prot · GR0944 · 2003-12-08 00:00:00 — Vidare vill vi avsätta ytterligare 15 miljoner till vissa teater-, dans- och musikändamål. Vi vill göra det därför att vi tror att den fria scenkonsten har stor betydelse för svenskt kulturliv. Den når inte minst många barn och ungdomar. Ett annat medium som når människor i olika åldrar är filmen. När det gäller filmen vill vi ansluta oss till en reservation tillsammans med . Vi värnar där om tanken att även ny film ska vara tillgänglig ute i landets mindre. Invånare där ska inte behöva göra långa resor för att få se en ny film eller behöva vänta innan filmen kommer till den egna biografen. Regeringen bör därför överväga åtgärder i syfte att underlätta utbyggnaden av e-bio i landet för att på så sätt förbättra tillgängligheten till ny film. Efter att ha bott i kan jag intyga att där finns mycket kultur. Skåningar är bra på att bestämma och skulle klara av att göra det utan att staten behöver blandas in så mycket. Vi skulle själva kunna avgöra vilka institutioner som är bidragsberättigade. är också ett av våra kyrkotätaste landskap och har kyrkans framtid varit föremål för inlägg på insändarsidorna. Min bänkgranne vid kyrkomötet, från , som är en aktiv representant för den socialdemokratiska nomineringsgruppen har gjort ett inlägg med rubriken ha råd att underhålla kyrkorna ? är en mycket klok man, och jag skulle önska att samma klokhet fanns hos hans partikolleger i riksdag och regering när det gäller bedömningen av den besvärliga situation som hamnat i. Vi har många medeltida byggnader som måste underhållas som verksamhet ska bedrivas söndag som vardag. kanske någon tycker att 150 miljoner är väl tilltaget. Låt mig då ta ett exempel från i . För att över huvud taget komma i fråga för kyrkoantikvarisk ersättning måste det finnas en vård- och underhållsplan för varje kyrka. En sådan kostar 100 000 att göra för en medeltida kyrka och 80 000 för en som är byggd . Pastoratet har fyra medeltida kyrkor och två från senare tid. Det innebär sammanlagt och då är det bara fråga om fasta kostnader. Därtill kommer reseersättning till den som upprättar planen. Enbart att reparera taket och tornet i den ena kyrkan kostnadsberäknas till 2,5 miljoner. Det som bör hända nu och har jag efterlyst i motion Kr206. Kyrkornas kulturvärde är inte förbehållet de kyrkligt aktiva utan bör räknas till den kulturella allemansrätten. Slutligen vill jag även säga något om en annan typ av kyrka sjukhuskyrkan. Under mina som präst har jag haft förmånen att delvis arbeta i sjukhuskyrkan. Jag har fått många goda kontakter med dem som arbetar där och vet vad det betyder när det som inte får hända ändå händer. I sjukhuskyrkan får människor i kris hjälp, och sjukhuspersonalen får tillfälle att samtala om de svåra frågorna om liv och död. anser att det är viktigt att en översyn av stödet till sjukhuskyrkan görs. Jag ställer mig naturligtvis bakom de yrkanden som framförts av . 70 i (s): Jag tänker lyfta fram ungdomspolitiken i det budgetbetänkande som vi diskuterar. beslutade , som tidigare nämnde, om en ny ungdomspolitik. Den fattade beslut om tre övergripande mål för en generell och sektorsövergripande ungdomspolitik: Ungdomar ska ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, de ska ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande ska tas till vara som en resurs. Dessa mål ska vara styrande för all statlig verksamhet och vägledande på den kommunala nivån. godkände också att ska verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls och att regeringen ska utforma delmålen för ungdomspolitiken. Delmålen ska fungera som underlag för uppföljning och analys av den samlade ungdomspolitiken. En rapport avlämnas av till regeringen, och redovisas en fördjupad analys av ungdomspolitikens utveckling. Denna fördjupade analys redovisade . Analysen kommer också att utgöra underlag för den proposition om den framtida ungdomspolitiken som regeringen avser att lämna till . Jag vill bemöta och deras budgetförslag