prot · GQ0970 · 2003-03-12 00:00:00 — Buller drabbas viav antingen vi vet det eller ej. hör vi det intemen drabbas ändå.Så var det frågan om externhandel.I byggs fler externa köpcenter och stor-marknader än i övriga och de flesta EU-länder. Det går väldigt fort. Trots det saknas en natio-nell strategi för hur frågorna ska hanteras - eller kan-ske just därför. Det kommunala plan- och byggmono-polet styr. Samhällsförändringen ger sidoeffekter sominnebär ökat bilberoende och utestänger människorsom inte har bil från att besöka handeln. har utvecklat det väldigt bra tidigare.Det som jag själv har erfarenhet av är att bo i ex-trem glesbygd. Där hade vi tidigare väldigt mångaglesbygdsbutiker, som fick stöd. Jag värnar mycketom det kommunala självstyret, men här tycker jag attdet står sig helt slätt. De har ingenting att säga till om.Man kan ge bidrag till glesbygdsbutiker för att de skaleva vidare. Det lilla underlag som butiken har räckerofta inte till för att hålla den öppen. Men det kunde vigöra på nivå. Men vi kan inte tvinga buti-ken att vara kvar, och vi kan inte tvinga folk atthandla i den.De som är hänvisade till den här typen av butikerär naturligtvis de som inte har bil, frivilligt eller ofri-villigt. Man kan ha blivit av med körkortet eller kan-ske ännu inte har något körkort. Man kanske inte villköra bil. Men mat måste man ha. Frågan är om det ifortsättningen är meningen att det kommunala själv-styret ska inskränkas till att tillhandahålla färdtjänstför de människor som själva vill ta sig till butiken.Att något måste göras innan det är för sent fram-går med klar tydlighet av en ganska genom-förd undersökning av Svenska naturskyddsförening-en. Det är 59 av landets 289 kommuner som har pla-ner på etablering av ny externhandel eller vill utökadem som redan finns.I direktiven för kommittén för översyn av plan-och bygglagstiftningen står det:"Det är vidare angeläget att beakta hur den fysiskaplaneringen kan främja en socialt, kulturellt och eko-nomiskt hållbar utveckling. En omsorgsfull planeringkan skapa förutsättningar för bl.a. goda sociala miljö-er och en bebyggelsemiljö som bidrar till jämlika ochvärdiga levnadsförhållanden för alla. "Jag antar att detta innebär även äldre och handi-kappade, studenter, barn och övriga som är i behov avmat varje dag.Jag fortsätter att läsa vad som står i direktiven:"Även insatser som underlättar vardagslivet, såsomtillgång till service av olika slag, goda kommunika-tioner och annan infrastruktur är av stor betydelse. "Detta ska syssla med. "Vårt behovav kultur - i dess vidare bemärkelse - måste ocksåbeaktas. Bebyggelsens kulturhistoriska, arkitektonis-ka och konstnärliga värden skall tas till vara ochutvecklas. "Det är så mycket som tyder på att etablering avstormarknader måste bromsas på ett eller annat vis.De kommer till exempel i konflikt med de 15 mil-jökvalitetsmålen som har beslutat om,främst det som gäller god bebyggd miljö.Det finns visserligen ett generellt krav från 1996på konsekvensanalyser i översiktsplaner och på mil-jökonsekvensbeskrivningar för detaljplaner där manmisstänker att det blir en betydande påverkan påmiljö, hälsa och hushållning med mark, vatten ochandra resurser. Som många har påpekat ska vi lita påatt kommunerna själva kan ta ansvaret. Det råkar baravara så att det är flera kommuner inblandade. Mankan inte se varje kommun för sig. Det är klart attkommunpolitiker är kloka politiker - det var intelänge sedan jag var en sådan själv - som gör bedöm-ningar av vad som är bäst för deras kommun, men vivill införa en vetorätt för grannkommunen. Det be-hövs ett ganska stort underlag. Det är inte alldelessäkert att den egna kommunens invånare räcker somunderlag för en externhandel. Man vill gärna läggaden i utkanten av en kommun så att den kan suga uppäven den andra kommunens invånare. Den andrakommunen ska alltså ha vetorätt.Skyldigheten att ta hänsyn till förhållanden igrannkommunen finns faktiskt inskriven i plan- ochbygglagen. Jag hoppas att ingen vill ta bort