prot · GR0948 · 2003-12-12 00:00:00 — Vi har också sett till att den på som arbetar med att utveckla kommunikationssystemet för blåljusmyndigheter finns med i arbetsgruppen som utvecklar det militära försvarsmaktssystemet, för att vi inte ska få två system också i som inte har gemensam kommunikation. Detta gör vi för att vara så noggranna som möjligt med skattebetalarnas pengar. vore det naturligtvis enklast att inte göra någonting det är minst risker med det. Men har bestämt att vi ska modernisera vårt försvar, och det är min uppgift att se till att det beslutet blir fullföljt. Därför ska vi också utveckla ett ledningssystem för det moderna försvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2003/04:177 om omprövning av etablering av flygskolan 67 Försvarsminister (): har frågat mig dels om jag avser att etablera den militära flygskolan på Malmen i trots att kostnaden är oacceptabel, dels om jag avser att ompröva beslutet att förlägga flygskolan på Malmen till förmån för i . I propositionen Samverkan mellan civil och militär flygutbildning m.m. , redovisade regeringen sin syn på den militära flygutbildningen (prop. 2000/01:35). Regeringen föreslog att skulle läggas ned . Flygstridsskolan, med verksamhet som innefattade F 20:s verksamhet samt den grundläggande flygutbildningen (GFU) och den grundläggande taktiska flygutbildningen (GTU), skulle inrättas i . Vidare föreslog regeringen att F 16 skulle läggas ned . I propositionen redovisade regeringen även inriktningen för det europeiska samarbetet om en gemensam europeisk flygutbildning. I sitt betänkande över propositionen (bet. 2000/01:FöU2) anförde försvarsutskottet bland annat att det inte var någon långsiktig lösning med militär flygverksamhet i . Utskottet föreslog därför att skulle besluta att lägga ned flygflottilj . Utskottet föreslog att fyra flottiljer borde vara kvar: F 4 i , F 7 i , F 17 i och F 21 i . Försvarsmaktens samlade flygutbildning både GFU och GTU skulle förläggas till någon eller några av dessa flottiljer. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:213). Med detta som grund utredde en arbetsgrupp inom Försvarsdepartementet var flygskolan med GFU och GTU skulle lokaliseras. I sin rapport redovisade arbetsgruppen möjligheterna att lokalisera flygutbildningen till någon av de fyra kvarvarande flottiljerna och fann att detta av olika skäl inte var möjligt. Gruppen föreslog att den militära flygutbildningen skulle lokaliseras till Malmen i . Mot bakgrund av försvarsutskottets tydliga ställningstagande mot militär flygverksamhet i belyste arbetsgruppen inte närmare en lokalisering av flygskolan till . Arbetsgruppens rapport utgjorde därefter ett av underlagen för regeringens beslut , att flygskolan ska lokaliseras till Malmen i . I sitt beslut angav regeringen att en förutsättning för lokaliseringen är att tillstånd enligt bland annat lämnas. Miljöprövningen pågår genom i läns försorg. Vidare pågår förberedelsearbetet för de byggåtgärder med mera som behövs på Malmen. Den första kullen GFU-elever inledde sin utbildning på Malmen . GTU, som har bedrivits på F 16 i , flyttas till Malmen när F 16 läggs ned. avslog regeringens förslag om att lokalisera den militära flygutbildningen till . parti bidrog aktivt till detta avslag. Jag bedömer att det inte finns förutsättningar för regeringen att lägga fram ett förslag om att ändra det riksdagsbeslutet. Enligt min mening, mot bakgrund av beslut , är lokaliseringen av flygskolan till Malmen det bästa alternativet för den militära flygutbildningen. 68 (): Jag får tacka ministern för svaret. I sitt svar redogör försvarsministern för regeringens ursprungliga vilja att förlägga flygskolan till . I regeringens försvarspolitiska proposition fanns det ett väl underbyggt förslag om lokalisering av flygskolan till . Genom ett taktikspel i försvarsutskottet avstyrktes propositionen. F 16, som dåvarande försvarsministern och ÖB varit överens om skulle vara navet i flygvapnet, skulle helt plötsligt läggas ned. Majoriteten snickrade i stället ihop ett dåligt underbyggt förslag som sedan visade sig vara ogenomförbart. Det gick nämligen inte att förlägga flygskolan till någon av de kvarvarande flottiljerna. beslutade regeringen att flygskolan skulle flyttas till . Miljöprövningen, som skulle ha varit färdig , är ännu icke klar. Där står vi . Försvarsministern avslutar sitt svar med att säga: Mot bakgrund av beslut är lokaliseringen av flygskolan till Malmen det bästa alternativet för den militära flygutbildningen. Låt oss först konstatera att förutsättningarna inte kom fram tillräckligt tydligt när beslutet togs 2001. På Malmen i finns det inte