prot · GQ09102 · 2003-05-13 00:00:00 — På något annat var det en alldeles förfärligt tristoch tråkig stämning. Där var de äldre till besvär. Devar ett störande inslag i verksamheten. Så får det intevara.Herr talman! Som ett exempel var det så att enäldre dam bad mig om påfyllning på kaffet. Jag sade:Visst ska du få det. Jag blev tillsagd av personalen attdet inte var lämpligt. Jag trodde att det berodde på attdenna gamla människa inte tålde kaffe. Men det visa-de sig att så var det inte. Man sade så här: Vi brukarbara ge dem en kopp kaffe i stöten, annars kissar deså mycket. Så får det inte vara.Detta är nutid, och det är sant. Därför är det såoändligt viktigt att vi när vi talar om degamla ser till dem precis som dem de är. Vi ska se tillSara som den hon är och till som den person hanär. Jag menar att sådana personer som känner att deinte mår bra, inte trivs och känner att miljön inte ärrätt, eller där de anhöriga känner att det är så, skakunna göra sina egna val. De ska kunna välja någon-ting annat, eller deras anhöriga ska kunna göra det.Vi har som Moderater förslag om äldrepeng. Detbetyder att man som gammal ska ha rätt att flytta vartman vill i landet och att pengarna för vård och om-sorg ska följa den som är gammal. Det vore välgö-rande om socialministern höll med om att det är varjegammal människas rättighet.Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Jag ska börja där slutade, nämligen i diskussionen om äldre-peng. Jag menar att har tänkt fel just pådet området.Äldreomsorgen ska vara en samhällelig ochgemensam skyldighet gentemot de äldre. Varje äldresom är i behov av stöd och omsorg ska självfalletsjälv kunna välja formerna för stödet, själv kunnapåverka hur det ska utvecklas och naturligtvis ocksåha möjligheter att välja i vilket hem man vill bo.Det är svårt att leva upp till detta helt enkelt för attutbudet av äldreomsorg och särskilda boenden ärbegränsat. Men så långt det över huvud är möjligt skaman erbjuda människor detta.Äldrepengen kan dessvärre bli början till motsat-sen. Vårgivarna kommer att tala om för den äldre:Passar det inte kan du ta din peng och gå. Det blir ettsätt att motivera dålig kvalitet, eller i varje fall försva-ra dålig kvalitet.Vår utgångspunkt är att oavsett vad du har valt,oavsett var du bor någonstans, i vilket äldreboendeeller på vilket sjukhem du är, ska du ha anledning attställa mycket höga krav på vården och omsorgen. Detska verkligen vara höga krav. Det ska inte vara så då möts av beskedet: Du kan gå härifrån.Äldrepengen kan dessvärre legitimera dålig kva-litet snarare än det som jag vet att öns-kar sig, en drift eller en drivkraft för bättre kvalitet.Jag skulle i stället för valav linje säga: Låt oss se till att rätten att välja ochrätten att påverka gäller hela äldreomsorgen oavsettvad man väljer. Detta ska vara en del av det löfte viger nästa generation av äldre.Sedan något om detta med rehabiliteringen. Det ärviktigt att påpeka att möjligheten till en god rehabili-tering inte bara har att göra med att man har tillgångtill rehabiliteringspersonal. Det handlar också omkunskapsnivån hos baspersonalen.Det är viktigt att så många som möjligt av övrigpersonal, baspersonalen i äldreomsorgen, har kunska-per om hur man arbetar med rehabilitering. Det ärviktigt att de får stöd och handledning i rehabiliter-ingsfrågor. Det är också viktigt att de har ett gottsamarbete med den rehabiliteringspersonal som finns.Detta påpekar jag helt enkelt därför att rehabili-tering inte är alldeles lätt att avgränsa. Det är en delav hela äldreomsorgen. Det behövs specialister ochspecialutbildad personal. Men vi behöver framför alltse till att alla som deltar i äldreomsorgen har kunskapom hur rehabilitering går till och vad som krävs.Jag tror att det som avgör möjligheten i framtidenatt skapa en bra rehabilitering är att vi klarar perso-nalrekryteringen allmänt till äldreomsorgen både avsärskild personal och av personal i allmänhet. Vibehöver utöka kvaliteten i svensk äldreomsorg genomatt