den be-stämmelsen även om man ska ändra . Vi vill skärpadet och ha en vetorätt.Moratorium var inne på. Det finns faktiskt iandra länder. Andra länder har kommit lite längre änvad vi har gjort. , och har allaen lagstiftning som i princip sätter stopp för etable-ring av större köpcentrum utanför tätorter. I Tysklandfinns det men med luckor i lagen. Det är inte heltäck-ande. I är det intressant. Där krävs särskilttillstånd för kommersiell verksamhet även för en såliten yta som . En möjlighet förstörre livsmedelshallar att få tillstånd är att man lovaratt etablera en mindre butik i ett bostadsområde. Dettycker jag är en sak som man borde pröva. Då ska dekunna tillhandahålla varor till samma pris i den lillabutiken som i den stora hallen. Det tycker jag att mankan testa. I växer detta utan att man försökerreglera det. Det tycker vi inte är så bra. Det sker justnär en översyn av PBL ska påbörjas. Under den tidenvill vi absolut ha ett moratorium.Nu börjar herr talman att humma. Jag inser att jagfår sluta. har jag nog sagt det som är värt att säga.Anf. 163 () replik:Herr talman! Då får väl jag också bli kortfattad.Helena talar om en nationellstrategi. Från sida är vi inte helt säkra påatt det är en lyckad väg att gå att skapa en nationellstrategi kring externa etableringar. upp-gift är att skapa förutsättningar och regelverk. Sedanfår det avgöras lokalt. Det har sagts av flera här att vihar en stor tilltro till de lokala politikerna.Jag var med på en konferens en gång där man frånhandelshåll sade att det inte fungerade med störrelivsmedelsaffärer i centrum som skulle ge lägre pri-ser. Det är klart att det är många som inte har bil ochkommunen har ett ansvar för att varuförsörjningenfungerar. Men många flerbarnsfamiljer och andrahandlar ju på det sättet, och det är inga köpstarkagrupper vi talar om.Anf. 164 () replik:Herr talman! Nej, och jag inser också att det finnsmänniskor som inte har bil men behov av billigavaror. Jag säger ju det. När jag blir gammal vill jagkunna ta mig till en butik som inte mig totalt.Jag vill ha rullatoravstånd till affären. Om jag blirhandikappad vill jag inte bli onödigt beroende avandra. Som student hade jag absolut behov av atthandla billigt. Det är inte fråga om det. Det är viabsolut eniga om. Men det är de externa etableringar-na som gör att det blir så dyrt att handla inne i staden- eller i bostadsområden. Jag ska inte säga att detbara handlar om staden. En stad har sina speciellaproblem. Många städer klarar av detta rätt så bragenom att reglera och se till att man inte får externaköpcentrum. Det är för att man vill ha affärer ochtillgång till dagligvaruhandel även där folk bor.Anf. 165 () replik:Herr talman! Centrumhandel har funnits gans-ka . Prisnivåerna sjönk först när de större etable-ringarna kom till stånd. Centrumhandeln kan intenischa in sig på samma sak. Den får ha andra ut-gångspunkter och konkurrera med andra medel änjust priset.Helena säger också att manskulle ha ett veto från grannkommunernas sida. Detfinns ju egentligen. Det är en moderatmotion, tror jag,som tar upp detta. En av de anledningar som länssty-relsen har att upphäva en plan är att manhar bristande samordning. Det vore enorimlig sits om man skulle kunna hålla på och sättastopp för varandra i ett enda virrvarr framåt. Jag troratt ni ska tänka över den idén.Anf. 166 () replik:Herr talman! Det är en ganska bra idé. Vi är na-turligtvis inte överens. Det är helt klart. Det lokalanäringslivet utarmas. Det vet mycketväl. Det är stadskärnorna som berövas sitt utbud avsmåbutiker och specialaffärer. Det är ingen lyckligutveckling som detta har fått. Det behöver göras nå-gonting. ska vi ha ett moratorium.Anf. 167 ():Herr talman! Kamrater i bostadsutskottet, åhörareoch alla andra! I bostadsutskottets betänkande nr 4behandlas regeringens proposition 2002/03:37 Vissaöverklaganden enligt . I betän-kandet behandlas också motioner från den allmännamotionstiden om olika kommunala planfrågor.Inga motioner har väckts med anledning av