vad gäller . anser att verksamhet bör begränsas och dess struktur ses över. De vill i sitt budgetförslag minska anslaget till med jämfört med regeringens förslag. En möjlighet, säger de, är att och Kommunförbudet tar över vissa arbetsuppgifter. Det är anmärkningsvärt att å ena sidan vill ge fler uppgifter, å andra sidan tycker att är för stort och därför borde få ett mindre anslag. Min bestämda uppfattning är att gör ett mycket bra jobb. Den genomför många delar av den nationella ungdomspolitiken, och den stöttar många kommuner i deras arbete med att förbättra ungdomars villkor. har en stor uppgift i att stärka ungdomsperspektivet i samhället. Dess arbete med exempelvis ungdomsråd, liksom arbetet mot kommuner och statliga myndigheter, har lett till att medvetenheten om ungdomars situation stärkts. Därför anser vi socialdemokrater att måste få fortsätta sitt arbete. Jag undrar vart tycker att man ska vända sig om man som privatperson, kommun, myndighet eller företag vill veta mer om ungdomar och ungdomspolitik. föreslår också att LSU, för ungdomsorganisationer, inte ska få något statligt verksamhetsbidrag. De tycker att medlemsorganisationerna själva ska stå för kostnaderna för verksamheten. Den utvärdering som gjordes av bland andra LSU visar att verksamheten är av stort värde för ungdomsorganisationerna respektive ungdomarna. Den visar också att verksamheten utförs enligt intentionerna. är en paraplyorganisation för ungdomsorganisationer. Medlemmar i är politiska ungdomsförbund, religiösa organisationer, invandrar-, handikapp- och miljöorganisationer. Syftet är att stödja ungdomsorganisationernas verksamhet både nationellt och internationellt. Jag anser att det är av värde att ungdomars åsikter och ställningstaganden till olika samhällsfrågor kommer till uttryck både direkt från ungdomar som individer och från de enskilda organisationer som representerar olika ungdomsgrupper samt från ett övergripande organ som LSU. har vår ungdomsminister anordnat seminarier där man bjudit in ungdomsorganisationer till dialogforum. Frågeställningarna har bland annat handlat om arbetsmarknad, fritid och hälsa. Man har också via hemsida uppmanat ungdomar att göra sina röster hörda och vara med och forma nya ungdomspolitik på områdena politik, jämställdhet och mångfald, utbildning och arbete, lag och moral samt bostad. Dessa synpunkter och åsikter kommer att vara ett viktigt komplement när det gäller att forma morgondagens ungdomspolitik. Ungdomspolitik handlar för oss socialdemokrater om att på frågor som berör unga människor anlägga ett ungdomsperspektiv. Därför är ungdomars erfarenheter och synpunkter viktiga. Goda exempel ska tas fram av för att illustrera olika former av konkret verksamhet som bidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås. Vi anser nu liksom tidigare att det krävs en fortlöpande process för att utveckla ungdomspolitiken, vilket sker i samråd med och med förankring hos ansvariga inom olika sektorer. Jag ser fram emot den proposition om ungdomspolitik som regeringen avser att lämna till , och jag vill, fru talman, yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 71 () replik: Det sades mycket om vad vill och inte vill. Jag skäms inte över att vi tycker att mycket av det som görs av kan göras på andra håll. Det kan exempelvis ske, som vi föreslagit, på och när det handlar om att betala ut bidrag till de föreningar som gör ett jätteviktigt jobb på . Jag förstår mig inte riktigt på när hon undrar vart man ska vända sig om man vill veta någonting om vad ungdomar tycker och tänker. Jag kan räkna upp många olika organisationer, föreningar, politiska ungdomsförbund, forskare och alla möjliga lokalt aktiva som har mycket kunskap om vad ungdomar vill och inte vill. Jag tror inte att det kommer att vara problemet. När det gäller LSU tycker vi att om det är ett önskemål från föreningarna själva att ha denna paraplyorganisation får de också betala till den. Vi föredrar att lägga de pengar som skulle gå dit på någonting annat. De ska kanske gå till föreningarna själva. Då kan de avgöra om de vill lägga pengarna på LSU eller om de vill lägga dem på någonting annat i sina egna verksamheter. De fria grupperna står när det gäller både teater och dans för majoriteten av föreställningarna som spelas. Väldigt många av de föreställningarna riktar sig till barn och ungdom. Här vill vi göra en betydligt större satsning än socialdemokraterna vill. Men av de offentliga bidragen får de fria grupperna bara några ynka procent. 