prot · GQ09109 · 2003-05-22 00:00:00 — Vi har föreslagit attså kallade checkpoints ska finnas till havs och vill seett utökat samarbete mellan berörda myndigheter fören ökad bevakning av fartyg. Genom att införa såkallade checkpoints ökar vi förutsättningarna förKustbevakningen att kontrollera enskilda fartyg. Vihar för detta ändamål i vår budget föreslagitmer pengar till . Tyvärr väljer majo-riteten i utskottet att avvakta - vänta och se.Fru talman! Låt mig avsluta mitt anförande medatt återigen citera åländskan :"Jag älskar havet. Jag har funderat på att flytta tillett rent hav. Men var skall jag hitta det? Larmrappor-terna kommer från nästan hela världen. "Vi kristdemokrater vill göra allt vi kan i vårt nä-rområde för att komma till rätta med föroreningarna.Vi vill göra det nu och icke sedan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 un-der punkt 3.Anf. 172 ():Fru talman! har i en motion före-slagit en åtgärd för att förbättra fiskekontrollen, se tillatt de kvoter som bestäms inte överskrids och att deregler som finns följs.Kvoterna i regleras genom det interna-tionella avtal som EU slutit med övriga Östersjösta-ter. Grunden är den att man inte ska få ta upp mer fiskän vad beståndet tål, men verkligheten visar att maninte i praktiken begränsar fisket till detta både förfisket och för fiskarna livsviktiga krav. Flera arter ärnu på gränsen till eller till och med under de gränsersom säkerställer reproduktion och överlevnad på siktför fisket.När tillgången är knapp hårdnar konkurrensen.Det är därför allt viktigare att hålla på de kvoter somsatts upp. Jag fick alldeles veta att torskbestån-det har försämrats . Den här bistra ut-vecklingen gör att alla sätt att komma till rätta medsvartfisket är av nöden.Det finns bland fiskare en allmänt utbredd upp-fattning att fiskare från andra länder tar upp mer änderas kvoter ger dem rätt till inom den svenska zonen.Internationella havsforskningsrådet bedömer att detså kallade svartfisket i är stort. Det hartalats om siffror på ca torsk. Men då sta-tistik saknas är det svårt att veta exakt hur stort svart-fiskets omfång är. Det blir än svårare av att fleraländer inte har den kontroll som de borde ha.Fru talman! För att förbättra kontrollmöjligheternaoch för att minska det illegala fisket föreslår vi därfören regeländring som innebär att fiskefartyg som skafiska i annat lands zon ska göra in- och utpasseringvid vissa förutbestämda geografiska punkter, så kal-lade checkpoints. finns enbart krav på att fartygsom passerar in i eller ut ur en zon ska informerakustbevakningen i det land som berörs.Kustbevakningens uppgift är att tillsammans medbland annat kontrollera att fisket skerenligt de bestämmelser som gäller. Men den uppgif-ten är nästintill omöjlig med de regler för passeringav zoner som finns i dag.Kustbevakningen ska också kunna avgöra vidkontroll av lasten om denna fanns med från fiskeutanför zonen eller om den har fångats i zonen.Kontrollen över var fartygen befinner sig utförs genom flygövervakning, som genomförs regel-bundet. Men det är också av nöden att kontrollen medKustbevakningens båtar är effektiv och att man kankontrollera såväl licenser och redskap som fångst-mängder och vilka arter som har tagits upp.En annan för kontrollen försvårande omständighetär att rapporteringen inte sker direkt till Kustbevak-ningen utan till EU för att sedan därifrån gå vidare tillKustbevakningen. För att få en bevakning som funge-rar och för att ha fiskarnas förtroende, vilket också ärviktigt i sammanhanget, måste rapporteringen av in-och utpasserande fartyg ske direkt till det land somhar att sköta bevakningen.Av de 341 fiskerikontroller som Kustbevakningengenomförde var 160 på båtar från tredje-land. Utskottet konstaterar att resurserna till Kustbe-vakningen är små i förhållande till behovet. Jag hållerhelt och fullt med om detta. Vi har från Vänsterparti-ets sida i flera budgetförslag yrkat på ökade resursertill , något som vi hoppas nu skakunna genomföras eftersom det i alla