prot · GQ0951 · 2003-02-04 00:00:00 — Ett annat prioriterat områdeför mandatperioden är barnkulturen.Ytterligare kunskap om ungdomars behov ochönskemål får vi genom den redovisning på utveck-lingen av delmål 24, som har fått iuppdrag att göra. Redovisningen kommer att ingå iden fördjupade analys av den nationella ungdomspo-litiken som lägger fram i maj.Analysen ligger till grund för regeringens kommandeöversyn av hela ungdomspolitiken.Den kanske viktigaste uppgiften för kulturpoliti-ken är att alla, oavsett ålder, kön, bostadsort, etnisktursprung eller social bakgrund, ska ha möjligheter tillkulturupplevelse och kulturskapande. Denna strävanär ledstjärnan i mitt arbete för ung kultur. Jag villavsluta med att välkomna även för detta.Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka ung-domsministern för svaret. Jag är glad att både ung-domsministern och kulturministern säger sig viljaprioritera ungdomars eget skapande och ung kultur.För kultur är viktigt. Kultur är kul. Det är tur att kul-tur finns som en naturlig del av ungdomars fritid.Det som ungdomar gör formar derasliv och påverkar deras utveckling i allra högsta grad.När det gäller ungdomars tillgång till kultur är detviktigt att inte presentera alltför många färdiga lös-ningar. Det måste finnas någonting som stimulerarungdomars inneboende kreativitet. Om ungdomarupplever att det mesta redan är bestämt och färdigtkänns det bara som att det är vuxenvärlden som styr,och då känns det inte lika viktigt och riktigt att delta.Ungdomar vill att saker och ting ska händasnabbt. Politiska åtgärder riktade mot ungdomar fårinte bli för krångliga. Här behövs det snabba be-slutsvägar och en större förståelse för vad ungdomar-na själva vill göra. Annars finns det risk att ungdo-mars kulturella skapande fortsätter att minska.I svaret från förekommer det enuppräkning av olika åtgärder som regeringen harvidtagit, vad de ska göra och framtida visioner. Jagfinner däremot inte några riktigt skarpa förslag elleråtgärder för att stimulera ungdomars eget skapande.Ministern radar upp ett antal åtgärder som riktar sigtill konsumtion av kultur. Det gäller fri entré på stat-liga museer, insatser för biblioteken, länsmusikorga-nisationernas och institutionsteatrarnas utbud.Men var finns ungdomars eget skapande i detta?Siffrorna i Statens kulturråds rapport Den kulturellavälfärden visar att ungdomar köper mer och skaparmindre. Fotografering, att spela musikinstrument ochatt delta i studiecirkel är exempel på sådant som harfärre deltagare än förr.Finns det då någon politik som kan vända trendenså att det blir mer aktivitet? Drömmarnas Hus, somministern nämner, verkar vettigt. Jag hoppas att detblir ett projekt på ungdomarnas villkor. Men mycketkan göras . Alla goda krafter behöver sam-verka för en bra ungdomskultur.Som tidigare nämnts här i kammaren har Center-partiet ett ungdomsvänligt förslag. Vi har avsatt 100miljoner kronor till ungdomars kulturutövande. Vivill att varje kommuns ungdomar själva ska bestäm-ma hur pengarna ska användas. På så sätt får demedlen att utifrån egna behov och planer sätta i gångolika kulturprojekt. Vi avser att öka summan till290 miljoner. På så sätt får varje kommun 1 miljonkronor.Jag undrar: Vad anser ministern om detta ung-domstillvända förslag?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! hävdar att mycketav kulturen för ungdomar är utformad på vuxnasvillkor och menar att det ska finnas mer möjligheterför unga att på sina egna villkor forma och skapakultur. Jag delar den uppfattningen. Däremot menarjag att både och Allmänna arvs-fondens resurser är väldigt fria medel.Centerpartiet talar om ungdomars egna villkor.Allmänna arvsfonden och tar emotansökningar från ungdomar som har organiserat sigsjälva och som gör en egen ansökan. Vi skulle kunnafråga ungdomarna i föreningen om de tyckeratt de har ett behandlingsprojekt när de testar Inter-netbaserade live-TV-sändningar som ligger på denyttersta frontlinjen för nyskapande kulturutbud. Viskulle kunna fråga någon av de unga mångreligiösaguiderna i projektet har 99 namn som vi hittar ien moské, ett tempel, en kyrka eller en synagoga,troligen i spetsen för ett studiebesök av en klass ellerlärargrupp. Vi kan fråga i , i Vänersborgeller syrisk-ortodoxa kyrkan i . Det finnsmånga projekt som visar på ungas eget skapande.I kulturstatistiken ser man framför allt utveckling-en av deltagande i traditionella och organiseradekulturyttringar. Där kan det ligga mycket i det somLars-Ivar säger: Det sker på de vuxnas villkor- pengarna är redan destinerade. Men att tiotusentalsmänniskor skapar - behandlar ord och bild för sinahemsidor, stickar och väver, jobbar med Internet,webbtidskrifter, levande rollspel, datoriserad anima-tion eller många andra, mer populära kulturformer -är något som inte syns i kulturstatistiken men somändå är ett kulturskapande