanSverige på något sätt har trott sig kunna identifierasig med de stora nationerna. Det kanske är en brist påödmjukhet som kommer att straffa sig i det långaloppet.Det finns olika uppfattningar i denna riksdag, menjag skulle vilja föreslå och Social-demokraterna att ha respekt för det faktum att detfinns en mycket tydlig majoritet mot det förslag somni har drivit. Jag säger detta därför att en stor del avtrovärdigheten i det europeiska samarbetet handlarjust om detta. vill ha det till att detär ett slags bundet mandat att tycker nå-gonting. Men, , vi har den här de-batten, vi har detta betänkande, vi har haft dennadiskussion i utskottet just av det skälet att vi är en delav det demokratiska beslutsfattandet som ska formaden europeiska unionen. Då kan man inte säga attmajoritetens åsikter är irrelevanta eller inte riktigtlegitima därför att de binder. Det är klart att i dennariksdag lägger vi fast grunderna för hur vi vill attSverige ska agera internationellt. Anser att vi inte i denna riksdag ska ange riktlinjer-na, att vi inte ska diskutera konventets utformningoch det framtida konstitutionella fördraget, att vi inteska ge synpunkter och att de inte ska beaktas? I så fallföreträder en syn på det konstitu-tionella skicket som jag vet är i grunden främmandeför honom.Anf. 137 ()replik:Fru talman! Det kan ju låta hårt att tala om ettbundet mandat, men man måste ändå vara klar överden ställning som betänkandet från det sammansattautskottet har. Det är ett inslag i den för närvarandepågående demokratiska processen och diskussionen ikonventet och som kommer att löpaöver också i regeringskonferensen.Det är väl uppenbart att statsministern i går vidKU:s utfrågning var rätt väl informerad när han kun-de konstatera att bortsett från vad tycker finnsdet ett stigande intresse för att förstärka på det sätt som det här icke-papperet tidigarehar föreslagit.Jag har utomordentligt stor respekt för majorite-ten. Det ska man alltid ha. Vad jag tycker är litedumdristigt är att i en pågående demokratisk processsätta ned foten och säga att detta får aldrig ske. Dettycker jag kan vara lite otaktiskt i förhandlingarna.Nu hade inte tillfälle att varamed vid den träff som presidierna hade med ValéryGiscard d Estaing efter anförandet i andrakammarsa-len. Där var det någon som antydde att är ettlitet land, och det enda råd som d Estaing gav oss varfaktiskt: Tala inte ständigt om att ni är ett litet land.Så det kanske inte är så att vi bara för att vi är ett litetland måste huka, utan att vi faktiskt ocksåkan delta i utvecklingen av det europeiska arbetet.Anf. 138 ()replik:Fru talman! Jag håller helt med att vi ska agera i kraft av våra värderingar ochuppfattningar. Men vi bör heller inte glömma att vitrots allt är ett litet land. Man ska ju inte lura sig själv.Jag tror inte att Socialdemokraterna för Sverigesintressen framåt genom att bli så berusade av denrespekt man anser sig möta att man glömmer att vi ärett litet land.Jag tycker att uppgiften för statsministerär nog inte att resonera om att bortsett från vad Sve-rige tycker så blir det som det blir. Hans uppgift ärjust att agera med full kraft som en likvärdig nationsföreträdare för de intressen och värderingar som vislår fast i riksdag.Det blir lite grann ett moment 22, , därför att om argumentet för att rådet i olikaformer ska ha en reell beslutandemakt är att rådet harledamöter som är ansvariga gentemot de nationellaparlamenten, kan man inte gärna genomdriva en in-stitutionell förändring som bygger på att man bortserfrån vad de nationella parlamenten tycker.Jag tror att vi i en mängd olika sammanhang i Eu-ropasamarbetet har anledning att förvänta oss att våraföreträdare i det europeiska samarbetet agerar för,respekterar och följer de beslut vi fattar i , för annars urholkas en mycket viktig del avden demokratiska legitimiteten i Europasamarbetet.Då skapar man ett avstånd mellan folkviljan, somden kommer till uttryck här i , och det sombeslutsfattarna i EU på olika sätt bestämmer sig för.Se inte detta som ett bundet