72 i (s) replik: har, precis som jag sade tidigare i mitt anförande, en mycket stor funktion att fylla. Precis som sade finns det mängder av olika organisationer som man skulle kunna vända sig till om man är intresserad från kommunen, som enskild organisationer eller som ungdom. är just den myndighet som har den funktionen som myndigheten som man vet att man lätt kan vända sig till. Den kan i så fall slussa vidare om man behöver få veta något mer. Den kan länka samman och dela med sig av erfarenheter till olika föreningar. Den stöttar också kommunerna väldigt mycket i arbetet genom att visa på exempel på bra verksamhet som görs runtom i landet. har en mycket stor funktion att fylla. 73 () replik: Vi har lite olika uppfattningar här. Vi moderater har inte sagt att vi ska lägga ned , i varje fall inte i den här omgången. Vi får fundera ett varv till så får vi se om vi kan överraska församlingen även , kanske inte genom att bygga ut . Precis som jag sade i min förra replik tycker vi att den här kunskapen finns på så många olika håll. Man behöver inte en central myndighet för detta. Jag kan göra en parallell till det sade. Han var inte heller intresserad av en statlig myndighet när det handlade om forskning och arbete kring de folkmord och annat som har skett i historien. Vi tycker inte heller att det behövs en myndighet för att upplysa forskare, journalister, kommunfolk eller andra om vad som sker på ungdomsområdet. Det finns så mycket. Det är bara att gå till listorna över organisationer. Bidragen kan man betala ut också från andra håll. Det finns också väldigt många organisationer som inte får bidrag. Det är inte så att alla som vänder sig dit får bidrag. Man kanske ska lägga de centrala pengarna direkt till föreningsverksamheterna i stället. 74 i (s) replik: Jag har inte så mycket att kommentera till det senaste som säger. Vi har delad åsikt vad gäller . Jag ser myndigheten som någonting positivt som kan utveckla och stärka så att ungdomsfrågorna lyfts upp på olika nivåer. Det säger inte minst den fördjupade analys som har kommit och som också kommer att ligga till grund för den ungdomspolitiska proposition som regeringen kommer att lämna . Ungdomsarbetet måste utvecklas . har man gjort den här analysen. går man ut och frågar ungdomarna själva. Vad är det de vill ha? Det är precis det som lyfte upp tidigare. Man tror att ungdomar vill ha en flexibel arbetsmarknad och att de inte vill ha en anställningstrygghet precis som alla andra på arbetsmarknaden. Det stämmer inte. Det är både en fast bostad och en fast anställning som ungdomarna vill ha. 75 () replik: Ungdomspolitiken ska utvecklas , säger . Det är helt rätt. Den meningen delar också jag. Jag är glad över att tog upp ungdomspolitiken så att vi får dra den frågan ett varv till. Jag tycker att den är så oerhört viktig. Vi har här talat om LSU. Det säger nu att det finns brister i uppföljningssystemet. Det säger att dåliga uppföljningar gör det svårt att se resultatet av politiken. Det är svårt att se om något hänt. Från har man uttryckligen sagt att man vill ha inriktningsmål. Jag råkar ha en bild med mig här i kammaren på hur man vill ha det. Man vill ha inriktningsmål mot makt och välfärd. Inom det ska det sedan finnas målområden med utbildning, ekonomi, hälsa, politik och fritid. Man säger: Vi vill ha förändringar som gör systemet tydligare och som gör att vi kan mäta de ungas livssituation. För att uppnå det vill byta ut de nuvarande övergripande