prot · GQ0978 · 2003-03-25 00:00:00 — Där har vi allanaturligtvis ett ansvar.Toppmötet började med att ordförandeskapetmeddelade att vi kommer att ha det extra toppmötet i grekisk regi. Sedan har vi på inget sätttagit ställning till att det ska forceras fram. Det finnsde som önskar det, men det är inte vår uppfattning.Anf. 64 ESCH (kd):Fru talman! Om det nu är så att det blir ont om tidatt diskutera det här, är det då inte oerhört olyckligtatt vi i en folkomröstning, beslutetkommer att tas om hur det nya EU ska se ut, ska besvenska folket att ta ställning till EMU, hela dennakomplicerade EMU-fråga?Jag vill fråga statsministern, vilket jag har gjort engång tidigare: Har inte läget blivit sådant att ävenstatsministern kan finna det olyckligt med tidsför-skjutningen, att vi kommer före meddetta viktiga beslut?Anf. 65 Statsminister ():Fru talman! Man kan alltid diskutera den saken.Jag tror att jag svarade von der Esch förragången att oavsett när man väljer att lägga ut en folk-omröstning riskerar man, med tanke på den dynamiksom finns i EU-arbetet, att hamna i ett läge att någonsäger att man egentligen borde vänta på ett beslutsom ligger eller , såatt vi får alla korten klara.Om man gör så, vilket är en fullt rimligt stånd-punkt, är jag ganska säker på att när man väl harväntat in det läget kommer någon att säga att detkommer någonting nytt om tre månader.Jag upplever inte att ställningstagandet om EMUär av sådant slag att det påverkas nämnvärt av diskus-sioner inom konventet. Vi vet förutsättningarna förden monetära unionen. Vi är ju redan med i de tvåförsta stegen och har egentligen tagit alla svåra beslutom den monetära unionen. har vi det positiva kvaratt också få de gemensamma pengarna och sedlarna.Jag tycker nog att det trots allt känns lätt att ta ställ-ning till.Anf. 66 ():Fru talman! Det känns naturligtvis futtigt att taupp andra frågor än Irakfrågan vid denna tidpunkt.Men fruktan för det hemska får inte göra att vi ham-nar i total passivitet i andra frågor.Därför har jag en fråga som jag inte vet om denstod på dagordningen vid det senaste mötet men somjag tror berör väldigt många människor i den härdelen av EU, och det gäller sjösäkerheten på Öster-sjön.Jag skulle vilja fråga statsministern: Hur ser situ-ationen ut för att möjliggöra att man får ökad sjösä-kerhet på när utvidgningen är klar?Anf. 67 Statsminister ():Fru talman! Den saken diskuterades faktiskt undertoppmötet. Det var inte förvånande att det var denfinske statsministern som tog upp den diskussionen.Finland har ju ett utsatt läge, kanske rentav ännuvärre än det som vi har, med en omfattande oljetrafiki . Med kunskap om vårt klimat och omhur av året som är istäckt är enoljekatastrof i eller i underistäcke en mardrömslik situation. I slutsatserna re-flekteras nödvändigheten av att man uppmärksammardetta. Och är det upp till kommissionen att arbetavidare med den saken.Självklart blir det lättare för oss när mereller mindre blir ett hav inom EU:s ram att ansträngaoss ytterligare för att lösa dessa problem. Men vibehöver medverkan av , och vi behöversäkert ryskt tonnage i , det är oerhört cent-ralt.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tror också att det är väldigt viktigtatt man kan titta på framför allt frågan om transportav den ryska oljan som är en central fråga för sjösä-kerheten.Jag skulle vilja ställa en kompletterande fråga ianslutning till att kommissionen nu ska arbeta meddetta. Det gäller en symbolfråga, nämligen var ska ligga. Den ligger förnärvarande i . Jag vet att man när förhopp-ningar på många olika platser, från till Göte-borg, att få den här.Hur ser statsministern på att få ett beslut inomöverskådlig tid när det gäller att möjligen flytta dennamyndighet från någon annanstans?Anf. 69 Statsminister ():Fru talman! Detta är Europeiska unionens storaplåga - fördelningen av myndigheter. Det är en stän-dig ström av idéer om var myndigheter borde liggaoch vilka som ska flyttas. ansträngningaratt utlokalisera statliga verk