mandat. Se det somen tydlig viljeinriktning som regeringen ska arbeta förpå samma sätt som regeringen inom andra områdenska arbeta och verka för det vi har bestämt i Sverigesriksdag.Anf. 139 ():Fru talman! Det här är en euro. Det är ett myntsom används av omkring 300 miljoner européerruntom i vår världsdel. Det är ett mynt som ocksåanvänds av var fjärde svensk. Var fjärde svensk hareuromynt i sin plånbok. av affärerna runtom iSverige använder och tar emot euro som betalnings-medel. av de företag som gör affärer medEuropa gör affärer och fakturerar i euro.Euron är ett mynt, men euron är också en symbolför det nya som håller på att växa fram. Nyli-gen röstade en tydlig majoritet av befolkningför att också ska bli en del av det europeiskasamarbetet. sade en stormajoritet av befolkning, , ja till ettslovenskt EU-medlemskap. kommer attha en ekonomisk, politisk och mänsklig gemenskapsom har 450-500 miljoner invånare, en gemensammarknad och en gemensam valuta.Den fråga som vi i bör ställa oss inför vårfolkomröstning är om vi tror att det ärbra för att fortsätta att vara en del av deteuropeiska samarbetet eller om vi tror att det är bättreatt ställa oss utanför. Ska vi välja gemenskapens vägeller ska vi välja utanförskapets väg?Europa står inför en mängd stora utmaning-ar. Det handlar om hur vi ska få en trygg ekonomiskpolitik, hur vi ska bekämpa miljöförstöringen och hurvi ska ta upp kampen mot den internationella brotts-ligheten. Det handlar om hur vi ska se till att det somhände på , det folk-mord som ägde rum där, inte händer igen.Det finns de, också i denna kammare, som gärnavill rulla tillbaka det europeiska samarbetet och somsäger att vi inte ska ha mer samarbete och mer inten-siv samverkan mellan de europeiska länderna. Mendet var inte för mycket samarbete som skapade folk-morden på . Det är inte för mycket samarbetesom är upphov till de internationella miljöproblemen.Det är inte för mycket samarbete som har skapat deninternationella brottsligheten. Det är precis tvärtom.Europatanken är i grunden liberal. Det är därförsom jag med stor entusiasm omfattar tanken om ettstarkt europeiskt samarbete.Den fråga vi nu står inför är hur det här nya Euro-pa ska organiseras. Utifrån vilka principer och värde-ringar vill vi att ska organiseras?För mig som liberal finns det två vägledande prin-ciper. Den första principen handlar om att vi måste haen strikt och väldigt tydlig och klar maktdelning. Detmåste finnas en tydlig författning, en kompetenska-talog, som talar om på vilken nivå olika beslut skafattas. Det ska inte vara så, inte ens i min och Folk-partiets vision, att alla beslut ska fattas på den euro-peiska nivån. Det ska vara en minoritet av frågor somavgörs på den europeiska nivån. Det ska vara frågorsom de enskilda staterna inte kan lösa själva somkampen mot den internationella brottsligheten, kam-pen mot miljöförstöringen och kampen för ett fredligtoch säkert . Sådana frågor ska avgöras påeuropeisk nivå. Många andra frågor kan vi hanterasjälva. Välfärdspolitik, socialpolitik och många andrafrågor är nationella frågor. Därför är det viktigt attdessa saker slås fast i en europeisk författning, i enkonstitution.Det finns de som värjer sig mot tanken på en kon-stitution, en kompetenskatalog, därför att man är räddför att det skapar ökad centralism och att fler beslutflyttas upp på den europeiska nivån. Men det äregentligen precis tvärtom. Det är om vi inte har tydli-ga regler och bestämmelser för var olika beslut skafattas någonstans som risken finns att starka institu-tioner på europeisk nivå, i den röra och oklarhet somuppstår, tar för sig av de beslut som ska fattas.Den andra vägledande principen för hur Europabör se ut framöver handlar om demokrati och öppen-het. Här finns det många brister . För ett antal årsedan hade vi en väldigt intensiv debatt i omeuropeiska djurtransporter. Det var upprörande sceneri svensk TV och många andra TV-kanaler runtom iEuropa som visade hur djuren behandlades väldigtilla i vår världsdel. Det här ledde till en stor debatt