målen mot ett inriktningsmål. Allt ungdomspolitiskt arbete ska utgå från att unga är en resurs i samhället. Hur ser på tankar att de övergripande mål som antogs 1999 bör förändras så att de blir inriktningsmål? För mig är det en självklarhet att man ska göra det. Det sade jag . Hur ser på det? 76 i (s) replik: Jag var inte med i den debatt som ni hade 1999 när man antog målen för ungdomspolitiken och där regeringen beslutar om delmålen. Jag vet också att man i fördjupade analys har lyft på de frågeställningar som du nämner. Man får ta en diskussion och titta på vad regeringen kommer med i sin proposition. Jag vill inte uttala mig om det i förväg. Vi får se vad den säger. Vad är det ungdomarna själva säger? Det måste man också titta på. Som jag sade tidigare i mitt anförande har man använt sig av olika vägar att ta till sig också ungdomarnas synpunkter. Man har genom organisationerna frågat hur de tycker att ungdomspolitiken ska formas. Men också enskilda ungdomar har kunnat lämna sina sypunkter. Jag tog med mig några exempel. Jag vet inte om ni har stött på dem ute. Det har bland annat funnits olika vykort som har legat ute på kaféer och på andra ställen. Ungdomar har där kunnat skriva vad de tycker. Det har handlat om jobb och bland annat demokratifrågor. Det är ett positivt sätt som ungdomsministern har jobbat på. Man försöker att plocka in åsikter från så många håll som möjligt. De ska sedan ligga till grund för propositionen. 77 () replik: Jag begär inte att ska vara med och ta ansvar för det vi diskuterade . Det jag reagerar på är det som har hänt . Det gäller bland annat den forskning som man har gjort vid och som jag lyfte fram i mitt anförande från början. Man säger där: Ungdomspolitik, inflytande eller uppfostran? Man ifrågasätter verkligen hur det går till. Man är inte nöjd. Det har varit en ganska omfattande undersökning man har gjort. Man har vänt sig till ungdomarna och kommunpolitiker och så vidare för att få reda på hur man ser på ungdomspolitiken. Det märks fortfarande lite grann översitteri. Man tror från vuxet håll att man vet bäst. Tycker att det ska vara så, eller tycker som jag att det ska komma från ungdomarna? 78 i (s) replik: Jag kan hålla med . Jag tycker naturligtvis att vi ska ha med ungdomarna och deras åsikter i arbetet. Det har jobbat väldigt aktivt med . Det arbetet ska användas för att lägga grunden för ungdomspolitiken framöver. Jag håller med dig. Vi måste se det från olika håll. Myndigheter ska arbeta med ungdomspolitik utifrån deras områden. Men vi ska också plocka in hur ungdomarna upplever det. Det blir väldigt lätt att vi talar om hur vi tror att de vill ha det. Sedan visar det sig att det inte alls stämmer överens med de prioriteringar som de själva gör när de får vara med och bestämma. 79 (): Det har varit en jättespännande debatt. Jag önskar att vi kunde ha debatter i utskottet ibland, för att klara ut en del saker. Jag ska inleda med att yrka bifall till reservation nr 1. I övrigt står jag bakom alla våra reservationer. Mitt stora intresse inom kultursektorn är att kulturens ställning ska säkras och att människor i hela landet ska ha möjlighet att ta del av ett intressant kulturutbud. Förutom de nationella institutionerna, som finns främst här i , är också de regionala institutionerna viktiga. Det är många som har pekat på det . Där kan väckas intresse och engagemang för vårt kulturarv så som det presenteras via kulturmiljöer, länsmuseernas arbete med att visa, vårda och fördjupa kunskaperna i olika delar av vårt land. Även länsteatrarnas repertoarer och länsmusikens framträdanden i olika delar av länen har en viktig roll. Jag är väl medveten om att framför allt TV-mediets dominans gör att det är lätt att glömma bort den del som har med kulturutbudet i landet att göra. Därför är det oerhört viktigt för balansens skull att hög kvalitet och mångfald präglar kulturutbudet i hela landet. Det breda intresset för kulturmiljöfrågor manifesteras genom det livliga arbete och