fall getts indi-kationer på att fler fartyg och flygplan ska kunnabeställas, vilket är av nöden.Fru talman! Utskottet tar också upp det faktum attstörre båtar är utrustade transponder för automatiskpositionsangivelse och att mindre båtar under denärmaste åren ska få skyldighet att installera sådana.Det är en bra utveckling, som vi bejakar, men dethänder inte så sällan när personalkommer ombord på båtarna att transpondern är urfunktion. Problemet är att för få fiskebåtar kontrolle-ras samt att det fuskas. Båtens skeppare rapporterarnär båten går in i ett område. Han eller i förekom-mande fall hon ska då ange vilken last båten har. Närman sedan passerar ut igen kontrolleras vilken lastsom finns. Mellanskillnaden är då i det ideala falletdet som har tagits upp i svensk zon. Men om man istället rapporterat att man hade en viss mängd, fastänman ingen hade, blir följden den att många ton fiskper år går ut ur svensk zon utan kontroll. I ett systemmed checkpoints måste lasten kontrolleras både närbåten går in i och ut ur zonen.Det är naturligtvis också bra att det finns förslagom skärpning av påföljderna för brott mot fiskeribe-stämmelserna med höjda straffsatser, återkallelse påviss tid av fiskelicens eller av fartygstillstånd. Mendetta förutsätter naturligtvis att man kan komma åtdem som svartfiskar eller tar ut för stora mängder.Det är en grundförutsättning för att de ska kunnalagföras.Ett system med checkpoints innebär att man kanse vad som finns i lasten när båten går in i zonen ochvad som fiskats på svenskt vatten när man passerar ut.Den kontrollen skulle innebära att man kan ta handom dem som bryter mot reglerna och lagföra dem pågrundval av de föreslagna strängare reglerna.Men det mest väsentliga i denna fråga är att vi harkontrollmöjligheter som är så bra att man förebyggersvartfisket. Har man väl dragit upp fisken ur vattnetkan den inte reproducera sig, och det blir stora be-kymmer för våra fiskbestånd. harinfört checkpoints, och de fungerar där mycket bra.Jag tycker verkligen att vi ska ta efter i det härfallet och införa ett sådant system.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1 från och Miljöpartiet.Anf. 173 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagoch avslag på alla motioner.Vad gäller föreslår motio-närerna att dettas roll ska bestå, att räddningsaktionertill sjöss ska vara prioriterade, att Sjöräddningssäll-skapet ska få de båtar de behöver och att dessa skaöverföras från Försvarsmakten.Självfallet anser utskottet att Sjöräddningssällska-pet har en stor betydelse. Det arbete som det utför ärvärdefullt. och fram till årsskiftetanvänds ett antal båtar som ägs av ,men för frågan om sjöräddning svarar inte Försvar-smakten, utan den tillhör ansvarsom-råde. Den ansvarige för dessa frågor där, , sade i ett TT-meddelande att detinte finns oro för allvarlig försämring av svensk sjö-räddning när dessa båtar försvinner från . Tvärtom hävdar han att det finns gottom resurser. Utöver brukarvid behov även , polis och lokalaräddningskårer rycka ut.Jag vill anföra följande citat: "Det här får intenågra stora konsekvenser annat än att flexibilitet minskar. Den flexibiliteten fårvi hitta på annat håll, säger till TT. "och fram används tiobåtar, tre större och sju mindre. Försvarsmakten harsjälv behov av de större , och vad gällerde mindre finns det ett överskott i fredstid fram till år2008. Jag vill poängtera att låneavtal för båtarnagäller med uppsägning från respektive sida.Dock gäller regelverket, vilket betyder att den somvill låna båtar får betala för detta till Försvarsmakten.Förslag finns om ett utökat samarbete mellanKustbevakningen, tullen och flygvapnet. I propositio-nen Det nya försvaret ges uppdrag för Kustbevak-ningen att samordna de civila behoven av sjööver-vakning och sjöinformation samt att förmedla dennainformation till berörda myndigheter.Dessutom förekommer samverkan på grundval avHelsingforskonventionen, Helcom. Inom ramen fördenna bedrivs bilateral samverkan mellan Kustbe-vakningen