helt enkelt ge kommunerna möjligheter att rekry-tera inte tusentals utan tiotusentals fler.Vi har rekryterat 30 000 fler den senaste femårs-perioden. Men det behövs minst lika många till underde kommande åren för att vi ska kunna säga att vi haren god äldreomsorg.Anf. 22 ():Herr talman! Jag som kommer från Jönköpingslän och bor i har inte så långtifrån mig. Jag har uppfattningen att det inte är rimligtatt en anhörig ska känna sig tvingad att sätta in enbandspelare på mammas rum för att han känner atthan inte skulle bli trodd eller uppmärksammad an-nars. Så ska det självklart inte vara.Det förslag som vi har till äldrepeng betyder som gammal ska ha rätt att flytta vart man vill ilandet. Det ska vara så att när jag blir gammal är detinte personalen som säger till mig att jag får dra. Detär jag som säger: Hallå, hallå, nu passar det inte. Jagtar och vänder mig någon annanstans.Det är själva poängen med äldrepengen plus attjag också ska kunna flytta till en annan kommun utanatt den kommunen ska känna sig oändligt besvärad avatt det kommer 25 glada pensionärer som flyttar insom man vet sedan belastar den kommunala budgetenalldeles förfärligt om några år.Hösten 2001, , bodde 118 000 perso-ner i särskilt boende. Det är klart att det är förfärligtmånga människor som blir inblandade i vården, om-sorgen och hela rehabiliteringskedjan. Socialminis-tern har rätt. Att sköta det mesta av det är kommu-nens ansvar. Men vi här i huset har också ett stortansvar för vad som händer.Just därför är det min uppfattning att vi ska göradet vi kan. Vi ska ändra på regelsystemet så att kom-munerna får en möjlighet att anställa en äldreläkare.Kanhända det kan bli på det sättet inom en kort tid.Jag är glad att höra detta.Just därför ska vi också införa en äldrepeng, herrtalman. Vi ska införa ett system som gör att gamlamänniskor ska anses vara myndiga också när de vis-tas på ett äldreboende.Anf. 23 Socialminister ():Herr talman! Jag vill bara göra ett kort påpekande.Vi får inte fler läkare och fler äldreläkare i landet föratt de byter arbetsgivare från landstigen till kommu-nerna. Vad det handlar om är att utnyttja den kompe-tens vi har på rätt sätt. Det är möjligt att det kan varaatt de byter arbetsgivare. Men det är inte så att vi fårtillgång till fler läkare för att kommunerna anställerdem, vilket man ibland kan tro av den allmänna de-batten.Det handlar helt enkelt om att få samverkan ochhela vårdkejdan att fungera. Det gäller att se till attläkarna är i äldreomsorgen och att de deltar i arbetetatt utveckla omsorgen för de äldre. Vi har gett iuppdrag åt utredarna av Ädelreformen att se över vadsom krävs för förändringar.Sedan återigen till äldrepengen. För de allra flestaäldre som är i behov av omfattande vård och omsorgär valet av särskilt boende eller valet av sjukhem detsista stora valet de gör i livet när det gäller förutsätt-ningar. Då menar jag att det viktigaste man ska sägatill dessa är att de har anledning och ska ha rätt attställa mycket höga krav.Det är en klen tröst att säga: Du har ju fått dinpeng, du kan ta pengen med dig och byta. Jag trorinte att det hjälper när det handlar om att skapa engod trygghet . Utgångspunkten måste varaatt vi gemensamt ska betala äldreomsorgen. Man skasom äldre ha rätt att ställa mycket höga krav.Oavsett vad jag har valt ska jag vara medveten omatt de kraven har kommunerna, och äldreomsorgensom ansvarar för verksamheten, skyldighet att levaupp till oavsett peng.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2002/03:278 om öp-penheten i de statliga företagenAnf. 