prot · GQ09114 · 2003-06-02 00:00:00 — Somexempel kan nämnas att skatteförvaltningen underåren 2001 och 2002 tillfördes sammanlagt300 till förstärkt skattekontroll. Dethar lett till att fler brottsutredningar slutförts och attfler anmälningar om skattebrott görs till åklagarmyn-digheten.Inom pågår olika projekt medden direkta uppgiften att utforma åtgärder för attmotverka ekonomisk brottslighet.Från och med den 1 juli finns i alkohollagen enbestämmelse om att all försäljning som sker av enperson som har ett serveringstillstånd ska registreras iett kassaregister.Från framför allt skatteförvaltningen har gjortsgällande att kassaregister enligt föreslagen modellinte tillräckligt tillgodoser de krav som krävs för eneffektiv skattekontroll. Regeringen överväger därförom kassaregisterbestämmelser bör kompletteras medkrav på typgodkännande. I detta sammanhang över-vägs också om typgodkända kassaregister bör införaspå fler håll i kontantbranschen.Ett annat förslag som syftar till att motverkaskattefusk i bygg- och anläggningsbranschen harnyligen lämnats av . Här föreslåsett så kallat entreprenadavdrag och omvänd moms-skyldighet för huvudentreprenörer. Beredning avByggkommissionens förslag pågår.När det gäller hushållsnära tjänster har den kritiksom tidigare framförts till stor del bestått i att regler-na om redovisning och betalning av skatt och socialaavgifter som gäller när en privatperson anlitar någontillfälligt är svåra att förstå och tillämpa.För att komma till rätta med dessa problem infördesden bestämmelser som syftar till attgöra det enklare för fysiska personer att redovisa ochbetala in skatt och avgifter när de anlitar en annanfysisk person för ett arbete, en så kallad förenkladskattedeklaration. Det finns anledning att anta attdessa regler inte fått full effekt ännu.Jag uppfattar interpellation somatt den också innehåller frågan om eventuella skatte-subventioner för hushållsnära tjänster.I 2003 års budgetproposition sade regeringen medanledning av förslagatt åtgärder av denna typ för att begränsa svartarbetetsomfattning tenderar att bli offentligtfinansiellt kost-samma och ineffektiva. Regeringen ansåg därför inteatt de åtgärder som föreslogs av skulle genomföras. Regeringen har inteändrat uppfattning. Jag avser således inte att initieranågra skattesubventioner för hushållsnära tjänster.Av det nu sagda framgår att det kontinuerligt på-går ett omfattande arbete med att motverka skatte-fusk. Detta arbete ska naturligtvis fortsätta.Anf. 66 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret, finansmi-nistern!Det är glädjande och mycket bra att det nu ärenklare för alla svenskar som anlitar städhjälp, snick-are, rörmokare eller liknande att redovisa och betalain skatten. Jag tror trots allt inte att det är där proble-met ligger. Problemet ligger i det höga skatteuttagetpå arbeten. Vi vet alla att mellan och avkostnaderna för tjänster utgörs av skatter och socialaavgifter. Då räcker det knappast med förenkladeskattedeklarationer, informationskampanjer ellerallmänna pekpinnar från skattemyndigheterna för attkomma till rätta med den svarta sektorn för hushålls-tjänster, som jag har interpellerat om.Fru talman! Det kanske är som att svära i kyrkan,men jag skulle vilja påstå att den svartstädningshärvasom har rullats upp i Göte-borg bara är toppen av ett . Många familjerköper hushållstjänster, men de gör det på ensvart marknad.Jag är orolig för skattemoralen i . För attvi ska kunna ha en god vård, skola och omsorg är detviktigt att våra skatteintäkter kommer in till den ge-mensamma kassan. För att det ska vara möjligt är detvår uppgift att i denna kammare stifta lagar som van-ligt folk tycker är vettiga och riktiga.Visst, svarta köp av tjänster - eller för den delensvarta köp av annat - ska aldrig tolereras. Det ärdärför viktigt att skattemyndigheten har resurser så attmissbruk av våra skattesystem kan stävjas. Det ärdock beklagligt att regeringen inte har viljan att lösaett problem och öppna en marknad för envit