iSverige och till ett ställningstagande över alla parti-gränser där alla partier sade till våra svenska repre-sentanter i ministerrådet att de skulle åka ned tillministerråd och se till att vi fick ett stopp på det djur-plågeri som ägde rum runtom i . Vår jord-bruksminister åkte ned till ochframförde de här synpunkterna. Det skedde en om-röstning, och hon blev nedröstad på många punkter.Det här visar ett av de centrala demokratiska pro-blemen med hur EU fungerar . Ett grundkrav ien demokrati är att om man är missnöjd med denregering som styr ska man kunna avsätta den reger-ingen. Men hur hade de medborgare över alla parti-gränser som hade röstat fram den svenska ministersom åkte ned till ministerrådet kunnat rösta annorlun-da nästa val för att få en ny sammansättning på mi-nisterrådet? Svaret är att den möjligheten inte finns.Där har vi det grundläggande och centrala demokra-tiska underskottet inom EU.Vi har en annan tydlig brist i dagens europeiskasamarbete när det gäller demokrati och öppenhet. Dethandlar om de slutna beslutsformer som finns i storutsträckning inom unionen . Det mest talandeexemplet tycker jag är hur det gick till när det senastefördraget slöts i . Det var en exklusiv skara poli-tiker som låste in sig slutna rum. Sedan kom de ut närresultatet var klart. Det var nästan som när man skautse en påve och det kommer ut vit rök. Det kom inteut vit rök, men efter tag kom beskedet om att allastats- och regeringschefer var överens.Vilken insyn fanns det i den här processen? Vil-ken öppenhet fanns det för medborgarna och medier-na att följa hur de här besluten fattades? Det fannsingen insyn i detta. Det fanns bara de utsagor somstats- och regeringscheferna själva ville skulle kom-ma ut. Tycker vi att det är rimligt i en demokrati attbeslut fattas inom stängda dörrar utan möjlighet tillkontroll och ansvarsutkrävande?Min slutsats av detta är att vi måste ha radikalagenomgripande reformer för hur EU styrs . Vibehöver ökad öppenhet och insyn. Det ska självfalletvara så att när ministerrådet sammanträder och fattarlagstiftningsbeslut ska de sammanträdena vara öppna.Vi måste flytta makt från det indirekt valda och slutnaministerrådet till det öppna och direkt valda Europa-parlamentet.När jag brukar tala om mina två vägledande prin-ciper för Europasamarbetet är det många som sägeratt det låter klokt och vettigt. När jag sedan brukarsäga att det faktiskt är någonting som väldigt mångamänniskor runtom i uppfattar som federalismär det många som säger att så är det inte och det stäl-ler man inte upp på. Men federalism för mig handlarjust om att vi ska skapa ett som är till förmedborgarna där medborgarna ställs i centrum, därcentrum inte är en exklusiv skara politiker som stäng-er in sig i slutna sammanträdesrum och gör upp sins-emellan.Också i den här debatten sjungs i stället det jagskulle vilja kalla den heliga mellanstatlighetens lov.Problemet är att en hel del av de problem som finns med demokrati och insyn i Europeiska unionenhar skapats av att man har haft en hög tilltro till mel-lanstatligheten. Det är mellanstatlighetens metod sompraktiseras när man låser in sig i mörka stängda rumoch gör upp sinsemellan. Det är inte den demokratis-ka, öppna metoden. Det är mellanstatligheten somockså har sett till att vi har det här demokratiska un-derskottet där det är svårt för oss som medborgare attutkräva ansvar av dem som faktiskt har fattat beslu-ten.Fru talman! EU kan och bör inte bli någontingsom liknar . måste gå sina egna vägar.EU bör utvecklas till en demokratisk arena med enk-la, öppna och effektiva former för beslut. För hundraår sedan började människor runtom i vår världsdel attbygga demokratin på nationell nivå. , ett sekelsenare, tycker jag att det är dags att vi också försökeratt börja bygga den europeiska demokratin. Men närvärlden globaliseras måste också demokratin globali-seras.Fru talman! Jag yrkar bifall till Folkparti-ets reservation nr 5.Anf. 140 ():Fru talman! Det som kallas Europeiska uni-onen tillskapades ju för att förhindra