24 Näringsminister ():Herr talman! har ställt fem frå-gor om regeringens ägarförvaltning rörande ersätt-ningsnivåer och insyn.När det gäller frågor är det an-geläget för mig att börja med att redovisa några vikti-ga grundprinciper för regeringens ägarstyrning.Vårt arbete med ägarstyrningsfrågor är erkänt ochuppmärksammat både i och utomlands. Öp-penhet har varit ett av regeringens viktigaste och mestprioriterade verktyg i dess ägarutövning.Min mening är att de statligt ägda företagen såvälnär det gäller att teckna anställningsavtal enligt re-geringens riktlinjer som när det gäller att redovisadetaljerad och tydlig information om dessa avtaladeersättningar sköter detta väl.Som ett led i regeringens kontinuerliga utveck-lingsarbete har jag meddelat att befintligariktlinjer ska utvärderas. Först på tur står just riktlin-jerna för anställningsvillkor. Att de riktlinjerna fun-nits ända visar att regeringarna sedan desshar varit förekommande.Personligen vill jag också betona vikten av denoffentliga debatten. Jag menar att vi på många håll inäringslivet, inte bara utomlands utan också i Sveri-ge, sett en utveckling som gått alltför långt. Medledande befattningshavare som beviljats alltför högalöner, bonus om det går bra och fallskärm om det gårdåligt, måste det beskrivas som en utveckling bortomallt sunt förnuft.Min bild är att de statliga bolagen har skött sig välpå den här punkten och att befintliga riktlinjer harvarit viktiga för att åstadkomma detta.Men ännu viktigare är en öppen diskussion omvilka ersättningar som styrelser beviljar. Jag har såsent som påpekat för ett par hundrastyrelseledamöter i de statliga bolagen hur viktigt detär att de öppet redovisar och motiverar de ersättningarsom styrelsen beviljar ledande befattningshavare ibolagen.Med anledning av fråga om bonus iSAS vill jag betona att det är styrelsen som ytterstansvarar för de avtal den träffar, och den måste varaberedd att motivera och försvara de avtalen.Från 2002 ska de statligt ägda företagen i likhetmed börsbolag lämna kvartalsrapporter från och medi år.Min åsikt är dock att vi inte ska nöja oss med attvara lika bra som börsbolagen. Jag vill skruva uppkraven ytterligare, och har därför uppmanat styrelser-na i de statliga bolagen att lämna bokslut innan den31 januari. Min förhoppning är att detta ska varaverklighet från och med bokslutet för 2004.När det gäller frågan om öppna bolagsstämmorpraktiseras detta redan av flera statligt ägda företag.Det är något som regeringen har uppmuntrat ochuttryckt bland annat i förra årets skrivelse om företagmed statligt ägande.I detta sammanhang kan jag bara beklaga att riks-dagsledamöterna sällan utnyttjar sin möjlighet attvara med vid bolagsstämmorna i de statligt ägdaföretagen. Det är en möjlighet som de har haft i tjugoår.När det gäller fråga om riksdagsleda-möternas insyn i de statliga bolagen så kan riksdagenoch dess utskott ta del av alla uppgifter hos Reger-ingskansliet rörande statliga bolag, även sådana upp-gifter som omfattas av sekretess.Regeringskansliet ansvarar för förvaltningen avaktiebolag som lyder under aktiebolagslagen. Därtillär flertalet bolag konkurrensutsatta och måste därförges möjlighet att verka på samma villkor som sinakonkurrenter. Därför förekommer det att handlingarsom innehåller affärshemligheter hemligstämplas. Jaghar inte för avsikt att verka för att denna ordning skaändras.Låt mig avsluta med en förhoppning att interpel-lanten med sitt intresse för företagsfrågor inte missarden skrivelse regeringen kommer att lämna till riks-dagen senare avseende just de här frå-gorna.Anf. 25 ():Herr talman! Jag har ställt fem stycken konkretafrågor till näringsministern som har att göra medöppenhet och insyn i de statliga bolagen. När jagtackar näringsministern för svaret så får jag väl sägaatt jag fick en ganska allmän betraktelse till svar,eller, om jag uttrycker det på ett annorlunda sätt: Jagvet att regeringen lämnar en redogörelse förde statliga företagen till . Jag vet att Reger-ingskansliet publicerar kvartals-rapporter från de statliga företagen. Jag vet att reger-ingen för ett drygt år sedan beslutade om riktlinjer förden externa ekonomiska rapporteringen. Jag vet attregeringen har antagit riktlinjer om anställningsvill-koren för personer i företagsledande ställning i destatliga företagen. Jag vet också att näringsministernvid ett seminarium för 250 statliga styrelseledamöter iförra veckan höll ett, säkert mycket