till svensk glesbygd är envästanfläkt jämfört med de försök som finns att flyttaverksamhet från Bryssel.Ett mycket känt kommunalråd i med ettmycket vanligt förnamn i svensk politik har underflera år ivrigt argumenterat för att det är just i Göte-borg som sjösäkerhetsmyndigheten ska ligga. Jag haringen annan mening än han men tänker inte försättamig i det läget att vi går in i något slags jättelik drag-kamp där saker och ting byts på ett ganska konstigtsätt som ibland kan ske i Europeiska unionen.Jag hoppas att når framgång med denmyndighet som ska bevaka livsmedelssäkerheten. Detser så ut just , och det är jag glad för.Anf. 70 ():Fru talman! har uppenbarligen överskuggatEU-toppmötet. Och tyvärr är det så att det finns enannan diktator, , som har utnyttjat världensintresse för för att genomföra massarresteringarpå . har fackföreningsledare, enliberal partiledare och bibliotekarier på de fria bibli-oteken massarresterats. Upp till 80 personer har ar-resterats, och det är den största arresteringsvågen på15-20 år på . har visat sitt rätta ansikteoch sitt förakt för de mänskliga rättigheterna.Förra veckan var vi 44 riksdagsledamöter från allapartier som skrev under ett upprop till den kubanskaambassaden.Min fråga till statsministern är: Var detta någon-ting som togs upp på , denna grovakränkning och denna stora massarresteringsvåg?EU håller just nu på att ansluta till , det frihandelsavtal som EU har. Jag undrar:Är statsministern beredd att verka för att EU upp-märksammas på vad som har skett på och attförhindra att ansluts till avtalet just nu? Detvore att sända fel signal till Castro.Anf. 71 Statsminister ():Fru talman! Vi diskuterade inte och inteheller andra länder av motsvarande snitt, vilket natur-ligtvis kan beklagas. Det är mycket som kan ske iskuggan av . Det gäller därför att varauppmärksam. Det är alldeles utmärkt om 44 riks-dagsledamöter på detta sätt protesterar.När det gäller anslutningen till detta fördrag somnämns och som väl i första hand handlar om att ga-rantera tillgång för väldigt underutvecklade länder marknad, framför allt för bananer tror jag, är detnaturligtvis också någonting som vi följer. Samtidigtska där inte behandlas annorlunda än andraländer i regionen. Det är viktigt att säga. Jag trorockså att med ekonomiskt välstånd följer så småning-om också krav på demokratiska reformer.Möjligen är det fel strategi att satsa på en politikdär man svälter ut ön. har detta varit ett försökoch inte så framgångsrikt. är en tragedi, och vibör ta ett gemensamt ansvar för att vända utveckling-en på ett sådant sätt att demokrati och mänskligarättigheter kan komma tillbaka till en av världensrikaste öar på många sätt.Om just blockering av tillträde till denna konven-tion, detta avtal, är rätt metod är jag inte säker på. Låtoss titta på den saken.Anf. 72 ():Fru talman! Statsministern har helt rätt i att det ärsvårt att veta hur man ska nå framgång i att få olikaländer att välja vägen för demokrati och mänskligarättigheter.Man ska inte svälta ut människor. Men harhittills inte varit anslutet till . EU haren tradition av att ha frihandelsavtal med en mängdolika . Men har inte varit ett avdessa länder. Att i detta läge, när har genomförtmassarresteringar som man inte har sett ,gå vidare med frihandelsavtalet vore enligt Folkparti-ets mening helt fel. Vi hoppas att statsministern kanta detta med sig.Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Vi tar detta med oss och ska reflekte-ra över frågan ordentligt. Jag förstår mycket väl hurCecilia Wigström argumenterar, och det är logiskt påmånga sätt. är, om jag inte missminnermig, inne i arbetet, och det kan väl vara en tan-keställare.