regering-ens proposition.Jag yrkar redan nu att antar propositio-nens lagförslag och avslår alla motioner.Nu ska ni lyssna väldigt noga så vi slipper replik-skiftena och kanske blir färdiga till kl. 18.I propositionen föreslår regeringen att instansord-ningen för vissa överklaganden enligt plan- ochbygglagen ändras. Det innebär att några av de bygg-lovsärenden som är av förvaltningskaraktär och i dagprövas av regeringen förs över till de allmänna för-valtningsdomstolarna. Förändringen föreslås träda ikraft . Prövning av överklagade detalj-planer däremot avgörs också i fortsättningen av rege-ringen.De ärenden som föreslås flyttas från regeringenavser bygglov eller förhandsbesked inom område sominte omfattas av detaljplan. De handlar också omöverklaganden som gäller bland annat rivningslovoch marklov samt anstånd med avgörande om lov.Detta sker i avvaktan på den vidare översyn av plan-och bygglagen som den parlamentariskt sammansattaPBL-kommittén ska göra.PBL-kommitténs förslag ska främja en långsiktigoch hållbar utveckling genom att samordna bestäm-melserna i , ochandra aktuella lagar. Kommittén har också i uppdragatt behandla frågor om regional samverkan, översikt-lig planering, detaljplaner, kvalitet och hållbarhet ibyggande och förvaltning med flera frågor som haranknytning till detta.Frågan om en ny instansordning har utretts vidflera tillfällen, och det råder en bred enighet i utskot-tet om behovet av att förenkla ärendehanteringen. Iväntan på att ska presentera sitt för-slag är detta ett steg i rätt riktning.Jag ska kommentera några av de motioner frånden allmänna motionstiden som behandlas idetta betänkande och som alla avstyrks.Det gemensamma för många av motionerna är attde tar upp frågor som på ett eller annat sätt ingår iPBL-kommitténs uppdrag. Det gäller motioner om tillexempel ökat inflytande i planfrågor, ,grönområden, handelsändamål i detaljplan liksom dendubbelprövning som görs enligt PBL och miljöbalkenvid industrietableringar.Också behovet av att ägna stor uppmärksamhet åtöversvämningsfrågor i planeringen hör hit. Regering-en överlämnade till en redo-visning från av hur översvämningsfrågorhanteras i översiktsplaneringen samt ett delbetänkan-de från i samma ärende. Mångaav de problem som aktualiserats i motionerna kandärför förväntas få sin lösning när resultatet av utred-ningsarbetet föreligger.För tre år sedan stod vi med vatten till knäna iJämtland. får vi faktiskt köpa vatten. Jag haralldeles tomt på vatten i min brunn. Där får nog någonting att bita i.En del av motionerna behandlar frågor som vidflera tillfällen har behandlats och avslagits avriksdagen. Exempel på detta är motioner om kommu-nala servicezoner och den statliga kontrollen avkommunala planer.När det gäller motioner med krav om tysta miljöerställer sig utskottet bakom motionärernas utgångs-punkter. Utskottet har diskuteratproblem med buller, vilket har lett till ett uppdrag åtregeringen att se över frågan. Den kartläggning somBoverket gjort tillsammans med ochNaturvårdsverket pekar bland annat på brister ibygglovshanteringen. Det pågår ett omfattande arbeteom buller på många olika nivåer, varför det inte be-hövs några ytterligare utredningar i frågan.Till sist vill jag säga några ord om motioner somtar upp lokalisering av telefonmaster och kraftled-ningar. Utskottet har tidigare konstaterat att densnabba utbyggnaden av mobiltelefonnätet aktualiserarfrågor om dess konsekvenser för hälsan och hur denpåverkar natur- och kulturmiljön. Försiktighet ochåterhållsamhet bör enligt utskottets mening vara väg-ledande vid uppförande av och andra anlägg-ningar. Det är ett kommunalt ansvar att bostäder ochlokaler inte byggs inom områden med hög elektro-magnetisk strålning eller att inte byggs närabostadsområden, skolor och liknande. Utskottet harockså konstaterat att man genom försik-tighetsprincip kan påverka nu aktuella verksamheter.Därmed finns det utrymme inom lagen för ingripan-den från kommunens sida. Då också dessa frågor ärföremål för flera utredningar och annan typ av bered-ning kommer motionärernas förslag att belysas.