intressant, anfö-rande.Men det som har föranlett interpellationen är attjag utöver allt det här vet att revisorer hargjort en granskning där man har pekat på att åtmin-stone fem statliga företag inte följer riktlinjerna, utanhar avtal med sina verkställande direktörer som göratt de verkställande direktörerna får både lön ochfallskärm om de byter jobb. Jag vet också att Riksda-gens revisorer i sin rapport kritiserade regeringen föratt den inte har bättre koll på vilka pensionsavtal destatliga företagen har ingått.Jag vet också, eftersom jag bad om hjälp, att på fråga frånRiksdagens utredningstjänst vägrar att lämna upplys-ning om hur bonusavtalet för koncernchefen i Vatten-fall är konstruerat.Vi har sett en sanslöspengarullning i bonusar, fallskärmar och arvoden idelar av det privata näringslivet. kommer det, sentomsider, vissa tecken på tillnyktring med sänktaarvoden till vissa befattningshavare i till exempelInvestor och . sänder näringsmi-nistern en motsatt signal när han medverkar till attIngvar och den andra styrelseledamöterna iTelia ska ha dubblerade styrelsearvoden.Mot den bakgrunden menar jag att interpellatio-nens mycket konkreta frågor kvarstår. Jag tänker dåsärskilt på frågorna 1 och 4, som löd:Vad avser regeringen göra för att förbättra kon-trollen över de statliga bolagens pensionsavtal i en-lighet med revisorers kritik och se till attalla bolag tillämpar de riktlinjer som finns för sam-ordning av avgångsvederlag och andra inkomster?Kommer regeringen att vidta åtgärder för att göraalla bonus- och incitamentsavtal med de verkställandeledningarna i de statliga bolagen offentliga?Jag tycker inte att det är tillfyllest att skattebeta-larna kan utläsa ur årsredovisningen vilken lön ochvilken bonus som har utbetalats till ledande befatt-ningshavare i de statliga företagen. Jag tycker att destatliga företagen ska ha en högre ambitionsnivå änså. Jag tycker att det ska vara möjligt för riksdagensledamöter och för den intresserade allmänheten att dåockså få reda på hur bonusavtalen är konstruerade.Är statsrådet beredd att medverka sådan öppenhet?Anf. 26 Näringsminister ():Herr talman! Vi tillämpar den kanske mest långt-gående öppenhet som någon ägare gör i vadgäller information, vad gäller offentliggörande ochvad gäller andra uppgifter om våra bolag.Men det räcker inte för oss! Vad andra bolag gör idetta sammanhang är inte tillräckligt. Vi vill gå läng-re. Vi vidareutvecklar detta . Jag tror att detinte går att hitta någon ägare internationellt sett somär så transparent och så välkomnande inför externgranskning som den svenska staten är som ägare.Detta ska vi vara stolta över, och vi ska värdera deerfarenheterna och se hur vi kan gå vidare med det.Jag kunde inte ana någon förståelse för detta hosinterpellanten. Allting var eländigt. Allting var hem-lighetsfullt. Ingenting var tillfyllest. Vi gör ett antalförändringar kontinuerligt i just den här riktningen.En del av dessa sade att han kändetill. En del sade han att han kände till på ett sätt somjag inte kände igen. Lite lustigt var ju att han vet attvi tillämpar att bolagen ska lämna kvar-talsredovisning, när verkligheten är att det börjademed det kvartal som vi just har lämnat. Det börjadenämligen just . Men detta vet tre år tillbaka.Vi har ett par inskränkningar. Det gäller frågor omaffärssekretess, det gäller uppgifter som lämnas tillRegeringskansliet och det gäller vissa uppgifter in-ternt i bolagen. Bolagens styrelser har själva att an-svara för sina avtal. Jag uppmanar dem att redovisadetta så mycket de kan vad gäller ledningens ersätt-ningar och bonusar. Men i vissa fall knyts bonusarnatill prestationer som gäller speciella affärsförhållan-den, att man ska nå vissa resultat på vissa internastyrvariabler. I den mån detta är faktorer som maninte vill visa konkurrenterna har styrelsen möjlighetatt göra bedömningen att man redovisar beloppen ochman redovisar principiellt hur beräkningarna har gåtttill men inte närmare det numeriska innehållet i tillexempel