prot · GQ0967 · 2003-03-06 00:00:00 — Här har vi ett betänkande, bostadsut-skottets betänkande nr 5, som handlar om byggfrågor.Det behandlar en rad motioner, och vi anser att mångasyftar till att precisera regelverket vid byggande. Blandannat gäller det men också lagenom tekniska egenskapskrav för byggnadsverk.Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall till re-servation nr 11, men jag står naturligtvis också bakomden andra reservationen där är med, nämli-gen reservation nr 17.Bakgrunden till betänkandet och även de ställnings-taganden som vi från liberalerna har gjort ärden breda översyn av som pågår avPlan- och bygglagskommittén som kommer med sittslutbetänkande , hoppas vi. I detsammanhanget kan nämnas att vi från libe-ralerna då inte kommer att acceptera ett resultat sommedför en lagstiftning med ännu större detaljstyrning änvad man har i dag.Vi förväntar oss ett regelverk som är enkelt att över-blicka och enkelt att tillämpa och att man accepterar det.En viktig sak som vi kan påpeka redan nu är att dendemokratiska dimension som finns i dagens plan- ochbygglag med samråd med berörda verkligen bör sättas icentrum. Vi anser också att det är viktigt att i utredning-en fortsätta se över instansordningen, även om vi numed största sannolikhet kommer att fatta ett beslut nästavecka som är en stor förbättring i den frågan.Man kan läsa i första paragrafen i plan- och byggla-gen: "Bestämmelserna syftar till att med beaktande avden enskilda människans frihet främja en samhällsut-veckling med jämlika och goda sociala levnadsförhål-landen och en god och långsiktig hållbar livsmiljö förmänniskorna i dagens samhälle och kommande genera-tioner." Det brukar vara vackert i sådana här paragrafer.Det är då viktigt här att hålla balansgången när det gällerhur detaljerad lagstiftning som är nödvändig för att manska kunna upprätta detta.Många av yrkandena i de motioner som är grundenför detta betänkande tycker vi i skulle resul-tera i att ytterligare komplicera lagstiftningen. Vi anseratt många av problemställningarna kan hanteras mednuvarande regelverk. Tillämpningen är nog så viktig.Man kan lite förenklat säga att det är en attitydfråga. Vivill ge ett tydligt exempel i det särskilda yttrande som vihar angående samrådsplikt inför markarbeten. Vi tyckeratt i PBL:s anda är det självklart att detta samråd skakomma till stånd utan lagstiftning. Det verkar mycketmärkligt att man på vissa håll inte gör detta.Vi har alltså medverkat i två reservationer där vi,trots mitt tidigare resonemang här, finner klara behov aven tydlig lagstiftning. Dessutom har vi skrivit ett ytterli-gare särskilt yttrande, förutom det jag nämnde nyss.Reservation 11, som jag yrkade bifall till, gäller kravpå tillgänglighet. Det handlar om allas rätt till tillgäng-lighet i samhället. Här handlar det om en typ av diskri-minering som man naturligtvis måste motarbeta. Det ärdärför vi sätter tyngd på den här punkten. Det gäller attmarkera att det krävs ytterligare åtgärder och att rege-ringen återkommer med lagförslag i den här frågan.Plan- och bygglagen bör innehålla tydliga regler om attall nybyggnation ska vara anpassad eller enkel att anpas-sa till funktionshindrades behov.Det finns också sannolikt behov av översyn av ochsannolikt skärpta krav på anpassningsåtgärder i äldrebyggnader och annan infrastruktur. Vi har ju målet omfull tillgänglighet 2010. Ska vi komma dit så får vi börjaganska snart med detta.Kopplat till detta har vi i ett särskilt ytt-rande där vi understryker att vid nya överväganden vadgäller bostadsanpassningsbidrag måste rätten för denenskilde att välja att få bo kvar vara utgångspunkten. Dethar funnits en del rättsfall nu där man har kommit framtill samma sak.Vi har även ställt oss bakom reservation nr 17 somgäller byggande i trä. Här ställer vi oss bakom motionerfrån andra partier. Vi har utvecklat liknande tankegångari egna motionstexter, men de fanns inte med som yrkan-den.Metodutveckling för träbyggande är viktigt ur as-pekten att man kan få en ökad