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill också tacka statsministern såmycket för denna redovisning. Jag tror att det finnsett stort folkligt stöd för att det i första hand är USAoch de allierade som ska stå för den långsiktiga upp-byggnaden efter kriget. Men den akuta och humanitä-ra delen tror jag är någonting som vi alla här får ont imagen av och som kommer att bli ännu värre.Men det som jag undrar över är en tredje del i detsom är problemet med detta krig, nämligen hela mil-jökatastrofen som vi kommer att se när man ska börjamed uppbyggnadsarbetet. Jag skulle vilja veta om detförs någon sådan diskussion i EU och om det försnågon sådan diskussion i regeringen. Vi vet ju attmycket av tankarna i Lissabonstrategin, som intediskuterades, är ju tankar som startades av Sverigeunder vårt ordförandeskap - de långtgående tankarnaoch miljöarbetet.Jag skulle vilja veta: Görs det någonting här? I såfall: Kan spela en roll med vårt stora mil-jökunnande?Anf. 75 Statsminister ():Fru talman! Jag förutsätter att det kommer att fin-nas en mycket påtaglig miljödimension i det bi-ståndsarbete som kommer att ske.Vi ser , när vi följer TV-bilderna, densvarta röken bolma upp mot himlen. I anslutning tillsläckningsarbeten vid oljekällor kommer det säkertatt ske mer av miljövidrigheter. Krig är naturligtvisnågonting som i allra högsta grad förstör miljön.Sedan finns det sådana saker som inte har att göramed miljöfrågor direkt men som är oerhört viktigahumanitära insatser, som vi brukar bidra med ochbidra till, exempelvis minröjning. Transporterna tilloch från just nu är en fråga om minor.Det är klart att pekar på någon-ting centralt. Vi har ingen sådan diskussion aktuelljust i , men jag kan inte tänka mig något annatän att den kommer att innehålla också det som honefterlyser.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skulle också vilja skicka medstatsministern och övriga regeringen de här aspekter-na i det fortsatta diskussionsarbetet vad gäller upp-följningen av miljöavsnittet i Lissabonstrategin, somfaktiskt är så långtgående och känns som en bryt-punkt. Det är inte så mycket mening med att vi pratarom att vi ska minska halten av gift i bensin och annatom delar av världen är helt förstörd.Det är glädjande att har varit så fram-gångsrikt vad gäller att nästan rädda torskfisket ex-empelvis. Men det känns som att det här blir övergri-pande, och vi pratar för lite om det.Anf. 77 Statsminister ():Fru talman! Jag kan inte annat än hålla med ordförande. Det här är stora politiska frå-gor som vi borde lyfta fram tydligare: vår gemen-samma skuld, vår mycket stora skuld.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2002/03:240Till riksdagenInterpellation 2002/03:240 av om po-lisen i kommer att besvaras den 4 april2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 20 mars 2003JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2002/03:245Till riksdagenInterpellation 2002/03:245 av strategi för att minska djurförsökInterpellationen kommer att besvaras fredagenden 4 april 2003.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 24 mars 2003JordbruksdepartementetAnn-Christin NykvistEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefAjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.4 § Svar på interpellation 2002/03:217 om vär-nande av folkrättenAnf. 78 Utrikesminister ():Fru talman! har mot bakgrundav den rådande frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att förmå att avstå från attutöva ekonomisk och politisk utpressning mot stateroch folk som har en från avvikande mening.Hon har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidtaför att värna folkrätten och FN:s anseende och för-hindra att folkrätten urholkas genom att preventivakrig legitimeras.Låt mig först säga att djupt beklagar attkrig nu brutit ut. Det militära ingripandet mot Iraksker utan FN-mandat och utgör enligt vår mening ettbrott mot folkrätten. Regeringen delar inte att folkrättsligt stöd föreligger för det militäraingripandet mot Irak.Alla tänkbara åtgärder måste nu vidtas för attundvika att civilbefolkningen drabbas. Den humanitä-ra rättens regler måste följas av samtliga inblandadeparter och respekt måste visas för de mänskliga rät-tigheterna. FN har en central roll att spela i hantering-en av den humanitära situationen och i ett