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagi betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag vill tacka föratt han var väldigt klar i sin framtoning här. Detmesta begrep vi naturligtvis, men jag ska ändå ställaen fråga. Delar och socialdemokra-tin uppfattning att bygglagstiftningenmåste förenklas och att det ändå finns problem inomdetta?Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Jag vill inte yttra mig förrän jag lästPBL-kommitténs utredning. Det är ju kloka som sitterdär, så jag hoppas att de kommer med bra svar.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag ska också försöka att vara kort.Först vill jag ta upp . räk-nade upp en rad stora områden som PBL-kommitténska jobba med. Det skulle vara intressant att höra omhan tror att den har för mycket eller för lite arbete.Jag tog upp detta med grönområden i mitt inlägg.Vi kristdemokrater föreslår en ändring i PBL så attaktivitetsområden i alla bostadsområden kan garante-ras. Som motiv för avslag anges att PBL-kommitténska analysera och redovisa förslag till förändringarför att underlätta arbetet med att uppnå bland annat demiljökvalitetsmål som var inne på.Jag undrar bara lite kort: Av vilka skäl kan inteSocialdemokraterna säga att vi ska hagrönytor i alla bostadsområden?Anf. 171 () re-plik:Herr talman! I allt väsentligt ingår även dessa frå-gor på ett eller annat sätt i det uppdrag som har.Det förtjänar även att nämnas att det av budget-propositionen framgår att isamråd med bistår kommunerna i arbetetmed att utveckla program och strategier för frågor ommiljöanpassade transporter, natur- och kulturvärdenoch miljöanpassad energiförsörjning som ska fungerasom underlag och utgångspunkter för fysisk planeringoch samhällsbyggande senast 2010.Idrott och rörelse har ju uppmärksammats i PBL.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det skulledock vara lite intressant att höra om tyckeratt det är viktigt med de här aktivitetsområdena ochgröna ytorna i alla nya bostadsområden. Om det är såkan man fundera på om det är rimligt att ett gott för-slag som det går att ställa sig bakom i lite större breddi princip alltid måste förpassas till en utredning. Dethär tycker jag inte verkar så väldigt krångligt. Detskulle väl gå att genomföra redan i dag.Anf. 173 () re-plik:Herr talman! Jag är själv uppväxtdär det nästan bara är grönt, men det är ju skog.Självklart tycker jag att det ska vara grönområdeninom bostadsområden.Anf. 174 () re-plik:Herr talman! sade att vi skullelyssna noga, och jag har lyssnat noga. Jag lyssnadenoga för att om möjligt höra någonting om vad Soci-aldemokraterna ville göra för att förändra den prisni-vå vi har i på mat. ställer jag frågan: Vadvill Socialdemokraterna göra för att vi svenskar ska fåbilligare livsmedel?Anf. 175 () re-plik:Herr talman! Jag tycker också i den frågan att viavvaktar och ser vad kommer framtill.Anf. 176 () re-plik:Herr talman! Vi hör att har enväldig tro på vad kommer fram till.Men i propositionen kunde man ju ta några av deförslag som annars skulle ha kommitfram till. Därför undrar jag varför man inte skullekunna ta något annat förslag, till exempel någon avvåra motioner, som just hade lett till att vi hade fåttbilligare livsmedel.Anf. 177 () re-plik:Herr talman! ska ju analysera hurkonkurrensaspekterna beaktas vid den fysiska plane-ringen samt pröva om och hur planeringen kan gebättre förutsättningar för ökad konkurrens inom blandannat handel och byggsektor.Anf. 178 () replik:Herr talman! Naturligtvis kan jag svaret: Vi av-vaktar . Men jag kan väl ändå ställaen fråga eller två.I miljöpropositionen skriver man ganska tydligtatt det är viktigt med samhällsplanering och att manska se till att bilanvändandet minskas. Hur ser man dåfrån Socialdemokraternas sida på de externa köpcent-rumen? Stämmer de överens med miljöpropositio-nen? Vore det inte rimligt att just , i avvaktan påvad kommer fram till, se till att stop-pa den