konkurrenssituation bådevad gäller byggmetoder och byggmaterial, vilket rim-ligtvis borde kunna bidra till pressade produktionskost-nader. Olika regelsystem måste här ses över så att träsom byggmaterial inte missgynnas. Vi ser positivt på attregeringen har utsett en förhandlare för kontakter medbyggbranschen om åtgärder för ökat byggande i trä, menvi vill gå lite längre. Vi vill att med ett till-kännagivande understryker att programarbetet snabbtmåste leda fram till konkreta åtgärder med inriktningmot ökad träanvändning i byggandet.Fru talman! Vi från har en grundläggan-de ståndpunkt som går ut på att man ska vara mycketåterhållsam med att lösa problem med ny detaljlagstift-ning. Vi anser att problemen inom byggsektorn i mycketliten grad är kopplad till bristande lagstiftning. Att viändå tycker att det på två punkter här är motiverat medlagstiftning beror när det gäller tillgänglighet på att dethandlar om att motverka diskriminering, och när detgäller träbyggande på att det kan öka konkurrensen ochdärmed sänka kostnaderna.Anf. 178 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller en rad frå-gor som med största sannolikhet kommer att behandlasav den tillsatta . Det gör att deflesta frågor som väcks i motionerna hänvisas dit. Det ärett alldeles för onyanserat sätt att behandla viktiga sak-frågor på, och därför ska jag ta upp några av Vänster-partiets krav, där snabbt hade kunnat bestäm-ma sig för att få en annan ordning till stånd.I byggprocessen finns en kvalitetsansvarig som skakontrollera att en upprättad kontrollplan följs. Visserli-gen är personen certifierad, men tyvärr är det vanligt attdenne är en del av byggprojektet, som entre-prenör eller på annat sätt. Den kvalitetsansvarige skanaturligtvis stå fri från det projekt som ska kontrolleras.Risk för jäv och andra konstiga situationer kan uppstå.Detta är uppenbart felaktigt och kan enkelt rättas tillredan nu i gällande lagstiftning.Barnsäkerheten i våra bostäder har diskuterats länge,och har gång på gång påpekat attäven hus byggda och ombyggda före 1976måste omfattas av barnsäkerhetsreglerna. I första handhandlar det om miljonprogrammets bostäder där fal-lolyckor med dödlig utgång händer då och då. Varförtycker , och numeraäven att det ska få fortsätta? Är hänsynen tillfastighetsägarna viktigare än barnens bästa? Detta äruppenbart felaktigt och kan enkelt rättas till i redan nugällande lagstiftning.Människor som är eller känner sig drabbade av elö-verkänslighet blir mycket godtyckligt behandlade bero-ende på var de bor. inställning i frågan görinte saken bättre. Man duckar gång på gång för proble-met och påpekar att forskningen har lite olika syn på omdet är ett problem eller ej. Då uppstår den situation somnu råder att vissa kommuner ger bostadsanpassningsbi-drag och andra inte. Vissa kommuner bygger elsaneradebostäder, men det är stor skillnad på hur den person somupplever att han eller hon har dessa problem behandlasberoende på i vilken kommun man bor.Detta är uppenbart felaktigt och kan enkelt rättas tillgenom att får i uppdrag att förtydliga frågan iden handbok som finns för hur kommunerna ska se påbostadsanpassningsbidragen.Fru talman! dör ett hundratal människor ibränder, inte i första hand av branden i sig utan av rö-ken. Vart fjärde hushåll i hyresrätt saknar brandvarnare.Detta är mycket otillfredsställande, och här måste lag-stiftningen förtydligas. Det är inte rimligt att använd-ningen av brandvarnare ska vara beroende av hur Rädd-ningstjänsten i den enskilda kommunen agerar. Dess-utom är rättsläget sådant att det råder osäkerhet om ettsådant beslut över huvud taget är giltigt. Så får det intevara, och lagstiftningen måste ändras så att brandskyddblir obligatoriskt även i redan befintlig bebyggelse i helaSverige.Det pågår en diskussion om det är möjligt att stängaBarsebäck 2 eller inte. Finns det tillräckligt med elenergieller ej, och vilken energi ska i så fall användas? Samti-digt kan konstateras att den elenergi som vi har användspå ett synnerligen slösaktigt