tjänstesektor som vänder sig till hushållen.Vart fjärde hushåll i är intresserat av att fåhjälp i hemmet, ibland eller regelbundet. För de allraflesta med skattemoral och normala inkomster ärdetta dock helt uteslutet. Det går helt enkelt inte.Det svenska folket vet att det är bättreatt göra som och lägga golv, sätta ka-kel eller för den delen bygga en bastu själv. Det ärhelt enkelt bättre att vara undersköterska och kakla änatt låta någon som är professionell göra det.Alla vet att det inte är möjligt att köpa flyttstäd-ning. Det kostar ungefär lika mycket som en Mallor-caresa.Finansministern redovisar i sitt svar att regeringenunder har lagt ned sammanlagt 300 miljo-ner kronor för att minska den svarta sektorns storlek.Ibland kan man tycka att det hade varit lämpligare attgå på djupet med problemet. Den svarta hushållssek-torn omsätter . Trots att regeringenhar gett skatteförvaltningen mer pengar kommer intemer än någon promille av de svarta köpen till myn-digheternas kännedom. Det tycker jag är beklagligt.Det är som sagt lovvärt att regeringen tillför skat-temyndigheterna mer resurser för att jobba med attöka skattemoralen. Men jag skulle också vilja frågafinansministern om han ser att ökade resurser tillskattemyndigheten löser hela problemet eller om hantror att skatterna på hushållstjänster kommer att sän-kas i framtiden.Anf. 67 ():Fru talman! Även jag ber att få tacka statsrådetoch chefen för för svaret - detsammanslagna svaret. Jag uppfattar själv att frågornahade ganska olika karaktär, men man kan uppenbarli-gen finna olika utgångspunkter för detta. I och för sigspelar det mindre roll; det viktiga är att vi får en de-batt i sak.När vi tittar på den svenska skatteadministratio-nen, och det gäller då att ha rätt infallsvinkel, kan vise att vi under det år som jag har varit ledamot i riksdag inte vid något enda tillfälle har diskute-rat skattebortfallet. Det har inte förekommit. Detta ärförsta interpellationen i ämnet, och vi har inte disku-terat det i skatteutskottet heller.Däremot är skatteadministrationen väldigt effek-tiv, vilket jag beskriver i min interpellation. 99,5 %av de debiterade skatterna kommer också in. Detomfattar , och dessaanvänder vi säkert på ett bra sätt. Problemet, som jagser det, är att vi har ett sådant omfattande undan-dragande av skatt inom vissa branscher. Det handlarom , och det är även för enfinansminister en betydande summa. Vi hade en de-batt om fastighetsskatten, som omfattarungefär . Chefen för undrade då vad vi om denna skatt avskaf-fades skulle avstå från, om det var barnbidraget ochså vidare. Denna insinuation kan man vända på:Hur mycket skulle man inte kunna använda 80-110miljarder kronor till om de kom in?Det är naturligtvis inte så lätt. Jag har full förstå-else för att det inte är så lätt att ta in pengarna. Allakontroller i världen kanske inte hjälper. Ytterst hand-lar det nämligen om en skattemoral. Man måste dis-kutera om skattemoralen i är låg eller hög.Jag menar att vi har hamnat i en situation, som inte ärunik internationellt, där det i alltför många branscherblivit godtaget att underlåta att arbeta inom det sy-stem som och regeringen har beslutat om.Sådana branscher är enligt till ex-empel byggbranschen, frisörer och hushållsnäratjänster av olika slag.Jag ska ta ett kort citat om skattefuskets effekter,då jag tror att det är väldigt viktigt att diskutera detta.Det är från årsredovisning för2002:Skattefusk har också betydelse för hur skattebör-dan fördelas. Vid svartarbete antas priset på varaneller tjänsten vara lägre om den beskattas. Köpare ochsäljare får det bättre båda två genom att de på någotsätt delar på den skatt som skulle utgått om transak-tionen genomförts helt vitt och lagligt. Staten haremellertid möjlighet att genom höjdaeller nya skatter kompensera sig för skattebortfallet.Effekten - det är viktigt att statsrådet lyssnar på detta- blir då primärt en omfördelning av skattebalansensom drabbar tredje man och att denne upplever skat-tesystemet som orättvis