engagemang som sker bland annat inom ramen för alla landets frivilliga hembygdsföreningar. Inget kan ersätta detta folkliga och frivilliga engagemang. Det är oroande att kommunernas och landstingens dåliga ekonomi påverkar det regionala och lokala utbudet av kultur. Så är det. Politikerna ute i landet har den svåra uppgiften att prioritera sin verksamhet, och inte sällan ställs skola, vård och omsorg mot den regionala och lokala kulturen. Sedan må kulturministern säga vad hon vill, men jag har suttit i den sitsen att jag vet att det inte är någon lätt uppgift när man är på plats bland medborgarna i kommunen. Därför är det ett måste att den orkesterutredning som regeringen aviserat äntligen kan komma i gång. För såväl våra symfoniorkestrars som länsmusikens villkor måste den statliga insatsen uppmärksammas. Vid bildandet av länsmusikorkestrarna var förutsättningarna för dem i grunden helt olika. Dessa obalanser har kvarstått, och det är knappast rimligt att ha det så i fortsättningen. Vi ser därför fram emot att regeringen ser till att arbetet med översynen påbörjas. När det gäller musikteater har vi från detta år försökt se var de budgetmässiga bekymren är störst. Vi har valt att stärka ekonomin för Malmöoperan och , som nämnde tidigare. De har stora ekonomiska svårigheter. De fria teatergrupperna spelar enligt vår uppfattning en stor roll för aktiva teaterliv. Ofta är det de som står för förnyelse av scenkonsten. Men de lever på knappa villkor. Vi har i vår budget ökat anslagen med , vilket avsevärt skulle förbättra deras förutsättningar. Ansvaret för att bevara och vårda kulturmiljön delas av många. Staten bör ta ett större ansvar för att säkra de ekonomiska förutsättningarna. När det gäller kulturmiljösatsningar har vi från förutom den ökning som regeringen föreslår anslagit ytterligare medel för att möjliggöra stöd inte bara för byggnader utan också för skötsel av inventariesamlingar, parker och kulturlandskap. När det gäller ansvaret för arkeologi är såväl länsstyrelser, länsmuseer och som kommuner, enskilda byggherrar och markägare inblandade. Vi anser att revisorers rapport på uppdrag och förslagen där är en bra utgångspunkt för en genomgripande utredning om hur den arkeologiska verksamheten ska organiseras och finansieras . roll ska renodlas till att vara en central sektorsmyndighet, anser vi i , och de ska inte ha några egna genomföranderesurser. ska inte ägna sig åt arkeologiska undersökningar i egen regi. Lagen om offentlig upphandling ska tillämpas vid upphandlingen. anses arkeologiska utgrävningar som myndighetsutövning och är därmed momsbefriat, medan privata utförare och länsmuseer betalar moms på . Varför tar jag upp det här i detta sammanhang? Jo, det påverkar länsmuseernas ekonomi. Den här obalansen är orimlig. Det beror väldigt mycket på vad som händer av byggnationer och annat i olika delar av landet och om länsmuseerna får hand om de arkeologiska utgrävningarna om ekonomin ska gå ihop. Det här är inget vidare. Privata alternativ, som vi i utskottet har träffat en del företrädare för, kan bidra med metodutveckling och rationaliseringar. Det är också viktigt att man ger uppmuntran till de privata att utveckla sin verksamhet. Jag tror att det skulle stödja all arkeologisk verksamhet. tog upp frågan om behovet av hantverkare, som också är en viktig del men som vi i kulturutskottet kanske inte kan göra något åt. Men det är viktigt att ha en kontakt mellan och , näringsliv och organisationer, för att säkra dessa utbildningar på hantverksområdet. Det behövs för de renoveringar och annat som görs på vårt konto. De stora nationella museerna som , , , och har liksom ett stort ansvar för vårt svenska kulturarv. På det regionala planet är det de 21 länsmuseerna som ska stå för den kompetens som krävs för att de ska fylla sin uppgift som regional resurs och som för kulturarvsområdet. För att kunna fullgöra sitt uppdrag förutsätts att ett länsmuseum har en bred kompetens inom områdena