återkommandekrig i . Fredstanken är det bärande argumentetför EU, även om samarbete i sig har ett värde. Genomatt integrera de europeiska länderna i ekonomisktavseende skapas ett ömsesidigt beroende, vilket i sigdå utgör en fredsbevarande uppgift. En titt i backspe-geln visar att denna idé har varit hållbar under årensedan denna idé fullbordades. ska det här freds-området vidgas.Fru talman! Paneuropatanken är gammal. Under1800-talet var det flera som talade om behovet av ettEuropa där det fanns samarbete i stället för ständigakrig mellan de europeiska staterna. Den tanken varlevande på många olika håll, så därför förstår jag intevarför i sin motivreservation hävdar attEuropatanken är i grunden liberal. Jagskulle nog inte vilja ta partipolitiskt patent på ensådan idé, även om jag som kristdemokrat givetvisuppskattar att det var tre kristdemokrater som toginitiativet till det som sedan blev Kol- och stålunio-nen, nämligen Adenauer, och de Gasperi.Fru talman! EU-EG är till sin konstruktion enmaktpolitisk hybrid. Den makt och kompetens somdetta samarbetsorgan kan utöva bygger på tilldeladebefogenheter. Befogenheterna tilldelas av unionensmedlemsstater. Unionen byggs upp genom fördrag,som ratificeras av medlemsstaterna. Därmed över-lämnas befogenheter vars utövande sedan medlems-staterna får underordna sig. Unionen har alltså ingenautonom rättskompetens, det som vi i dagligt tal medett krångligt uttryck brukar kalla kompetens-kompetens. Vi kristdemokrater anser att denna typ avkonstruktion bör gälla även i framtiden.Vi har också länge arbetat för ett förtydligande avunionens befogenheter. Framtidskonventet arbetar nufram ett konstitutionellt fördrag som - i alla fall hit-tills - tydligare och något mer förenklat ger en godbild av unionens funktionalitet. Vi haringa problem med att benämna ett sådant fördragEU:s konstitution. Utgångspunkten är ju att dennakonstitution bygger på tilldelad makt, inte på någotannat.Vi är också för att EU avvecklar pelarsystemet.Det är därför rimligt att EU blir den juridiska perso-nen för samarbetet.Kristdemokraterna ser det som viktigt att unionenhar sin utgångspunkt i grundläggande värden och i degrundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Vihar länge arbetat för att EU ska kunna ansluta sig tillEuropakonventionen om de mänsklig fri- och rättig-heterna. Vi ser också att det är rimligt att den politis-ka deklarationen - antagen vid i -om de mänskliga rättigheterna inom unionen nu görsjuridiskt bindande. Denna stadga tillför inte några nyakompetenser till EU men tillför medborgarna rätt atthävda sina intressen i förhållande till EU:s institutio-ner. Att det finns ett fri- och rättighetskapitel i EU:sframtida konstitution som unionen börkunna ansluta sig till är intemärkligare än att det i regeringsform finnsett sådant kapitel som har inkorpo-rerat Europakonventionen.Fru talman! Enligt syn skaEU inte utvecklas till en federation av typ Tysklandeller . Däremot är det för oss ensjälvklarhet att EU ska utöva de befogenheter sommedlemsstaterna har avstått ifrån genom fördragen.Att dessa då utövas på ett "federalt sätt", det vill sägaatt EU-lag i dessa fall gäller över nationell lag, utgörinte något problem ur kristdemokratisk synvinkel.Fru talman! Det överstatliga momentet utövas juinom sina begränsade områden just på ett sådant sätt.Subsidiaritetsprincipen är en intressant tankegång,som egentligen genom den europeiska integrationenhar tillförts den svenska debatten. Den brukar iblandtolkas som "lägsta effektiva nivå", men effektivitets-begreppet är egentligen alltför snävt för att beskrivatanken med principen. Inser man att principen ärkopplad till en gemenskapsfilosofi, det vill säga engemenskaps syfte eller ändamål, blir det lättare attinse effektivitetsbegreppet är en begränsning i sam-manhanget.Fru talman! Subsidiaritetsprincipen är enbart etttankeverktyg. Den säger inte något om hur någotfaktiskt ska vara, men den ger en hjälp vid en analysdå man ska fördela kompetens mellan olika gemen-skaper eller nivåer.