och det finska gränsbevakningsväsendetavseende bland annat flygövervakning i havsområdeti den norra delen av med ochBottniska viken.Det föreslås i en motion att ska införacheckpoints, ett system för in- och utpassering mellanvissa fasta punkter för fartyg.Fördelen med detta är att inspektion kan genomfö-ras just där, vilket är effektivt. har den typenav checkpoints. I är man mycket nöjd meddem.I dag finns det anmälningsplikt när fartyg passerarin och ut i en anmälningszon, vilket kallas aktiv ochpassiv anmälan. Det som talar mot ett sådant check-point-system är att det krävs ökad övervakning för attse att fartygen i så fall verkligen passerar mellandessa checkpoints. Dessutom får flera stater fullvär-digt inträde i EU . Då faller helaidén med checkpoints - tyvärr.Större fiskefartyg är utrustade med trans-ponder, som med jämna mellanrum med automatiksänder positionsangivelser för fartyg. och2005 kommer skyldigheten att använda transponderatt införas även för mindre fartyg. Då kommer kun-skapen om var fiske pågår att öka. Regeringen har ipropositionen om svenska miljömål föreslagit attKustbevakningen ska tillföras ytterligare 50 miljonerkronor för att skärpa övervakningen till havsoch öka satellitspaningen. Dessutom har Kustbevak-ningen fått i uppdrag att genomföra en förstudie avse-ende anskaffning av tre större kombinationsfartygsom ska användas för såväl sjöövervakning, kontrolloch tillsyn som miljöräddning. haräven erhållit rätt att i vissa fall inleda enförundersökning och har tre nu förordnade förunder-sökningsledare anställda.Vad gäller vidare samverkan mellan Östersjölän-derna finns det bland annat en Östersjöstrategi,vilket är namnet på den gemensamma strategi somfinns mellan länderna runt . Här har vi till-sammans kommit fram till hur vi ska skydda miljönrunt . Den har utarbetats inom ramen förHelsingforskommissionen - som jag tidigare nämnde.Regeringen bör även påskynda arbetet inom Helcom.Regeringen har i en proposition lämnatförslag till åtgärder mot föroreningar från fartyg. Denhandlar om lagförslag i syfte att förbättra möjlighetenatt motverka, kontrollera och beivra olagliga utsläpptill sjöss av både olja och andra skadliga ämnen. Detfinns även sanktioner och tillsyn med, vilket riksda-gen har ställt sig bakom.Även lagändring avseende mottagning av avfall ihamnar har antagit. har gettregeringen till känna att så snart möjligt hos ansöka om att svenskt vat-ten i ska få status som ett särskilt känsligthavsområde. Det har även jag motionerat om, och jaghar fått motionen bifallen.Regeringen har tillsatt en kommission, , för att göra en sammanfattning avkunskapsläget avseende miljötillståndet och utformastrategier samt föreslå åtgärderför att bryta ned den negativa utvecklingen i hav-smiljön.Kustbevakningen ska enligt förordning medverkai internationellt samarbete för att utveckla gränskon-troll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjössoch annan sjöövervakning. Enligt lag har Kustbevak-ningen möjlighet att ingripa mot smuggling och ille-gal invandring till sjöss. Man ska kunna påbörja eninsats vid oljeutsläpp efter larm ochbekämpningsåtgärder efter larm.Samarbete finns inom den maritima sektorn i Öster-sjöområdet inom Helcom, och . Här diskuteras samarbete vid olyckor,system för rapportering och ledning, forskning ochutveckling samt övning och utbildning.Fru talman! Mot bakgrund av detta yrkar jag av-slag på alla motionerna och bifall till utskottets för-slag.