arkeologi, etnologi, historia, byggnadshistoria, konsthistoria, kulturlandskap, föremål, kulturhistoriskt foto och arkiv samt i kulturhistorisk kunskapsuppbyggnad och dokumentation. Det är mycket. Därtill kommer vård och bevarande av kulturarvet och hur man i pedagogiska och intressanta former berättar om och förmedlar kunskap om historia och kulturarv. präglas länsmuseiverksamheten av stor ekonomisk osäkerhet. En faktor var den jag nämnde tidigare. Stora delar av personalresurserna är beroende av arbetsmarknadsmedel genom enskilda projekt, som startas av arbetsmarknadspolitiska skäl. , Kulturarvs-IT samt Skog och historia har vi diskuterat tidigare, och de är exempel på detta. Dessa projekt är tidsbestämda och direkt kopplade till arbetsmarknadspolitiken, ofta för arbetshandikappade. Emellertid upphör inte sällan verksamheterna innan själva projekten till sitt innehåll är avslutade. Så har skett med Skog och historia, trots att målen om den arkeologiska kartläggningen finns kvar. Man ska genomföra det men får inga medel för det. Det vore enligt vår mening bättre att arbetsmarknadspengar kunde behållas i verksamheten tills projekten är avslutade. Det är ett slöseri både med mänskliga resurser och med arbetsmarknadspolitiska medel att handskas med dem på detta sätt. I arbetsmarknadsutskottet har vi moderater föreslagit det har diskuterats här tidigare att man ska låsa pengarna för just arbetshandikappade, för att de pengarna ska få en permanent knytning till kultursektorn. Försvaret genomgår nu stora förändringar och nedläggningar. Vid avveckling av förband måste också avsättas medel till det som ska bevaras av museala skäl, så att får rimliga villkor för sitt arbete. Jag sitter i den styrelsen och vet väl vad jag pratar om. Nya krav på ökat brand- och inbrottsskydd har lagts ut på landets statliga museer, utan att dessa fått extra medel för att klara denna viktiga uppgift. Det är enligt vår mening viktigt att museer inte ges nya uppgifter och nytt ansvar utan att statsmakten tillförsäkrar museerna extra pengar för att täcka en tillkommande utgift. Det är på samma sätt som man gör med kommunerna: Man ålägger kommunerna att göra någonting men skickar inte med tillräckligt mycket pengar. Det där är ett oskick. Slutligen ska jag också ta upp frågan om vården av museernas samlingar. Det har framkommit i pressen, och framför allt har beskrivit det så väl, att flera museer inte har konservatorskompetens och att vissa ovärderliga samlingar, som exempelvis teaterdekoren vid , håller på att förstöras i brist på vård. Vi har tagit för givet att denna uppgift ska ha skötts på ett professionellt sätt. Det är problem som vi tar för givet att regeringen åtgärdar. De 91 miljoner som successivt tillförs de nationella museerna i för fritt inträde kommer inte att räcka för att täcka de ökade kostnader som museerna får. De 91 miljonerna skulle i stället kanske göra mer nytta för att underhålla de samlingar som förstörs i museernas källare och lagerlokaler. 80 HANS (): har en stolt folkbildningshistoria. Folkbildningen har varit viktig i , och den är viktig. Jag vill slå fast att jag tror att den kommer att vara viktig även . Studieförbunden är viktiga för kulturens infrastruktur. Genom studieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter, föreläsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokala närvaron gör studieförbunden unika med sin möjlighet att arrangera kulturaktiviteter även på mycket små orter. , där är en av grundorganisationerna, är landets största kulturarrangör. Detta märks inte minst i min hemkommun . Många tror, liksom jag, att studiecirkelns betydelse kommer att öka när stat och kommun sparar och tvingas till tuffa prioriteringar och därför drar in på mycket i samhället. Då ökar vårt individuella ansvar för att klara oss själva. Med egna initiativ, som att aktivt träffas och tillsammans utvecklas genom cirklar, är studieförbunden viktiga för att uppmuntra till ett brett medborgerligt engagemang i olika samhällsfrågor.