på grund av detta.Jag tror att det är viktigt att inse detta: När detgäller denna form av skatteundandragande läggerman över en betydande del av skattebördan på tredjeman. Frågan är hur accepterat detta är. Jag tror att vialla har råkat ut för detta att man får olika priser bero-ende på om det är fråga om vitt eller svart arbete. Jagser det som en farlig tendens att underlåta att diskute-ra det i riksdag.Anf. 68 Finansminister ():Fru talman! Det är bra att ochAnna tar upp diskussionen om skattebrottenoch skattefusket. Jag tycker att det är en viktig dis-kussion. Jag tycker också att det är viktigt att se tillalla de åtgärder vi kan vidta för att höja skattemora-len.Vi har en effektiv skatteadministration och skatte-förvaltning, som interpellanterna har nämnt, men denkan naturligtvis göras ännu bättre. De 300 miljonerkronor som vi har tillfört skatteförvaltningen undersenare tid har säkerligen varit oerhört verkningsfulla.Naturligtvis har det också i fortsättningen hög priori-tet att se till att skattemyndigheterna inte bara fårekonomiska resurser utan också får ett regelverk i sinhand som gör att de kan arbeta mer effektivt fram-över.Om vi studerar internationella studier kan vi kon-statera att bara för att man har en lägre skattenivå änSverige har man inte automatiskt en lägre nivå påskattefusk och svartarbete. Vi kan se många ländersom har väsentligt lägre skattenivå än mensom bevisligen har ännu mer problem med sitt skatte-fuskande och sin skattemoral.Jag tycker också att det är bra att Riksskatteverketär väldigt aktivt på området med en ordentlig infor-mationsgivning, inte minst till ungdomar, en gruppsom har uppmärksammat på mångasätt och vis. Där tar man upp just den tråd som talar om: Vem är det egentligen man lurarnär man skattefuskar? Ja, man lurar ju sig själv, menman lurar egentligen också alla andra skattebetalare.Inte minst när det gäller företagen tycker jag attdet är väldigt bra att företagarorganisationer, vilketfaktiskt sker i många branscher, engagerar sig i denhär diskussionen. Det skapas ibland en väldigtoschyst konkurrens mellan företag när svarta företaggår in och tar marknad från de vita företagen och påså vis slår undan fötterna för vanlig hederlig företag-samhet. Det är bra att många arbetsgivarorganisatio-ner har engagerat sig och också lagt fram bra förslagnär det gäller schablonbeskattning och annat. Dessatittar vi nu mycket noggrant på för att se om man ifortsättningen kan effektivisera skatteupptagandet pådet sättet.För att se vad gör kan vitill exempel titta på vad som gjorts i undersenare tid, vilket varit mycket uppmärksammat. Därhar man inriktat sig speciellt på vissa branscher,framför allt byggbranschen, och under två års tidgenomfört ett antal revisioner: över 150 revisioneroch 130 så kallade skrivbordsutredningar. Man harefter dessa revisioner och utredningar kommit framtill att höja skatter och avgifter med drygt 33 miljonerkronor. Man ökar således inkomstskatten med över10 miljoner och mervärdesskatten med nästan 9 mil-joner, tar ut 7 miljoner mer i arbetsgivaravgifter ochhar ett skattetillägg på 6 ½ miljon kronor.Det är naturligtvis viktigt inte bara i det enskildafallet. Det är också skatteförvaltningens uppgift att setill att den här typen av insatser kan få en preventiveffekt och på så vis förhindra att fler ger sig ut i desvarta markerna.Vi vet att det finns vissa branscher som har varitmer utsatta än andra. Jag har nämnt byggbranschen,åkeribranschen, hotell och restauranger och mycketannat. Just i de branscherna finns det dessbättre akti-va arbetsgivarorganisationer som har bra förslag. Jagnämnde i mitt svar att vi ser över just de tekniskaförslag som har framkommit från inte minst bransch-råd och ser om vi kan ha möjlighet att också förafram dem som lagstiftningsförslag i riksdag.Jag hoppas att vi kan återkomma med så-dana konkreta förslag.Anf. 69 ():Fru talman! Det är lätt att bli schizofren i en sådanhär debatt, som egentligen handlar om lite olika sa-ker, men visst är