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! sade att när fler länder kommermed i EU försvinner vitsen med checkpoints.Tror du att det bara är EU-länders fartyg somseglar i ? kommer fartyg flag-gade i något land långt bort från oss att transporteraolika varor i och genom . Där finns mångamindre nogräknade befälhavare som passar på atttvätta och skölja ur sina tankar på internationellt vat-ten i . Vitsen med att få de svenska vattnen iÖstersjön innebär att de får köra barai vissa mer begränsade farleder. Där har Kustbevak-ningen större möjligheter att bevaka dessa fartyg, attgöra så kallade checkpoint-undersökningar.Tror du fortfarande att eftersom fler länder gårmed i EU att checkpoint-systemet är överspelat? Jagtror inte det.Anf. 175 () replik:Fru talman! Vi tror olika, du och jag. Jag tror attsystemet blir satt ur spel på grund av detta. Visstkommer det båtar från andra länder utanför vår regi-on, men det är en mindre andel.Jag har diskuterat detta med ,och de säger samma sak som jag; det här kommer attbli överspelat. Av den orsaken tror jag att det är felsystem. Det finns säkert andra saker där vi kan göramer, till exempel ta emot avfall i hamnar.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att har rätt,men jag tror det icke.Åsa Lindestam tog upp att ska ansöka hosIMO om att få de svenska vattnen i . Vi har ett riksdagsbeslut, ett tillkännagivan-de till regeringen, om detta. iapril månad gick ansökningstiden ut för denna klass-ning i IMO. Regeringen valde så sent som i slutet avapril att låta bli att ansöka om att få . Vad är orsaken?Anf. 177 () replik:Fru talman! Jag uppfattar orsaken så att vi bordevara överens med de andra länderna runt Östersjönoch att vi tillsammans borde ansöka om att kommamed i stället för att ska gå ensamt eller till-sammans med . Vi väntar och ser och gårtillsammans. Jag tror att det får bättre genomslag.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga hon inte kan hålla med om att det skulle varavärdefullt med en gemensam strategi för Östersjölän-derna inte bara avseende miljöfrågorna, utan även närdet gäller säkerhet, gränsbevakning, kommunikation,energiutbyte och räddning, så kallad secu-rity. Vi upplever det inte som att vi har kommit till-räckligt långt. Kan det då skada att regeringen tarinitiativ till en gemensam strategi?Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag håller med dig. Jag tror att det vo-re väldigt bra om vi kunde göra det tillsammans, detvill säga genom samtal komma överens om hur vi skasamverka med varandra. Men det är ett antal jobbsom måste göras innan vi har kommit så långt. Jaghåller helt med dig, Karin.Anf. 180 () replik:Fru talman! Jag tackar för det po-sitiva svaret. Jag hoppas att vi gemensamt i utskottetkan arbeta för att stöta på regeringen i de frågorna.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag instämmer fortfarande. Självklartskulle vi kunna hjälpas åt i en sådan framställan.Anf. 182 ():Fru talman! betydelse för ländernalängs med dess kuster är på nytt lika stort som förr,när havet var det som band länder och landsdelarsamman. Det var över haven huvuddelen av handeln,och för den delen militära operationer, skedde. Efteratt denna kommunikation har varitdominerad av land- och lufttransporter har betydelse åter blivit allt större. I stället förett hav som separerade öst från väst, demokrati fråndiktatur, en vallgrav i det , har vi nu pånytt en situation där snart är ett innanhav iden allt större europeiska gemenskapen. Denna till-gång måste vårdas och skyddas. Man kan lätt påstå atthavet är allas rätt men ingens ansvar. Detta måste viändra på.Folkpartiets uppfattning är att detta bäst görs, ochlångsiktigt säkerställs, genom ett närmare samarbetepå alla plan mellan länderna runt . För att ettsådant samarbete ska kunna leda till verkliga ochvaraktiga åtgärder för alla de områden som dettasamarbete måste omfatta är det nödvändigt att allanationer, inklusive , kan tillföra de nödvändi-ga resurserna såväl avseende materiel och personalsom relevanta organisationer. I är Kustbe-vakningen den myndighet som bland annat har tilluppgift att samordna de civila behoven av sjööver-vakning runt våra kuster.Folkpartiet har i sin senaste försvarspolitiska mo-tion föreslagit att anslaget till skaöka med för innevarande verk-samhetsår. Dessa pengar skulle i så fall i första handanvändas till skärpt kontroll av efterlevnaden av fis-kekvoter och fångstmetoder vid fiske. En betydandedel av detta arbete är aktuellt för Östersjön.Skyddet för fisket i är en fråga som om-fattar