efterkriget. Frågan om konfliktens fortsatta hanteringmåste återföras till säkerhetsrådet. Det är mycketuppmuntrande att EU:s stats- och regeringschefer isitt uttalande om tydligt lyfte framFN:s fortsatta roll under och efter den nuvarandekrisen.När det gäller frågan som rör påtryckningar motmedlemmar i säkerhetsrådet utmynnade som bekantdiskussionerna i inte i någon ny resolution.Frågan om vilka påtryckningar som utövades inför enomröstning kom därmed inte att ställas på sin spets.Det är också tydligt att påtryckningar och utfästelserinte sällan orsakar politiska motreaktioner och där-med får motsatt effekt än avsett.När det så gäller frågan om värnandet av folkrät-ten och FN:s roll vill jag först påminna om att avrust-ningen av varit en fråga för FN. FN:ssäkerhetsråd har använt flera olika medel, bland annatekonomiska sanktioner, för att få regimen i Bagdadatt leva upp till sina åtaganden, men detta har intehjälpt. har brutit ingångna överenskommelser,avbrutit samarbetet med tidigare vapeninspektöreroch vägrat följa FN:s beslut. beslutade säker-hetsrådet att ge en sista chans att uppfylla kra-ven.Sverige har betonat betydelsen av att det interna-tionella samfundets tryck mot bibehålls. Vårinställning har varit tydlig och gått ut på:- att måste göra sig av med de massförstörelse-vapen som kan finnas i landet och också visa attså har skett- att ge vapeninspektörerna vårt fulla stöd och dentid och de resurser de själva ansett sig behöva- att och ingen annan kan fattabeslut om hur Irakfrågan hanteras.Nu befinner vi oss i en ny situation. Ett militärtingripande i har ägt rum utan ett mandat frånsäkerhetsrådet och utan FN:s stöd. Det är ett oaccep-tabelt tillvägagångssätt och skadligt för hela FN-systemet. Utan folkrätten, utan ett gemensamt regel-verk för hur stater ska agera mot varandra gäller en-bart den starkes rätt, något vi inte kan acceptera.Det finns inte stöd i folkrätten för att rätten tillsjälvförsvar också innefattar möjligheten att, utan attett land blivit utsatt för ett väpnat angrepp, gå tillattack först, för att förebygga framtida skador mot detegna landet eller de egna medborgarna.Riskerna med en för bred tolkning av självför-svarsrätten är påtagliga: respekten för , för och för folkrätten kan försvagas.Dessutom kan tröskeln för våldsanvändning sänkasvilket kan leda till att stater eller grupper kan hänvisatill "självförsvar" som förevändning för att gå tillväpnat angrepp.För att förhindra att detta sker måste alla statersom anser att det skulle strida mot folkrätten görasina röster hörda. Det är viktigt att varje stat ger sinsyn på innebörden av folkrättens våldsförbud. På såsätt förhindrar vi att folkrätten utvecklas i en riktningsom vi inte tycker är önskvärd. Detta är de utgångs-punkter som kommer att vägleda fortsattaarbete för respekt för självförsvarsrätt.Vår säkerhet förutsätter en världsordning baseradpå folkrätten. kommer att fortsätta att arbetaaktivt, inom EU och globalt, för att upprätthålla re-spekten för primat.Anf. 79 ():Fru talman! Jag är naturligtvis glad över att vi äröverens i synen på folkrätten i den nya situation somhar uppkommit, den nya situation som har uppkom-mit efter det att jag skrev den här interpellationen. Jaggjorde ju det bland annat som en följd av att vi harbildat ett sällskap i som heter SÄRK, Säll-skapet riksdagskvinnor mot krig. Vi är många som äroroade och som därför har ställt frågor, och jag harställt den här interpellationen till utrikesministern.Vi diskuterade folkrätten, och vi kände en stor oroför att folkrätten är på glid och för att den har varitdet alltsedan . Då fick den en ny inne-börd: självförsvarsrätten, där det inte bara handladeom att det var stater som skulle angripa varandra utandär detta också gällde vid terrorattacker. Vi varmånga som kritiserade också det.Nu tar också utrikesministern upp att det finns enfara för att folkrätten är på glid om vi inte med kraftförsvarar den, det vill säga om vi inte med kraft nuopponerar oss mot det flagranta