det så att det finns kopplingar mel-lan interpellation och min interpel-lation.Man kan ju säga att den här Göteborgshärvantydligt visar att skattemoralen vad gäller köp av hus-hållsnära tjänster är ganska låg. I grund och bottentror jag att skattemoralen handlar om att när vi stiftarlagar här, i den här församlingen, måste lagstiftningenvara sådan att människor upplever att reglerna ärrimliga och att de lagar som man utfärdar är lätta attfölja.Men min fråga handlar inte bara om moral, ochjag skulle vilja återvända till det. Det handlar faktisktom att göra en svart marknad vit. Det handlar om attungdomar, kvinnor och invandrare jobbar på enmarknad där de inte får samma villkor, pensio-ner och trygghetssystem som alla andra, som jobbarpå den vita marknaden. Det handlar också om att omman skulle få möjlighet att öppna upp den storamarknaden för hushållstjänster skulle man kunna göraden vit och se till att de här människorna kommer in itrygghetssystemen.Det handlar också om att många familjer har svårtatt få tiden att går ihop. Skulle det finnas möjlighet ärdet väldigt många som skulle köpa de här tjänsterna.Ett av fyra hushåll är intresserat av att köpa de härtjänsterna. Det handlar inte om att de med riktigt högainkomster eller låg skattemoral ska kunna göra det.De kan köpa dessa tjänster . Det handlarom att människor med normala inkomster och högskattemoral ska kunna köpa de här tjänsterna. Jagtycker att det vore rimligt att försöka verka för attöppna upp för en sådan marknad.Eftersom jag inte fick svar på den fråga jag tidiga-re ställde till finansministern skulle jag vilja ställa omden och återvända från den här moraldebatten till attkomma ned till någonting konkret. Tror finansminis-tern att mer resurser till skattemyndigheterna löserhela problemet eller tror han att skatterna på hus-hållstjänster kommer att sänkas ?Anf. 70 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att vi äröverens, över de partipolitiska gränserna egentligen,om att det är angeläget att vi kommer till rätta meddet olagliga arbetet, som det i och för sig är värdefulltatt det utförs men som inte beskattas. Det kvittolösasamhället är i dagens läge för stort i . Jagtycker dessvärre inte att det var ett riktigt bra argu-ment som chefen för användenär han sade att det är värre i andra länder. Jag tyckerinte att det är ett riktigt bra argument, för det har enlätt tendens av bortförklarande. Det tycker jag inte ska använda sig av.Jag tror däremot att det var bra att finansministerngav en klapp på axeln till företagarorganisationer ocharbetsgivarorganisationer. Det är naturligtvis väldigtviktigt att vi inom olika branscher har lika villkor förolika företag och företagare. Annars blir det en väldigsnedvridning. Här måste man säga att det är ohyggligtviktigt att de skattemedel som redan har kommit intill de offentliga kassorna används av stat, kommuneroch landsting på ett sådant sätt att man ser till att detinte rinner ut pengar till verksamheter där det kvitto-lösa samhället har sina boningar.Den oschysta konkurrens som det kvittolösa sam-hället åstadkommer är, som statsrådet säger, väldigtvanligt förekommande inom ett ganska litet antalbranscher. Det är taxi- och åkerinäringen, byggbran-schen och så vidare. Jag menar att det kanske intebara är mer skattekontroller som behövs. Det behövsockså en väldigt häftig opinionsbildning, som detfaktiskt har varit i , om att det är tredje mansom drabbas.Där tycker jag kanske att vi alla har anledning attvara eftertänksamma när det gäller hur vi själva age-rar. Vi måste gå till oss själva, egentligen, när vi fårolika erbjudanden. För det får vi alla när vi kommer ikontakt med sådana här branscher. Även om finans-ministern inte får det numera, för det tror jag skullevara farligt, så tror jag att vi alla tidigare, som icke-politiker, har fått olika sorters erbjudanden som harvarit skattemässigt förmånliga. Man bör då göra klartför den som kommer med de här erbjudandena att detgår ut över tredje man, och dig