såväl kontroll av fångstmetoder och fiskekvotersom åtgärder mot det illegala fisket samt skydd motförändringar i havsmiljön. I alla dessa frågor finnssåväl internationella avtal som sanktionsåtgärder, därKustbevakningens roll som en kontrollerande ochövervakande instans är av en central betydelse.Folkpartiet anser att ensidiga nationella fiskestoppär meningslösa. Sådana drastiska åtgärder måstenaturligtvis baseras på bindande internationella över-enskommelser för att få någon effekt. Samarbetetinom EU är här den naturliga utgångspunkten. EU:sutvidgning gör att huvuddelen av länderna runt är eller kommer att bli medlemmar i gemenska-pen. De länder som ännu inte är med behöver knytas ibilaterala avtal till de mål som måste realiseras för attsäkerställa att vi kan behålla en livskraftig fiskstam iÖstersjön.Mycket arbete pågår i syfte att skydda havsmiljöni . är ett av världens mest trafike-rade vatten. olja fraktas årli-gen på . Denna trafik beräknas öka med40 % till 2017. Det är självklart att detta innebär enbelastning och ett hot mot miljön i och runt Östersjön.Folkpartiet har länge drivit ett krav om att ettsystem med miljölotsar ska införas. Detta innebär attsärskilda lotsar ska kunna följa med handelsfartygenoch därmed förhindra medvetna utsläpp i havsmiljönsamt dessutom vara ytterligare en länk i övervakning-en och kontrollen av miljön. Införandet av miljölotsär en del i detta arbete. För att en sådan åtgärd skakunna bli framgångsrik krävs bland annat att allaländer vid har mottagningshamnar för för-orenat vatten. Ånyo är internationella överenskom-melser utgångspunkten för genomförandet av verkli-ga och varaktiga åtgärder inom miljöområdet.Olyckor inom sjöfarten med konsekvenser för så-väl människor som miljö är tyvärr inget vi helt kanskydda oss emot. Katastrofer som Scandinavian Staroch Estonia måste vi naturligtvis förebygga och för-hindra i så stor utsträckning som möjligt. Förebyg-gande insatser och en hög beredskap när olyckan välär framme är något som vi måste förbättratillsammans med de övriga länderna runt Östersjön.Det militära samarbetet spelar här en stor roll för attalla tillgängliga resurser optimalt ska kunna utnyttjasi en krissituation. Detta samarbete pågår redan i formav gemensamma marinövningar med bland annatländerna i Baltikum.Folkpartiets bestämda ståndpunkt är att detta sam-arbete bäst utvecklas om vi följer, som det ser ut,dessa stater in i den västliga försvarsalliansen. Förstdå kan alla resurser på det effektivaste sättet fullt ututnyttjas, till gagn för såväl säkerheten som miljönrunt vårt viktigaste hav.Anf. 183 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar ettantal motioner från den allmänna motionstiden. Medanledning av det och den debatt som har varit skullejag vilja göra ett antal konstateranden.För det första skulle jag vilja konstatera att storadelar av det som behandlas i betänkandet, men ocksåi debatten här , tas också upp i andra samman-hang. Frågan om till exempel och fisket iÖstersjön hör ju närmast hemma hos miljö- och jord-bruksutskottet. Jag vet att det i detta sammanhang harvarit en ganska stor och omfattande debatt, blandannat efter ett utskottsinitiativ just från Centerpartiet.Vad gäller frågan om sjösäkerhet och liknande vet jag- det vet också kammarens ledamöter - att det är enfråga för trafikutskottet.Det andra konstaterandet jag skulle vilja göra äratt det inte är uppgift att ge statliga myn-digheter några instruktioner eller att styra dem. Det ärmöjligen regeringen som kan göra detta, inte riksda-gen och denna kammare.Det tredje konstaterandet, fru talman, jag skullevilja göra är att EU kommer att utökas . Blandannat kommer de baltiska länderna då att bli en del avvår union. Jag hoppas och förutsätter att alla kamma-rens partier är intresserade av att det blir på detta sätt.Då kommer nämligen de problem som tas upp i be-tänkandet att bli lösbara på ett annat sätt än vad de äri dag. Det blir möjligt att på ett annat sätt bedrivasamarbete kring den problematik