sätt. av all elenergianvänds till uppvärmning och konditionering av bostä-der och andra lokaler. Det motsvarar åtta kärnkraftverk isamma storlek som 2.Dessutom fortsätter vi att göra oss beroende av ele-nergi för uppvärmning. Av 8 000 småhus som byggs ilandet utrustas 6 000 med direktverkande el somenda energikälla. Husköparna luras grundligt. Ett någotlägre pris vid köp av huset kommer att ätas upp mer änväl av evigt dyrare driftkostnad för uppvärmningen.Varför ska detta få fortsätta, kan man undra. En ut-redning är väl bra, men den skjuter upp en nödvändigåtgärd så att elenergiläget ytterligare försämras. Ettförbud mot direktverkande el i nyproduktion och vidmer omfattande ombyggnation av hus för permanentbo-ende löser problemet. Vad väntar regeringen på?Till sist, fru talman, sympatiserar jag med tankarna icenterreservationen, som handlar om behovet av hissar iflerfamiljshus. kommer att verka för attregeringen inrättar ett permanent investeringsstöd förombyggnation, där hissfrågan blir en del av detta. Det ärinte fråga om det behövs ett sådant stöd, utan frågan ärhur länge vi kan vänta på att det ska införas.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vationerna 9 och 16, men jag står självklart bakomsamtliga reservationer från i detta betän-kande.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag reagerade när tog uppfrågan om barnsäkerhet och framställde det som attFolkpartiet och även andra partier struntar i frågan. Detkommer väl med all tydlighet fram att ochFolkpartiet liberalerna har helt olika sätt att lösa proble-met. Vi anser inte att man med central lagstiftning skagå in och lösa alla problem.Owe tog också upp frågan om brandvarna-re. Även den frågan borde man kunna lösa helt utancentral lagstiftning.När det gäller elenergi och direktverkande el harkommunerna ett stort ansvar för detta i sin detaljplan-läggning. Man kan där sätta in planbestämmelser omkrav på vattenburen värme och liknande. Det liggeralltså på en annan nivå, och vi tycker att det är den manska använda sig av.Anf. 180 () replik:Fru talman! Det blev många frågor på en gång. Omvi börjar med barnsäkerheten har vi tydligen olika sättatt se på det vi menar med rättssäkerhet. För oss i Väns-terpartiet ska rättssäkerhet naturligtvis gälla i hela Sveri-ge och för alla barn. Det ska inte gälla endast för någrabarn - eller för många barn i de kommuner där kom-munpolitiker eller kommunala bostadsbolag är intresse-rade av att det ska gälla. Det är en rättighet för alla barn.Jag kan konstatera att under tre fyra årvarit med på den här reservationen. har de tydligenanammat en ny inriktning och sällat sig till Socialdemo-kraterna och . Jag kan bara beklaga detta.När det gäller direktverkande el är det nog bra att detpågår försök av olika slag, men vi vill vara mycket tyd-liga i den frågan. Det ska vara stopp på direktverkandeel i permanentboende. Vi måste använda vår elenergi påett mer kvalitativt sätt.Vi har diskussioner om energin räckereller inte. Varför ska då elenergi från åtta Barsebäckverkanvändas för uppvärmning av bostäder och andra loka-ler? Det är för vår del ganska obegripligt när vi samtidigtpratar om att ställa om till ett annat energisamhälle ändet som vi har i dag.Den tredje frågan får jag återkomma till.Anf. 181 () replik:Fru talman! När det gäller energin är det ju inga för-sök som pågår utan i de flesta kommuner använder mandet. Det går åt mycket energi, vilket beror på att vi byggtin oss i en direktverkande elfälla under 70- och 80-talen.Vi är överens om att det på den punkten finns mycketolämpliga lösningar för permanentboende.Beträffande barnsäkerheten är det inte så att vi gra-derat ned den, men vi tycker att man ska lösa frågan påandra sätt än genom att gå in med speciallagstiftning.Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att Folkpartiettyvärr har bytt fot i den här frågan, och jag får säga attjag inte tycker att ni har blivit klokare.När det gäller direktverkande el är det ju så att vifortsätter att bygga in oss i problematiken. 