utbyggnad som pågår i en rasande hastighetoch som går rakt emot miljöpropositionen?Den andra frågan gäller en reservation som vi intehar yrkat bifall till men som vi ändå naturligtvis stårbakom. Det vi vill ha i den reservationen när detgäller masterna - utskottet skriver också att det ärviktigt att man är försiktig, inte bygger för nära ochså vidare - är egentligen en handledning till kommu-nerna: Vad är försiktighetsprincipen i detta? Kan detsom i tolkas som att hela kommunen iprincip måste stå utanför för att man ska klara försik-tighetsprincipen? Vad vi vill är att staten lägger framtydliga riktlinjer för de kommunala planerarna. ärdet ett gissande om vad som är farligt och inte farligt.Vore det inte ganska bra om ni från er sida ställde erbakom den här reservationen och lyfte fram betydel-sen av att staten faktiskt tar ett ansvar och hjälperkommunerna i deras planering?Anf. 179 () re-plik:Herr talman! Det är nog bra att det finns en dellågprisbutiker, . Det ska självklart vara en bland-ning. Det kan ju bli positiva effekter, bland annat medökat utbud och lägre priser. Det är bra för barnfamil-jer att kunna handla där det är billigare somde kan ta sig fram när det är stressigt hem för attskjutsa barn kors och tvärs till de idrottsaktiviteter dehar. Då tycker jag att det är bra att kommunen haransvaret för att se till att det byggs eller inte byggs.Anf. 180 () replik:Herr talman! Det innebär att socialdemokratinslinje i den här frågan för att uttrycka det enkelt är attdet är helt okej att bilanvändandet för dagligvaruhan-del kommer att öka ännu kraftigare under de kom-mande åren.Alla klimatpropositioner, , miljöpropo-sitioner och annat är ganska oväsentliga egentligen,för det är betydligt viktigare att barnfamiljerna får enchans att använda bilen ytterligare lite, vilket jag intealltid tror egentligen är vad barnfamiljerna vill ha. Devill ha låga priser, det är vi överens om, det vill jagockså ha, men till bekostnad av vad? På bekostnad avatt de här barnen som idrottar faktiskt utsätts för enväxthuseffekt som gör att deras framtid inte är särskiltljus? Om du frågar barnfamiljerna vill de nog hellreatt barnen ska ha en ganska vettig framtid än att deska få billig mat.Anf. 181 () re-plik:Herr talman! Regeringen har konstaterat i en pro-position att konkurrensen i inom detaljhan-deln, särskilt på dagligvaruhandelsområdet, är svagoch att prisskillnaderna inom detaljhandeln är storamellan olika regioner. har i sinrapport kunnat konstatera att dessa problem alltjämtkvarstår och pekar på olika kommuners tillämpningav PBL som en viktig förklaringsfaktor till deprisskillnader som finns.Anf. 182 ():Herr talman! Det är inte första gången som jagstår här tillsammans med bostadsutskottet och debat-terar elektromagnetisk strålning. Det har vi gjort förr.Jag väckte den första motionen om mobiltelefoner1994.Det viktigaste här är att man ska ha ett erkännandeav att försiktighetsprincipen ska kunna implementerasvid mobilanvändning och vid upxsättande av bassta-tioner.Jag är glad över att man i viss mån ställer sig bak-om förslaget om tysta miljöer som jag också motione-rat om . Det tycker jag är roligt.Däremot vill jag ta upp lågstrålande zoner ochförsiktighetsprincipen. Man avstyrker i betänkandetalla motioner, men då har man alltså inte tittat närma-re på vad som händer vid den uppsättning av mastersom vi gör.Vi har antagit ett visst gränsvärde i . I be-tänkandet talar man om SAR-värden för mobiltelefo-ner. Men jag vill gå in på de gränsvärden som gällerför basstationer. Det är det uppsättningen av mastergäller. I har vi ett gränsvärde på per kvadratmeter. Man har gått på ICNIRP:svärden, föricke-joniserande strålning. När de nya masternakommer upp, det gäller inte de gamla, och man skaimplementera den nya tekniken 3 G kommer man upptill frekvenser på . Här har ingenforskning pågått. Det har inte funnits någon forsk-ning, därför vill vi att forskarna ska titta mer på detta.Här har man alltså antagit ett gränsvärde på per kvadratmeter.Alla