brott som har skettgenom att med sina allierade har startat krigetmot . Det är ju det som har skett.Vi är överens om att detta är ett brott mot folkrät-ten. Det är en kriminell handling om vi ska utgå frånvad och folkrätten kräver. Därför menarjag att vi måste gå vidare med den mycket viktigauppgift som också utrikesministern talar om. Det ärviktigt att varje stat ger sin syn på innebörden avfolkrättens våldsförbud och att måste fortsättasitt arbete med att skapa respekt för FN-stadganssjälvförsvarsrätt.Just det: Och hur ska vi nu göra detta? harregeringen förändrat sin position till att i alla fall talaklarspråk om att detta är ett brott mot folkrätten. Dettycker jag är väldigt bra. Vi är överens om det. Menhur ska vi nu beivra detta brott? Hur ska vi göra föratt det också ska få konsekvenser för de länder sombegår det här brottet? Vad ska det resultera i för kon-sekvenser?Vi har ju från föreslagit tre saker.Det första är att regeringen ska fördöma detta och talaom vår syn på det här för de länder som krigar, attrikta oss direkt till dem med ett uttalat fördömande.Vi har krävt att regeringen som medlem i FN ser tillatt generalförsamlingen inkallas och diskuterar denhär frågan. Vi har också krävt att omedelbartska upphöra med vapenexporten till de krigförandeländerna. Det är tre konkreta krav som kommer somen naturlig följd om man anser att det här brottet motfolkrätten är allvarligt och om man anser att vi numåste göra allt för att förhindra att det blir någonform av nytolkning av folkrätten som går ut på attdetta är acceptabelt. Vi har ju partier i den här riksda-gen som säger att det kanske strider mot folkrättenrent legalt men att det ändå är legitimt.Vad vill utrikesministern göra för att vår uppfatt-ning, regerings uppfattning, i den här fråganska få ett utrymme och få konsekvenser? Vad tyckerutrikesministern borde vara det rimliga, det logiskaoch det konsekventa handlandet när man anser att detär ett brott mot folkrätten?Anf. 80 ():Fru talman! Att värna folkrätten är centralt. Ska viha en världsordning som bygger på lag och rätt måsteman hålla i en folkrätt som fungerar och som följsnoggrant.Vi beklagar att det har blivit ett krig i . Dethade ju varit mycket bättre om regim hade följtFN:s krav. Så skedde inte. har vi en situation därdet pågår en konflikt. Men den konflikten står inte istrid med folkrätten. Det är en ståndpunkt som intebara Moderata samlingspartiet har utan också mångaandra. Det är kanske den dominerande ståndpunkten ivärlden, skulle jag vilja säga. Framför allt kan vinotera att , FN:s generalsekreterare, intefördömt detta som stående i strid med folkrätten. Hanhar sagt det som jag tror att många av oss säger: Attdet skulle ha varit en större legitimitet om man hadehaft ytterligare ett beslut i FN:s säkerhetsråd.Hur kan det då komma sig att man kan inleda så-dana här handlingar utan ett explicit beslut i säker-hetsrådet? Ja, det hänger ju samman med att folkrät-ten inte består av enbart utan den bestårockså av FN-resolutioner, konventioner och sedvane-rätt. Vi har erfarenhet av beslut i sä-kerhetsrådet om våldsanvändning som inte har varitexplicita. Skyddet av norra - det som vi i dagligttal kallar för - har inte heller uttryckligtbeslutats i säkerhetsrådet, men det har accepterats avSverige, av alla sju partier i den svenska riksdagen.Vi har i utrikesutskottet haft en ganska noggranndebatt om just detta. Här har vi ju haft på ossatt inta en position.Detsamma gäller Kosovofrågan som ju inte hellerutmynnade i en slutlig resolution i FN:s säkerhetsråd.Det beror naturligtvis på att man har att skydda störrevärden än enbart beslutsordningen, nämligen det somFN står för, värden som är helt centrala.Det som vi från Moderata samlingspartiet är be-kymrade över är att vi nu har en situation där Sveri-ges regering har en annan uppfattning än FN:s gene-ralsekreterare i en pågående akut kris. Jag har svårtatt erinra mig att något sådant har skett . Traditio-nellt har ju stått på samma linje som