6 000 av8 000 småhus byggs med direktverkande el. När manfrågar småhusfabrikanterna varför det är på detta vissäger de: Vi tycker inte om det, men köparna får ettbilligare pris på sina hus. De begriper tydligen inte attdet slår ut på driftkostnaden framöver och medför att desätter sig i en ganska omöjlig situation. Det är dyrt attbyta energisystem när man väl låst fast sig vid direkt-verkande elvärme.Detta problem har vi med 70- och 80-talshusen,och det måste vi lösa på ett bra sätt. Då ska vi inte fort-sätta på samma sätt utan signalen ska vara tydlig. Ett braoch tydligt sätt att lösa detta är att vi, när det gäller detnya investeringsbidraget, klart och tydligt säger att detinte blir några stöd till småhus med direktverkande el.Detta kan Socialdemokraterna tacka för.Anf. 183 ():Fru talman! "Hållbar utveckling - hållbar tillväxt"tycker jag skulle vara så att säga undernamn på det härbetänkandet. Det skulle vara ett rättvist namn och skulle,förhoppningsvis, väcka mer intresse än samlingsnamnet"Byggfrågor". Det handlar ju väldigt mycket om hur viska kunna må bra i vår boendemiljö.Hållbar utveckling har av Brundtlandkommissionendefinierats på följande sätt: "Med hållbar utvecklingmenas att vi som lever nu ska kunna tillgodose dagensbehov utan att äventyra kommande generationers möj-ligheter att tillgodose sina behov." Dessa ord tycker jagborde ringa i varje beslutsfattares öron och finnas medsom en naturlig väckarklocka när vi ska forma morgon-dagens samhälle.Fru talman! Vi i vill när det gäller dethär betänkandet lyfta fram frågorna om hur vi ska kunnanå ett hållbart samhälle i vårt boende. Jag vill lyfta framnågra av de frågor där vi dessvärre inte fått stöd frånmajoriteten i bostadsutskottet. Men förhoppningsvis harriksdagen en annan åsikt.I reservation 5 tar vi upp nödvändigheten av att ar-beta fram ett nationellt program för att fokusera på sam-bandet mellan boende och hälsa. Allihop vet vi att män-niskor kan bli sjuka av att bo i så kallade sjuka hus. Vivet att allergierna fortsätter att öka, och vi vet att detfinns faktorer i vår omgivande miljö, både inne och ute,som äventyrar vår hälsa.I dag finns det kunskaper om vad som krävs för attvända den dåliga trenden. Det finns även kunskaper omden negativa inverkan som buller, magnetiska och elek-triska fält, radon samt luftföroreningar från källor utan-för byggnader har på människors hälsa. Det är därförsom vi i i vår motion kräver att regeringenarbetar fram ett nationellt handlingsprogram om sam-bandet mellan boende och hälsa.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 5.Det behövs ett helhetsgrepp. Däri ingår också hurkvalitet och ansvarstagande fungerar i byggprocessen. Ireservation 3 belyses den kvalitetsansvariges roll. Det ärett absolut måste att den som ska granska att husenbyggs väl inte står i beroendeställning till den som sva-rar för byggprojektet.Fru talman! Buller, eller rättare sagt de skador somman kan få genom att vistas större delen av sitt liv i enbullrig miljö, hör också till och ska belysas när man villforma en miljö som är till gagn för människor, för bådede små människorna och de stora människorna. Vi måstefå bort onödigt buller. Det gäller inte minst i den offici-ella miljön - på arbetsplatser och i skollokaler och lo-kaler som rymmer barnomsorg.Förvisso vet jag att det finns krav och mått på deci-beltal som inte får överskridas men verkligheten visarofta något annat. Förutom att bullriga miljöer gör ossstressade ger de hörselskador.Fru talman! I går snubblade jag när jag var på väg hittill . Jag sprang inte, utan jag gick i vanlig takt.Jag snubblade inte på eländiga snöbitar och istappar somfortfarande finns på våra trottoarer. Nej, i harman byggt ut en låg trappavsats in till en ny banklokal.Jag hade faktiskt inte observerat det tidigare, och i gårlåg jag där fullständigt utslagen efter att handlöst haramlat framåt. Jag skadade mig inte ifall någon av eroroar sig för det. Men jag blev bryskt uppmärksammadpå hinder som kan finnas i vår