och kommer många gång-er just från ungdomar.Vi vet att barn och ungdomar är landets flitigastekulturutövare. Unga som är under 24 läser, skriver,målar, spelar instrument och sjunger i mycket störreutsträckning än äldre. Vi vet att antalet kultur- ochmusikskolor med inriktning på dans, teater och bildhar ökat kraftigt . Även antalet elever harökat.De KUL-miljoner som talar om är intealltid så roliga som de låter. Jag måste få ifrågasättanågra saker när det gäller just KUL-miljonerna. IStockholm bor det 63 000 ungdomar i åldern 16-24år. I kommunen bor det 300. Är det enrättvis fördelning av resurser att Bjurholmsungdo-marna ska ha större möjligheter att skapa egen kulturän vad Stockholmsungdomarna har?Det kommunala självstyret är viktigt för mig. Jagvet att det också är något som brinnerför. Jag tycker att det är viktigt att kommunerna satsarpå ungdomar och deras kulturskapande. Ger vi kom-munerna KUL-pengar ser jag en överhängande riskför att vi urholkar kommunernas ansvar. Vi ökar interesurserna för ungas kultur, utan vi bara överför an-svaret från kommun till stat. Hur ser pådetta?Anf. 44 ():Herr talman! Det är viktigt att varje kommun fårpengar. Det kanske kan verka orimligt att Bjurholmfår lika mycket som storstaden, men det kan väl såsmåningom kanske bli en inbördes fördelning somblir mera rättvis.Jag skulle vilja återkomma till den fria entrén påstatliga museer . Är det verkligen där somungdomarna får utlopp för eget skapande? Är det intei stället på våra länsmuseer, hembygdsmuseer och ide mindre sammanhangen som det händer någonting?Jag ser framför mig tonåringar som får prova på attanvända redskap från , ta initiativ till tea-terspel om bygdens historia, sy dräkter, bygga upp enscen, skriva musik, rita affischer och agera på scenen.I det lilla sker någonting stort: kulturellt skapande påungdomars egna villkor.Centerpartiet vet att våra länsmuseer verkar underknappa omständigheter. Vi vill utreda deras situation.Vi vill värna om alla de hembygdsmuseer som finnsnära folket.Jag vill också ta upp musikens betydelse och sär-skilt nämna musikskolornas situation. Jag har tagitmed mig Rädda Barnens utredning Musik om du ärrik? - en kartläggning av avgifterna i den kommunalamusikskolan. Den visar att musikskoleavgifternavarierar stort över hela landet, pertermin, plus hyra av instrument.Musikskolans grundtanke var att alla barn ochungdomar skulle kunna delta. ser vi att barn ochungdomar från hem med låga inkomster och i familjermed många barn som vill spela blir utestängda. Barnoch ungdomar från akademikerhem dominerar, ochbarn från arbetarhem är underrepresenterade. Det ärallvarligt när barn och ungdomar inte kan få tillgångtill den kultur som ger.Ministern beskriver hur pengar från SvenskaSpels värdeautomatspel ska räcka även till kultur-verksamheter som ungdomar initierar. Det är bra medanslag, men är det lite paradoxalt att medelfrån spelautomater - en passiviserande sysselsättningför ungdomar - ska hjälpa till med insatser för ung-domskultur. Vi får väl återkomma till detta i en debattom spel och spelberoende.Jag tror att det behövs ett förtydligande. De delarsom kommer från överskottet från Svenska Spelsvärdeautomatspel ska riktas till lokal verksamhet iungdomsorganisationerna. Menar då ministern attpengarna ska gå genom , som se-dan portionerar ut dem? Vi i har juriktat kritik mot och de avsattapengarna från Allmänna arvsfonden. I och för sig ärdetta en god tanke, men i praktiken blir det återigenpengar som delas ut av vuxna till projekt som devuxna bestämmer. Det behövs pengar som kan delasut på ungdomarnas egna villkor.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Vi ska inte dra ut på detta längre ännödvändigt. Jag ska naturligtvis bemöta en del av desaker som tog upp i sitt inlägg.Först vill jag uppmana till att inte ställa kulturska-pande mot kulturkonsumtion. Jag tycker att bådadelarna är viktiga. Jag tycker att unga har lika mycketrätt som andra medborgare i samhället att konsumerakultur - om vi ska använda det uttrycket - att delta ikulturverksamheter som andra har anordnat. Men detbetyder inte att vi ska ställa det mot det egna skapan-det.Som jag antydde i mitt svar har resurserna tillungdomsorganisationerna ökat med 85 miljoner tackvare . Det finns en paradox i detta, somLars-Ivar påpekar, och den kommer säkert att geanledning till vidare diskussion. De 85 miljonernadelas ut till ungdomsorganisationerna delvis utan attde behöver ansöka om det, och delvis har pengaravsatts för just ansökningar som rör specifika projekt.Pengarna ska användas till lokal verksamhet. I övrigtär det varje som styr över hurdenna verksamhet ska utformas. Det tycker jag är påungdomars villkor.När det gäller KUL-miljonerna måste jag än engång få fråga: Tror inte att det finns enmöjlighet att KUL-miljonerna motverkar sitt egetsyfte genom att