själv egentligen, iandra ändan. Här tycker jag att det finns åtskilligt attgöra, inte bara från utan också frånoss politiker.Jag ska återkomma till detta om huruvida skatte-moralen är hög eller låg. Jag tror att det är en viktigfråga. Jag lade märke till att statsrådet underlät attbesvara den frågan, men jag menar att man måsteförsöka ta ett avstamp i den. Om det är så att man tystaccepterar att det till exempel förekommer en väldigmassa skatteundandragande i byggbranschen, dåskapar man en samhällsmiljö som inte är bra. Detfinns otillräckligt med bra föredömen om man ac-cepterar detta. Då kommer det att gå i arv.Slutligen skulle jag ändå vilja fråga statsrådet: statsrådet hade extra,vad skulle han kunna använda de pengarna till?Skulle han kunna tänka sig att använda dem till enskattesänkning inom till exempel den hushållsnärasektorn?Anf. 71 Finansminister ():Fru talman! Genom att studera exempel från andraländer, som har en lägre skattenivå än , ser jagatt det inte finns några bevis för att de har en högreskattemoral. Det finns inget sådan enkelt samband, atthar man bara en lägre skattenivå får man också enhögre skattemoral. Det finns tvärtom exempel frånmånga andra länder, med lägre skatter än , därskattemoralen definitivt är mycket sämre. Det äringen ursäkt för att inte göra något här hemma, utandet är mer en enkel förklaring.Om man ska bekämpa svartarbete, om man skabekämpa ekonomisk brottslighet, om man ska be-kämpa det oschysta förhållandet mellan vita ochsvarta företag, svarta företag som skor sig på vitaföretags bekostnad, tror jag att man måste vara be-redd att gå igenom varje bransch och stödja seriösaföretagare. Det är inte schyst mot restaurangägaresom betalar sociala avgifter och skatter för sina an-ställda att restaurangägaren mitt över gatan användersig av svart arbetskraft. Det är oschyst på flera sätt.Dels undandrar det skatt från oss alla i samhället. Detinnebär att alla vi andra får betala mer skatt. Delsskapar det en oschyst konkurrens mellan de två före-tagen, där svarta företag skaffar sig fördelar.I sista hand är det också väldigt oschyst mot deanställda, som kanske luras till att jobba i det härsvarta företaget och som blir sjuka, endag ska vara föräldralediga, ska få ut sin pen-sion och upptäcker att de inte får någon ordentligersättning, varken pension eller ersättning för föräld-raledighet eller sjukledighet, eftersom arbetsgivareninte har betalat in avgifterna ordentligt.Jag tror att det är viktigt att göra allt för att be-kämpa den här typen av svart företagsamhet, som äroschyst både mot samhället och mot individen - ochinte minst företagen emellan. Det är det ena.Det andra är att jag tyckte att jag var ganska tydligi mitt svar till , men jag kan gärnaupprepa det eftersom hon inte riktigt tar till sig svaret.Jag tycker inte att det finns något skäl till att skatte-betalarna ska subventionera vissa hushålls utnyttjandeav så kallade hushållsnära tjänster. Om den som haren hygglig inkomst vill ha hjälp med städningenhemma, vill ha hjälp med att laga maten hemma ellervill ha hjälp med fönsterputsningen hemma så får juvederbörande använda sin egen plånbok. Jag tyckerinte att alla andra skattebetalare ska ställa upp medsina plånböcker för att ge hjälp med städningenhemma eller med fönsterputsningen eller med någotannat hos personer som har en ganska god inkomst.Det är ju det som ligger bakom det här talet om attsubventionera hushållsnära tjänster. Det låter elegantmed hushållsnära tjänster. Vem skulle inte vilja hahjälp med städningen, tvätten, matlagningen och alltannat hemma? Det är säkert många som skulle svaraja på den frågan. Men varför ska alla andra skattebe-talare, även låginkomsttagare, med sina skatter bidratill de mer inkomststarka gruppernas service? Jagtycker att det är rimligt att vi i stället underlättar förde människor som vill ha den här typen av service,som vill köpa den här typen av tjänster, att göra detutifrån en vit sektor, det vill säga att vi underlättarsättet att ta in