någon utvecklingspotential flygkapacitetsmässigt eller när det gäller övningsområden, bland annat eftersom det bara finns en bana att utnyttja av miljöskäl. Inte heller har det lagts fram vilka följdkostnader som kommer av flygskolans flytt. Det blir om- och tillbyggnad av matsal, förråd, och säkerhetsmaterielverkstad. Det blir nybyggnad av elevförläggning, breddning av taxibana med mera. Från början hade man en kostnadsram för flygskolan på . Den har man nu tydligen ökat, men följdkostnaderna är inte medtagna. Enligt de uppgifter som jag har fått kommer etableringen på Malmen i att kosta ca , inklusive följdkostnader. Är det siffror som försvarsministern kan bekräfta? Om inte undrar jag vilka Försvarsdepartementets beräkningar är. Jag är mycket tacksam om försvarsministern kan ge klara besked på denna mycket viktiga punkt. Det som också har hänt är att ekonomi har försämrats. Som det ser ut kommer utgiftstaket att sprängas . Därmed riskerar också Försvarsmaktens ekonomi att ytterligare reduceras. I det här läget är min enkla uppmaning till försvarsministern: oss inte kasta pengar i sjön! Är försvarsministern överens med mig om att detta inte är ett vettigt och ansvarsfullt sätt att nyttja vårt lands skattepengar? 69 (): Ministern säger i sitt svar att det inte finns förutsättningar för regeringen att lägga fram ett förslag om att ändra riksdagsbeslutet om lokalisering av flygskolan. Jag skulle vilja fråga ministern: Hur vet ministern det? Jag vill nog för egen del påstå att om regeringen lägger fram ett förslag i den riktningen, som det förslag som regeringen ursprungligen hade, så finns det tveklöst en tämligen stor majoritet här i för det förslaget. Jag noterar vidare något när det gäller det utskottsutlåtande på vilket riksdagsbeslutet grundades, som faktiskt företrädesvis styrdes av , där man sade att man inte skulle ha någon militär flygverksamhet i . Det beslutet går inte att efterleva. Militär flygverksamhet kommer inom överskådlig framtid, vad jag kan bedöma, att finnas i . Inte minst efter blev det uppenbart att och det förutvarande F 16 måste finnas kvar av beredskapsskäl för militär flygverksamhet. Därmed faller delvis den argumentation som det dåvarande utskottet gjorde. Jag vill i likhet med hävda att det finns starka skäl att göra mittåt och förlägga flygskolan till . har redan berört kostnaderna. Jag vill därutöver påpeka att roll för flygförsvar kommer att bli kvar. Den tredje och viktiga argumentationen är möjligheten för att få en europeisk flygskola. Där finns det möjligen alternativ, till exempel, men det är alldeles uppenbart att om ska få en europeisk flygskola är det bra att lansera ett alternativ med möjlighet till olika typer av flygverksamhet. Det är också en stor fördel med en flygskola som har kontakt med den nationella militära flygskolan. En sådan europeisk flygskola kan inte förläggas till Malmen. Däremot skulle den kunna förläggas till . En ändring av det tidigare riksdagsbeslutet med en lokalisering av flygskolan till skulle också underlätta för att aktivt kunna visa på alternativ för en europeisk flygskola. Jag skulle vilja ställa frågan till försvarsministern om i vilken utsträckning man kan tänka i de banorna. Vad är det som hindrar att regeringen kommer tillbaka till för att spara pengar och för att åstadkomma en bra både nationell och europeisk flygskola? 70 Försvarsminister (): När ger regeringen bakläxa i en fråga krävs det väldigt mycket för att regeringen ska komma tillbaka och tala om för att den har gjort fel bedömning. har sagt till oss att det inte finns något utrymme för fortsatt militär flygverksamhet i . Då är frågan vad som händer med beredskapen. Vi vet alla att när beredskapsläge gäller har det blivit ett mycket allvarligt tillstånd så att väldigt mycket av civil verksamhet förändras och påverkas. Det är inte ett läge som man kan använda sig av när vi har vår flygverksamhet som vi nu har vid våra flottiljer. Det är faktiskt ett helt annat läge. Vi har diskuterat . Det kommer ju propåer om . Det kommer väl också beräkningar. Jag förutsätter att ni får ta del av den typen av underlag som verksamma från . Den bedömning som har gjorts i samband med lokalisering av flygskolan till Malmen är att investeringarna kommer att handla om högst 174 miljoner. Det är högst. Sedan kommer kostnader för att flytta. De kommer ju varthelst man än flyttar verksamheten. Det är en ofrånkomlig kostnad eftersom har sagt till regeringen att fortsatt militär flygverksamhet inte kan bedrivas i . Det är det som är utgångspunkten. Det gör att regeringen måste pröva alla andra alternativ eftersom detta var en punkt där vi har fått bakläxa. 