länder i har inte gått på ICNIRP:svärden. I har man per kvadrat-meter. har per kvadratmeter. I har man gått allralängst. Där har man bara per kvadratme-ter. Där kan man alltså när man ger tillstånd för såda-na här byggmaster gå på den elektromagnetiska strål-ningen. Det kan man ju inte göra här i därföratt vi har ett så väldigt högt gränsvärde.I flera länder, bland annat i , försökerman implementera försiktighetsprincipen. Det var enkonferens . Man accepterar den forsk-ning som finns om elektromagnetisk strålning ocholika biologiska effekter. De andra måtten är satta pågrund av termiska effekter. Man tar alltså en mobil-telefon till örat och känner hur mycket den värmerupp. Men man ska också titta närmare på de biologis-ka effekterna. Där har bedrivits väldigt mycket forsk-ning som kanske går ned på en tiotusendel av denelektromagnetiska strålning som kommer från enmast. Bland annat har Salford, och iLund forskat om detta för länge sedan. Man såg attblod-hjärn-barriären öppnades och kunde släppa instora proteiner som man i förlängningen kan se kan-ske kan påverka Alzheimer och sådana sjukdomar.För ett par veckor sedan kom ny forskning som visa-de att även nervcellerna dör. Det är alltså en tiotusen-del av det som vi har talat om.Det är viktigt att man tar människors oro på allvaroch ser till att tekniken ska vara till för människanoch inte tvärtom. I har 400 läkare skrivit påett uppror, det så kallade . Mansätter där ohälsan i samband med intensiv användningav mobiltelefoner. Man talar om mer insjuknande pågrund av installation av mobilsändare i patienternasnärmiljö. Där vill man alltså ha en radikal sänkningav gränsvärden, sändareffekt och strålningsexpone-ring till en biologiskt försvarbar nivå.När vi nu ger bygglov för så kallade därman sätter upp sändare går man bara på PBL när detgäller natur- och kulturmiljöer. Man tittar inte påeventuell strålning som kan orsaka risker för hälsan.Där skulle man titta på det som står i omförsiktighetsprincipen. Det gör man inte.Jag vill bara prata lite grann om att man bör tittapå detta. Vi har också skrivit en motion om stadsmil-jön i där man har gjort en väldigt stor mät-ning av hur(hög strålning det är. Bland annat hittadeChalmers att av bakgrundsstrålningen utgörs avelektromagnetisk strålning från basstationer för mo-bilsändare medan kom från telemaster.Jag vill att försiktighetsprincipen ska gälla, därförvill jag också yrka bifall till reservation nr 14 i betän-kandet, om lokalisering av mobilmaster. Vi kan kan-ske titta närmare på hur man har gjort i därman går ut med uppmaningen: Sätt inte upp mobil-master i närheten av skolor och daghem! Vi kan ock-så titta på hur andra länder gör.Anf. 183 ():Herr talman! Jag beklagar att ledamöterna frånModerata samlingspartiet har gått ut ur lokalen, förjag vill ta upp deras reservation om kommunala ser-vicezoner under punkt 7. Den motion som är underlagför den här reservationen är en av de motioner somjag reagerar skarpt negativt på, att ena gången tala omatt man värnar glesbygden för att kom-ma och säga att man ska ha kommunala servicezoner.Det vill säga att i centrala delar av kommunen ska allservice ges och längre och längre ut ska det varaknappare med servicen. Det är någonting som vi iCenterpartiet absolut inte kan ställa upp på, herr tal-man. Från sida vill vi mycket starktframhålla att den motionen borde lägga ipapperskorgen. Där hör den hemma.Grundservice i alla delar av vårt land är ett måste,såväl i staden som på landet. Det är statens ansvar attse till att man också har det.Jag skulle ha velat fråga hur de hartänkt sig att det ska bli för de människor som redanbor i glesbygden. Jag vet att många äldre kan bo kvartack vare den service de får av . Hur skaman göra med den unga familjen som tar över singenerationsgård efter sina föräldrar? Ska de flytta närde inte kan få service i form av till exempel skolskjut-sar? Ska bokbussen inte gå till det äldre paret som bordär?Jag vet att tiden går snabbt. Jag ska inte förlängadebatten.