skatt från de personer som kan anställasav ett hushåll för den här typen av enkla hushålls-tjänster.En överföring av pengar till relativt inkomststarkagrupper från inkomstsvaga grupper är emot mitt soci-aldemokratiska hjärta i alla fall.Anf. 72 ():Fru talman! Det är väldigt lockande att ge sig inpå att börja diskutera hur beskattningen av restau-ranger eller någonting annat skulle kunna förbättras,men jag ska försöka att inte ge mig in i den debatten ialla fall.Det är glädjande men inte särskilt förvånande attfinansministern, och jag är överensom att det är viktigt att se till att skattemoralen bibe-hålls. Dock verkar vi vara ganska oense om hur manupprätthåller en god skattemoral.Finansministern säger att det inte är rimligt ska subventionera dem som har en hygglig in-komst så att de ska kunna köpa hushållsnära tjänster.Jag skulle vilja säga att de med "hygglig inkomst" -vad det nu innebär för någonting - redan gör det . Vissa köper det vitt, andra köper det svart. Desom har en riktigt hygglig inkomst köper det förmod-ligen vitt.Problemet är som jag ser det att de med normalainkomster, de med medelinkomster, de som har svårtatt få tiden att gå ihop - som springer mellan att läm-na ungarna på friluftsskolan och att försöka hinnabesöka mamma på ålderdomshemmet och samtidigtska hinna med att tvätta och att laga mat - skulle hanytta av att få tillgång till den här marknaden, som är svart men som skulle kunna bli vit. De medlägre skattemoral köper kanske tjänsterna ,men det, menar jag, ska vi inte acceptera. Vi börkunna vidta åtgärder för att förbättra så att fler kom-mer in på marknaden.Jag vänder mig verkligen mot uppfattningen attdet skulle vara fråga om skattesubventionering. Dethär handlar om att inom tjänstesektorn sänka skatter-na på de tjänster som vänder sig mot hushåll. Attpåstå att detta är fråga om skattesubventionering ärprecis samma sak som att säga att vi skattesub-ventionerar böcker, vissa transporter och möjligtvislivsmedel eftersom de har lägre moms. Det är i såda-na fall också en skattesubvention. Nej, låt oss kalladetta för vad det egentligen är. Det handlar om att detbehövs lägre skatter i tjänstesektorn för att vanligamänniskor med en god skattemoral ska kunna köpahushållsnära tjänster.Anf. 73 ():Fru talman! Jag lade märke till att statsrådet be-klagligtvis underlät att svara vad han skulle användapengarna till om de kom in. Det tycker jag är en in-tressant fråga: Skulle de kunna användas just till attsänka en del skatter? Det skulle vara mycket intres-sant att få veta det när vi vet att Riksskatteverketuppskattar skattefelet till så mycket som 80-110 miljarder kronor.Jag tror också att det är viktigt att vi har ett effek-tivt riksskatteverk. Att det är uppskattat - om man fåranvända det ordet - också utomlands visar efterfråganfrån till exempel på att få tjänster där. Jaghar sett att till och med fastighetsbeskattning-en i har tagit som föredöme. Detär intressant att vi har sådana möjligheter.Jag skulle vilja fråga statsrådet en annan sak omhur man möjligen skulle kunna komma till rätta meddet här. Det är en väldigt konkret fråga: Antag att jaghar en god granne som jag skulle vilja be klippa mingräsmatta. Om jag ska betala henne eller honom or-dentligt, en hundralapp eller så - jag har inte så storgräsmatta - är det väldigt svårt att göra detta utan attbli en del av den svarta marknaden. Hur ska jag be-tala vederbörande? Jag är ju inte arbetsgivare ellernågot liknande. Skulle man kunna komma på någotfinurligt sätt så att jag skulle kunna betala min granneför gräsklippningen? Det skulle jag vilja få ett brasvar på.Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Det finns ett mycket enkelt svar påGunnar fråga. Det är inte särskilt svårt att gåin på och få den informa-tionen och svaret på frågan. Handlar det om så enklatjänster och så små belopp som talarom är det faktiskt inte särskilt svårt att hantera det.Man behöver inte ikläda sig den stora arbetsgivarrol-len för att köpa den typen av service.