FN:sgeneralsekreterare när det gäller att hantera kriser,och vi har sett ett värde i detta. Jag tror att det voreklokt av regeringen att något fundera över hur det kankomma sig att man står så isolerad i denna position.Vi har anledning att värna folkrätten.Och jag vill avsluta med detta: Om vi inte har envärldsordning där centrala värden skyddas och vi harunder gemensamt ansett att det centralasom måste skyddas är att regim avrustar sinamassförstörelsevapen. Detta har varit den alldelescentrala frågan i FN:s säkerhetsrådnär det gäller relationerna till det som startade ettangreppskrig . Att uppnå dettacentrala mål kan inte rimligtvis vara ett brott folkrät-ten. Det är också därför som FN:s generalsekreterareinte heller har fördömt detta såsom varande ett brottmot folkrätten.Anf. 81 PER ():Fru talman! I första artikel kan vi lä-sa om målet om att mellan nationerna utveckla vän-skapliga förbindelser grundade på aktning för princi-pen om folkens lika rättigheter och självbestämman-derätt samt vidta andra lämpliga åtgärder för att be-fästa världsfreden. Samma stadga slår i artikel 2 fastenskilda staters territoriella integritet och politiskaoberoende som manifesteras genom den i FN olöstaspänningen mellan folk och stater. En stats rätt ochintresse sammanfaller långt ifrån alltid med ett folksrätt och intressen.I inledning talas det om folk och inteom stater. Här finns alltså ett erkännande om att fol-ken har rättigheter, men folkens utbredning behöverinte sammanfalla med hur gränser mellan stater hardragits. Ett folk kan identifieras genom etnicitet,kultur, språk, religiös tillhörighet och annan samhö-righet. Kärnan i ett folks rättigheter är att de får reali-seras i och genom en statsbildning eller att folketsdistinkta karaktär också återspeglas i statsbildningensinstitutioner.I inledningen till bekräftas dessutomövertygelsen om alla människors värdighet och fun-damentala fri- och rättigheter. Alla människor har enrätt att i sina liv kunna förverkliga grundläggande fri-och rättigheter. Respekten för dessa rättigheter är enförutsättning för medlemskap i enligt dess pream-bel.En tolkning av utifrån folkens rätt gårtillbaka på en historisk tolkning av och ennaturrättslig syn på folk som en naturlig gemenskapmed inneboende rättigheter. Denna syn följer logisktav den likaså naturrättsligt inspirerade synen att varmänniska har en inneboende värdighet och att enstatsmakt måste respektera alla människors fri- ochrättigheter.Fru talman! Den förhärskande tolkningen avFN-stadgan tolkar jag som realpolitisk eller rentavmaktpolitisk. FN betraktas som en organisation förstater oavsett hur denna stat har kommit till eller hurden utövar sin makt. Finns det en regering, en befolk-ning och kontroll över ett territorium uppfylls stan-dardkriterierna i modern folkrätt för ett erkännandeoch medlemskap i . I denna motsättning mellanfolk och stat ligger FN:s såväl svaghet som styrka,anser jag. Den byggdes in i redan frånbörjan eftersom diktaturstater som och Sovjet-unionen inte skulle hållas utanför trots att de reelltinte respekterade grundförutsättningarna utifrån män-niskovärdesprincipen. Med andra ord: Vilken rövar-stat som helst kan vara medlem i FN.Ytterligare ett olösligt problem som jag gärna villha belyst av utrikesministern är det som byggdes in iFN redan från start, nämligen detta att fem medlem-mar i säkerhetsrådet systematiskt kan förlama helaFN genom att rösta nej till varje resolution som upp-fattas gå emot den egna statens intressen.Jag vill ställa en fråga som kan uppfattas som enfilosofisk fråga, men det är den egentligen inte, utandet är en rättsfilosfisk fråga: Jämställer utrikesminis-tern inhemsk positiv rätt med folkrätt? Min andrafråga är: Finns det då inga korrektiv inom folkrätten?Och min tredje fråga är: Kan inte säkerhetsrådet gåemot folkrätten eller kan säkerhetsrådet ha fel?Anf. 82 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ochGudrun är överens om att denna militäraaktion är ett brott mot folkrätten.