stadsmiljö.Se er omkring! Se bara hur det är i denna kammare!Kan ni tänka er att vara en ledamot i rullstol som skaupp till talarstolen? Och hur skulle personalen kunna tasig upp till podiet för att där sköta sina uppgifter om desatt i rullstol?I det här betänkandet har vi en motion med krav påatt all planering ska ske så att det inte finns några hindersom gör att man inte kan komma fram eller som gör attmänniskor, främst de med funktionshinder, inte kan tasig fram på ett tryggt och säkert sätt. En sådan motiontycker jag att vi borde ha kunnat enas om i bostadsut-skottet. Det gjorde vi dessvärre inte.Fru talman! I vårt land måste vi också se till att vihar det varmt och skönt i våra hus. avSveriges producerade elenergi används just till att värmaupp och luftkonditionera bostäder och lokaler. I en- ochtvåfamiljsbostadshus är det fortfarande möjligt att in-stallera direktverkande el för uppvärmning om byggna-den har särskilt goda energiegenskaper. Det gäller försåväl nybyggnation som ombyggnation.Det är alldeles uppenbart att elanvändningen föruppvärmningsändamål kraftigt måste minskas. Ett tungtvägande skäl är naturligtvis att kärnkraften ska avveck-las. Men huvudskälet är att energin måste kunna använ-das i tekniskt mer komplicerade sammanhang än just föratt värma upp och luftkonditionera. En signal borde gåtill byggbranschen och till bostadskonsumenterna om attta bort den direktverkande elen som uppvärmningsalter-nativ. Detta bör gälla både vid nybyggnation och vidstörre ombyggnationer. Endast fritidshus kan, anser vi iCenterpartiet, undantas.Jag yrkar bifall till reservation 16.Fru talman! Det är en väldig blandning av frågor idet här betänkandet. Vi hoppar hit och dit.Till sist vill jag bara beröra byggandet av trähus samtmöjligheterna att bo i våra genuina byar på landsbygden.Den sidan har företrädare talat mycket välom, så för tids vinnande nöjer jag mig med att under-stryka vikten därav. Dock vill jag säga att det är viktigtatt byarna ute på landsbygden kan bestå, så att man kanbehålla sin särart och så att man kan mötas. Det gamlamåste möta det nya, och det nya måste ta hänsyn till detgamla.Centerpartiet har, glädjande nog, fått gehör för etthandlingsprogram för att i få i gång ett ökatbyggande i trä. Det är bra att regeringen har börjat ochatt man har utsett en förhandlare som ska ta kontaktmed byggbranschen om åtgärder så att det här kommer igång. Men vi är inte nöjda förrän vi ser resultat här, såjag lovar att vi kommer att följa frågan med mycket stortintresse. Vi kommer att återkomma gång på gång ochpuffa på så att det händer någonting. I har vi juomfattande skogstillgångar av god kvalitet. Ändå har vihalkat efter. Vi har kommit efter våra grannländer ochutnyttjar inte en av våra stora naturresurser.Det behövs ett uppsving för skogsnäringen. Det kanbidra till tillväxt i , något som så väl behövs.Därför yrkar jag bifall också till reservation 17.Anf. 184 ():Fru talman! Flera talare har redan talat om en hel delav mina hjärtefrågor. har tagit upp dettamed bostadsanpassningsbidrag, brandvarnare och di-rektverkande el. har tagit upp frågorom radon, buller och sådant. Det finns därför ingenanledning för mig att upprepa vad de redan har sagt.När det gäller direktverkande el och det förbudet ärdet alldeles självklart att man inte ska få investeringsbi-drag. Nästa steg torde vara att bygglov inte medges fördirektverkande el men det är ju inte precis riksdagenssak.