de mätningar som visar hur man klarar sig iförhållande till sina konkurrenter.Jag tycker att det är en rimlig avvägning mellankravet på insyn och att man ska utvärdera om styrelseoch ledning gör ett bra jobb å ena sidan och å andrasidan att man inte ska skjuta sig i foten genom attbjuda konkurrenter på känslig information som mansjälv inte har tillgång till från dem.Det är en sak till som jag skulle vilja kommentera.Mikael klagar på att bolagsstämman hardubblerat arvodena till ledamöterna i . Det ärfaktiskt inte sant. Det är ytterligare en felaktighet somMikael sprider. Det är nämligen så att denungefär halva styrelse som tidigare satt i Sonera förefusionen mellan hade exakt sammaarvode som de nu får i det nya Telia-Sonera. Den delav styrelsen som har haft uppdrag i fåren höjd ersättning till den nivå som gällde i Sonera.Detta svarar också mot en mycket högre arbetsbörda.Det är ett större bolag och ett större ansvar. Men jagmedger gärna att jag också tycker att den ersättnings-nivå vi har hamnat på är för hög. Alternativet hadevarit att tvinga fram en sänkning av ersättningen förvåra finska vänner som fortsätter sitt förtroendearbetei bolaget. Jag tyckte att det var att gå för långt. Därförkunde vi i ägarkretsen enas om en kompromiss påden här nivån.Anf. 27 ():Herr talman! Jag tycker kanske inte att näringsmi-nistern ska bli gramse på mig därför att jag kritiserarde fördubblade styrelsearvodena till de svenska leda-möterna i Telia-Sonera när näringsministern självtycker att arvodena hamnat på en för hög nivå genomden kompromiss han själv har ingått.Sedan sade näringsministern att jag inte tyckte attnågonting var bra och att ingenting var tillfyllest. Jagvar tydligen väldigt trist, förgrämd och dum i mittinledande anförande. Det finns ingen anledning förmig att ta upp talmannens tid med att ställa interpel-lationer om det jag vet och om det som fungerar bra.Jag har anledning att använda interpellationsinstitutettill att lyfta fram de punkter där jag ännu inte är nöjdmed vad näringsministern åstadkommer.Och jag är inte riktigt nöjd med transparensen ochöppenheten. Näringsministern säger att han vill gålängre i öppenhet och transparens. Ja, men gör det då!Gå ! Se exempelvis till att de statliga bolagenredovisar hur deras bonusavtal med verkställandedirektören är konstruerat! Men det vill inte närings-ministern göra. Han skyller på styrelsen. Han sägeratt det kan vara så att man träffar avtal där bonusenberor på faktorer, resultatmått och annat som maninte vill avslöja för konkurrenterna.Då blir min slutsats att då ska man inte ingå dentypen av bonusavtal. I statliga företag ska man inteingå bonusavtal med den verkställande direktörensom man inte klarar av att öppet redovisa. Skälet tilldet är att det faktiskt är relevant för skattebetalarnaoch för ledamöter att kunna få reda på hurkonstruktionen av avtalen ser ut. Det finns ju skratt-retande exempel från det privata näringslivet därEricsson ett tag hade ett bonussystem som byggde påcash flow. som företaget blödde fick denverkställande ledningen stora bonusar därför att mangjorde sig av med sina anläggningstillgångar. Nuregnar det miljonbelopp över den verkställande di-rektören i delägda SAS som företaget blö-der och personalen ska sänka lönerna eller avskedas.Det är relevant att vi har en sådan öppenhet i destatliga företagen att vi faktiskt får reda på hur bonus-avtalen är konstruerade. Därför kvarstår frågan: ÄrLeif beredd att göra någonting annat än attskylla på styrelserna? Är han beredd att agera somägare och säga att vi ska ha den öppenheten och kla-rar vi inte av att redovisa hur avtalen är konstrueradeska sådana avtal inte heller ingås?