som har varit före-mål för debatt i kammaren . EU:s yttre gränskommer att flyttas högst väsentligt österut, och kommer nästan helt att bli ett EU-innanhav. Jagskulle vara väldigt glad om kammaren kunde konfir-mera att man tycker att denna utveckling är bra.För det fjärde, fru talman, skulle jag vilja konsta-tera att vi under nästföljande år kommer att ta ett nyttförsvarsbeslut, som ska gälla . En av destora frågor som jag tror att vi kommer att diskutera idet sammanhanget blir säkert gränssnittet militärt-civilt. Hur kan samarbetet utvecklas? Hur kan visamverka så att vi når ett bättre resultat med den pengsom är tillgänglig för de saker som vi vill och måstelösa i samhället? Vi vet att det har presente-rats en utredning, den så kallade Munckska utred-ningen, som också tar upp de här frågorna.Detta sagt med anledning av att jag , fru talman,kommer att yrka bifall till förslaget i betänkandet somdet ligger och avslag på samtliga reservationer.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara säga att jag håller heltmed om att det är bra att baltländer-na kommer med i EU. Jag tror att det också blir enbättre miljö i Östersjön.Men jag har lite svårt att förstå att det för det in-ternationella vattnet i skulle innebära attutsläppen minskar därför att baltländerna kommermed, om man inte ser till att öka kontrollenav havet.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag har två konstateranden med an-ledning av frågeställning till mig.Det ena är att EU har krav som inte finns i deländer som är ansökarländer till unionen. Det ärkrav på att man ska åtgärda vissa saker så att manuppnår en lägsta nivå bland annat vad gäller utsläpp.Det är ett av skälen till att jag är glad över attunionen nu kan och förmodligen kommer att utvid-gas. Då kommer vi att få en bättre miljö i vårt närom-råde, och i detta närområde inkluderar jag självklartÖstersjön.Det andra jag vill konstatera är att ärett av de partier i som har föreslagit att del av det bistånd som vi lämnar ska avsättas tillså kallat miljöbistånd. Pengar för detta har vi i vårbudgetmotion, så att vi kan åtgärda de problem somErling Wälivaara tar upp och göra det, som sagt, ivårt närområde.Anf. 186 ():Fru talman! Menar att det ärbaltiska båtar som har gjort oljeutsläppen i ?Det visar inte statistiken. Det är båtar som är flaggadenågonstans långt nere i Asien.Jag har läst om vilka utsläpp som Kustbevakning-en har tagit itu med. Det är faktiskt inte baltiska,finska eller svenska båtar som har gjort de här utsläp-pen.Anf. 187 () replik:Fru talman! Miljöpåverkan i handlar viss del om utsläpp från fartyg, men en annan delgäller utsläpp från andra utsläppskällor. Båda måsteåtgärdas.Det första som Wälivaara tar upp, nämligen ut-släpp från båtar, är ju kriminellt, och det ska själv-klart beivras. Jag påstår att det blir lättare när de bal-tiska staterna kommer med i EU därför att då får visamma lagstiftning på området, och vi kan ocksåsamverka vad gäller övervakningen av detta hav somjag då kan kalla för ett EU-innanhav.Anf. 188 ():Fru talman! Vi socialdemokrater från ,, och jag, har för-fattat två motioner under den allmänna motionstidensom behandlas av utskottet i det här betänkandet.Den ena motionen berör det som många andra ta-lare har berört, nämligen så kallade check-points. Det är alltså speciella kontrollstationer tillsjöss, vid vår sjögräns, som är till för att underlättaför i första hand att kontrolleraandra länders fiskefartyg, så att de inte för in under-målig fisk eller annat som inte stämmer med deninternationella lagstiftning som vi har kommit över-ens om.I det här sammanhanget är jag villig att dela ÅsaLindestams uppfattning. Jag tror att det här kommeratt bli av mindre betydelse eller nästan sakna betydel-se när länderna runt , de så kallade ansö-karländerna, blir medlemmar i unionen.Då blir det ju ett EU-hav, och det är EU:s fiskeripoli-tik som gäller.När det gäller uppfattning ten-derar det att bli en fiskedebatt, men en sådan kan viväl ha i andra sammanhang.