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer.Bland annat gäller det då förbudet mot direktverkandeel. Vidare gäller det detta med buller och barnsäkerhet.Det är absolut inte så att man bara därför att man intestår bakom en reservation här tycker att det är okej tillexempel att brand utbryter i bostäder eller att barnsäker-heten är dålig. Så svart och vitt kan vi inte se på saker,för då skulle vi få stå till svars för många väldigt enklapåståenden i denna kammare. Jag har själv råkat ut fördet - alltså att om man inte är för en sak är man mot.Men så enkelt är det faktiskt inte.Vad jag direkt är för är vår reservation 4 under punkt6 om ansvarsfrågor i byggandet. Detta tycker jag fortfa-rande är lika viktigt. Vi ser ju så fruktansvärt mycketbyggfusk och rena skandaler inom byggsektorn. Som turär sitter jag en mandatperiod till i . Förra man-datperioden fick jag ju inte igenom en lagreglering avhelhetsansvaret, producentansvaret, vid byggnation. Tillbyggsektorn har jag sagt att jag är lite otålig och att jaginte litar på dess förmåga att komma någonstans i fråganutan att det måste till lagstiftning. Det håller jag fast vidi och med just reservation 4.Lite otålig kan man alltså bli i de här frågorna, somsagt. Vi har sett återkommande byggskandaler ochmånga rapporter om byggfusk - ochfuktskandalen i södra . Det finns förmånga oklarheter i den här frågan. Det är viktigt att manhar klart för sig vem som har helhetsansvaret för ettbyggprojekt. Det är frågan om försäkringslösningar ochannat som måste till här. Jag tycker inte heller, precissom utskottet, att man ska göra någon fördelning mellankommunen och byggsektorn. Kommunen kan inte åtasig ansvaret och bara stå där och hjälpa till sedan närmögelproblemen är ett faktum. Vi har fått hjälpa tillalldeles för mycket från stat och kommun på det härområdet för att det ska kunna fortgå. Först och främstvill vi ha en utredning, och man måste avväga en lag-reglering på området.En annan sak som inte någon annan har tagit upp -jag brukar få stå för detta - är introduktionen av urinse-parerande system. Det tycker jag är oerhört väsentligt.Vi står inför många utbyten av avloppsledningar imånga kommuner. Jag måste tänka mig de vattenslösan-de avloppssystem som vi har som en parentes.Jag tycker att det finns alltför lite om detta i de rap-porter som vi har om va-lagstiftningen. Man lägger sigpå en lite för låg nivå. Problemet är större än att manbehöver göra en översyn av föreskrifterna för nyanlägg-ning av enskilda avlopp. Det är mer än så! Det enkla gårju att göra, men problemen är faktiskt av lite vidarekaraktär. Man måste se lite större system när det gällerdet här. Framför allt vill jag att man i miljö- och jord-bruksutskottet och i de sammanhangen ser till att detfinns avsättning för produkterna. Detta är naturligtvisockså ett sätt för oss att undvika att fortsätta med konst-gödsel och att ersätta den.Det finns sätt att lagra detta. Man behöver ha urineni tank för att få bort hormoner och annatsom man inte vill ha. Sedan kan man sprida det. Det ären ren och fin produkt, och jag tycker att någon borde tahand om detta.En annan sak är buller. Även där tycker jag att manär lite vag, och att det blir lite för lite. Vi vill att man harbullerbegränsning och bullerbegränsande utförande avinstallationer vid fläktar och annat. Man hänvisar i ut-skottsbetänkandet till . Men även Boverketmedger att det finns en lucka i bygglovshanteringen närdet gäller fläktar och lågfrekvent buller, så något bordeman göra där också.Annars är det mesta uttömt i betänkandet. Som nå-gon påpekar är det spretigt, och det handlar om mångafrågor. Vi har ett liknande betänkande om planfrågorsom kommer sedan, och det lär inte bli enklare att hållareda på.Anf. 185 ():Fru talman! Riksdagskamrater i kvällens sena tim-me! De flesta har bråttom hem så jag ska försöka fattamig kort.I betänkandet behandlas motioner från den allmännamotionstiden. majoritet har valt attavstyrka samtliga motioner. Det är viktigt att påpeka attvi inte gör det på grund av att vi tycker att motionerna äroväsentliga utan därför att motionsförslagen antingen ärunder beredning i eller därför att detfinns utredningar som håller på att belysa de förslag somåterfinns i motionerna.Fru talman! Bakgrunden är att regeringen har tillsatten parlamentarisk sammansatt kommitté som har i upp-drag att se över plan- och bygglagstiftningen. Kommit-tén ska lämna ett förslag på lagändringar som kan kom-ma att behövas.Bostadsutskottet har tidigare framfört synpunkter påvad som kan behöva ingå i denna översyn. Kommitténhar antagit namnet .