staten tar över ansvaret för att finan-siera kultur för unga och att kommunerna inte ser sittansvar i detta? Jag tror att det kan finnas en övergri-pande risk för detta. Jag menar att det finns resurserför ungdomsorganisationer genom Ungdomsstyrelsenoch genom Allmänna arvsfonden.Allmänna arvsfonden har statuter som reglerar hurman kan söka medel. Fördelningen sker inte utifrånvuxnas värderingar utan utifrån de statuter som finns.Den regionalpolitiska ambitionen i Centerpartietskulturpolitik är lovvärd, det förnekar jag inte. Menförslaget tar inte hänsyn till de faktiska möjligheterför ungas skapande som finns i kommunerna. Därmedblir också fördelningen snedvriden. Det handlar omrätten till kultur och också om klass, kön, etnicitetoch funktionshinder. Det finns många aspekter attväga in i detta som gör det hela lite svårare och litemer komplicerat än man vill göra gällande i förslagetom KUL-miljoner.Anf. 46 ():Herr talman! Tiden är knapp, men jag vill ändåredovisa ett projekt där det hade behövts KUL-miljoner. Det handlar om fyra elever på Olympi-askolan i . De kom med en idé att de villevisa upp ungdomskultur. De hade stora planer. Deville hyra ett tält som de ville inreda med ungdom-skultur. De gick då till olika kommunala instanser föratt söka anslag. Men de fick inga pengar. De fundera-de på om de skulle hoppa av projektet, men till slutfick de en mindre slant av sin skola. De kunde dåhyra ett mindre tält och skaffa arbetsmaterial. Det ärmeningen att de ska presentera collage. Det ska fin-nas en del mobiler och andra saker som man kansysselsätta sig med.Jag tycker att det är just sådana här projekt somKUL-miljonerna skulle kunna hjälpa till att initieraoch stödja.Jag vill tacka för den debatt som vi har haft här . Det är viktigt att vi tillsammans gör allt för attungdomskulturen ska gå framåt i vårt land. Det ärockså viktigt att vi verkligen ser till att ungdomar fårutrymme för eget skapande och att allting inte barablir serverat utan att vi får kultur på ungdomars egnavillkor.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! gör en fördjupadanalys av ungdomspolitiken , och då kommer vialla att få ta del av huruvida delmål 24 har uppnåtts.Under tiden finns åtskilliga miljoner att söka frånUngdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden. Och viska inte glömma alla kommuner och landsting som ärväldigt välvilligt inställda och ser på detta på sammasätt som och jag själv, nämligen attungdomskultur är väldigt viktigt och väsentligt. Piteåoch är bara exempel på två kommuner somanslår en budget från vilken unga kan söka medelutan att det finns några statliga anslag för detta.Kultur är kontakt. Kultur är kommunikation.Kultur är ett ständigt pågående samtal mellan allamänniskor där det inte finns någon mötesordförandeoch där man väcker nya samtalsämnen.Och tonen kan vara hög, är den litelägre. Någon viskar, någon annan skriker. Detta ärkulturens fundament, och så ska det vara. Och ung-domar är en naturlig del av detta samtal. Och de skavara med på sina egna villkor. Här har vi ett gemen-samt ansvar. Jag tar detta ansvar på största allvar.Och jag hoppas att vi kan setill att ungdomars möjligheter till deltagande i kultur-livet, till kulturupplevelser och till eget kulturskapan-de ytterligare stärks.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återLagutskottets betänkanden /03:LU3, LU4 ochLU6Justitieutskottets betänkande 2002/03:JuU314 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 31 januari2002/03:149 av Axel Darvik (fp) till statsrådet /03:150 av () till statsrådet av som skogslän2002/03:151 av () tilljustitieminister /03:152 av () till justitieministerThomas BodströmÅklagarväsendetden 3 februari2002/03:153 av () till finansminis-ter för trängselavgifter2002/03:154 av () till statsrådetUlrica MessingBiltulls- eller trängselavgiftsstationer i Stockholmsre-gionen2002/03:155 av Per () till utbildningsministerThomas ÖstrosFrågan om universitetsstatus2002/03:156 av () till försvarsministerLeni BjörklundSexuella trakasserier inom försvarsmakten2002/03:157 av () till justitieminister resurser2002/03:158 av () till justitiemi-nister av rehabiliteringsarbete inom organi-sationen KRISden 4 februari2002/03:159 av () till finansmi-nister i kommuner och landstingInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 11 februari.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 februari2002/03:463 av () till utrikesminister i International Criminal Court2002/03:464 av () tillstatsrådet i offentliga sektornden 4 februari2002/03:465 av () till justitiemi-nister i Skellefteå2002/03:466 av () till socialministerLars EngqvistUppfostringsläger utomlands2002/03:467 av () till socialmini-ster inom vårdenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 11 februari.16 § Kammaren åtskildes kl. 16.33.Förhandlingarna leddes av talmannen.