Öppenheten eller hemlighetsmakeriet har ju intebara att göra med bonusavtal. Hanteringen i SJ är ettbra exempel på detta. Vi hade en hearing med stats-sekreterare och näringsministern så sentsom med finansutskottet, trafikutskottetoch näringsutskottet. Intill den hearingen var kon-trollbalansräkningen hemlig. SJ vägrade att lämna utden. Jag bad själv SJ:s ledning att få del av kontroll-balansräkningen och man vägrade att lämna ut den.Först under hearingens gång sade näringsministern attden inte var hemlig. Då kom tjänstemännen krypandefram ur hörnen med papperen.Nu har vi på bord fått en propositionpå 14 sidor utan något beslutsunderlag för att skjutatill 1,8 miljarder i kapitaltillskott till SJ. Huvuddelenav underlaget för den propositionen är hemligstämp-lat och ligger i ett kassaskåp på näringsutskottetskansli. Jag har inte hunnit ta del av det underlaget än.Mina medarbetare får inte se det underlaget. Det harfunnits där i . På den grunden, 14 sladdrigastencilsidor, förväntas jag och 348 kolleger till migfatta beslut. Det är inte att leva upp till särskilt högtställda krav på öppenhet.Med detta, herr talman och näringsministern, berjag så hemskt mycket om ursäkt om jag har låtit irri-terad och förgrämd ännu en gång.Anf. 28 Näringsminister ():Herr talman! Jag hade inte väntat mig att MikaelOdenberg eller någon annan moderat skulle ägna enminuts eller en sekunds debattid åt att säga någotpositivt om eller om regeringen. Jag har intevarit med om det , och jag hade väntat mig det idag.Jag kan avslöja en hemlighet. Jag är inte hellerriktigt nöjd. Jag är hyggligt stolt över hur långt vi harkommit, men jag vill fortsätta att jobba vidare framåt.Jag kan konstatera att det råder en avgrund när detgäller skillnad i öppenhet mellan hur det var på PerWesterbergs tid i det här sammanhanget och hur detär . Vi fortsätter att utveckla avståndet till hurdet var så att det blir ännu större.När det gäller bonusar tycker jag att det ska varastyrelsens ansvar att fatta beslut om den här typen avfrågor. Den ska ta det ansvaret, och den ska kunna bliutvärderad när det gäller hur den har skött sitt jobb.Vi som ägare ska dela ut riktlinjer som är tydliga,konkreta och begripliga. Där är riktlinjer om öppen-het centrala och viktiga.Det är min åsikt att bonus inte bör förekomma ochatt det förekommer i för stor grad. Men eftersom vilever i en värld där de statliga företagen är en litenminoritet på arbetsmarknaden har vi att agera i denvärld som faktiskt råder, och där kan det krävas denhär typen av instrument för att locka medarbetare. annan styrelse har åsikten att detta är ett instru-ment att styra ledningens arbete dit där styrelsentycker det behövs. Jag har svårt att förstå att intekompetenta människor på den här nivån kan springa irätt riktning utan den här typen av styrsignaler, menjag får acceptera att det ibland blir på det här sättet.Jag tycker vi har för många bonusar och för storabonusar. Jag vill gärna medverka till att de blir färre.SJ är ett exempel på ett bolag där vi faktiskt haren väldigt öppen informationsgivning. Vi har öppnabolagsstämmor där riksdagsmännen kan komma ochställa frågor. Jag skulle vilja fråga erfarenheterna är från de här bolagsstämmorna.Får svar på de frågor han ställersom förste vice ordförande i näringsutskottet och denborgerliga riksdagsgruppens tyngsta ombud när detgäller att granska de statliga företagen? Får han desvar han vill ha på bolagsstämmorna? Är ledningarnaoch styrelserna i bolagen njugga med information?Har han kritik mot hur bolagsstämmorna bedrivs? Detskulle jag vilja höra som underlag för det arbete vibedriver för att värdera om vi är öppna nog och om viska gå vidare. Redovisa lite intryck från besöken påbolagsstämmorna, !När det gäller SJ kan jag konstatera att vi har desekretesslagar vi har i Sverige.Information som är känslig ur affärssynpunkt ska viinte lämna ut.Jag skulle vilja fråga : Vill Mo-deraterna ändra sekretesslagen, eller vill Moderaternaha olika sekretesslagar för statliga och privata före-tag? Är det bara för SAS som jag ska vika ut affärs-hemligheter, eller ska jag göra det också för ,för , för och för andra företag som ibland isina mellanhavanden med staten behöver lämna inkänslig information? Jag tycker att det skulle varaintressant att få höra hur den moderata synen i de härfrågorna är.