71 (): I min första replik återgav jag alla investeringar som måste göras på Malmen i till en kostnad av . Det är uppgifter som jag har fått från olika källor inom Försvarsmakten. säger försvarsministern att det får vara maximalt 174 miljoner. Jag undrar om det är inklusive alla följdkostnader som jag räknade upp. Det vore intressant att få det belagt. Låt oss konstatera att allt finns i . Dessutom finns närheten till . har haft flygskolor . Kostnaderna för att behålla flygskolan i är ca 20 miljoner för investeringar och 20 miljoner för underhållsåtgärder, det vill säga långt mycket mindre än för Malmen oavsett om de fantastiska siffrorna som försvarsministern nämner skulle stämma eller de uppgifter som jag har fått. I sin första replik säger försvarsministern att det inte nu finns förutsättningar för regeringen att lägga fram ett förslag och att ändra på riksdagsbeslutet. Jag tycker ändå att försvarsministern öppnar för det på ett intressant sätt. Jag är övertygad om att det är nu när vi alla har facit i hand och börjar se hur hemskt dyrt det kommer att bli i som det kommer att finnas en majoritet i för att flygskolan ska vara kvar i . Jag är i likhet med förvissad om att både mitt parti och kan stödja Socialdemokraterna i deras ursprungliga proposition att lägga flygskolan i . Jag tror inte heller att det är omöjligt att få med sig både och . Min fråga är: Vågar försvarsministern ta upp handsken? Jag utmanar försvarsministern att kalla till samtal med partier när vi nu vet mer om vad det kommer att få för konsekvenser för skattebetalarna. Låt mig också i likhet med få påminna om att vi har ett nytt försvarsbeslut att ta ställning till i . De ekonomiska ramarna bör inte inrymma de helt onödiga kostnader som Malmenalternativet innebär. Dessutom beslutade regeringen om att gå in i ett europeiskt samarbete för en gemensam flygskola. tog regeringen beslutet att aktivt verka för att en skola ska lokaliseras till vårt land. Om vi i menar allvar med att få hit en av dessa flygskolor bör vi naturligtvis positionera oss på rätt sätt. möjlighet ligger i att erbjuda i . är inte minst viktigt med tanke på att elever ska flygas in från . Det finns alltså en rad skäl att ompröva beslutet om en etablering av flygskolan på Malmen. Jag vill understryka att det inte är en omprövning av beslutet att lägga ned F 16 som jag vill åstadkomma. Mitt förslag är att man använder den flygvapenorganisation på som fortfarande finns kvar i . Det är faktiskt så att när F 16 har lagts ned i kommer OPIL, och övrig skolverksamhet att finnas kvar i , vilket betyder att 400 officerare och 300 civilanställda finns på plats. Låt oss se till att flygskolan också hamnar där! 72 (): Riksdagsbeslutet var ju synnerligen olyckligt och oövertänkt. Det tillkom efter en märklig nattlig övning i försvarsutskottet. Jag gjorde för egen del det mesta för att försöka stoppa det och åstadkomma att det ursprungliga regeringsförslaget i det läget hade kunnat gå igenom. Tyvärr nappade inte regeringen på den möjlighet som då fanns. Beslutet att det inte skulle vara någon militär flygverksamhet i går inte att efterleva och efterlevs inte, redan på grund av omlokaliseringen av OPIL till plus den omfattande militära verksamhet som försiggår där. De resurser som finns i används och kommer att användas, inte bara i beredskapslägen. Det vore onaturligt med något annat. Det förmodar jag att försvarsministern inte kan motsäga. har ministern en stor chans att spara pengar genom att göra mittåt beträffande lokalisering av flygskolan. Jag tror att det både i det egna partiet och i andra skulle applåderas om hon gjorde det. Min fråga är också om inte ministern bedömer att möjligheten att få en europeisk flygskola till , vilket ju vore viktigt oavsett var den läggs, skulle förbättras om man kunde peka på ett alternativ som också innebar samordning med den nationella militära flygskolan. Beaktar man inte detta inför arbetet att få en europeisk flygskola till ? 73 Försvarsminister (): Under det år som jag varit försvarsminister har jag lärt mig en sak, och det är att när de här besluten om omlokalisering ska genomföras kommer det väldigt mycket underlag om hur mycket pengar det kostar och hur enormt fördelaktigt alternativet att stanna kvar på befintlig ort är. Jag har ibland mött uppgifter som gjort att jag verkligen lyft på ögonbrynen och undrat hur beräkningarna har kunnat leda till sådana slutsatser. Närmare kontroller har också visat att det inte har stämt. Det blir ofta så att siffermaterialen blir partsinlagor därför att man tycker att det är svårt och tufft att genomföra en del av de förändringar som har beslutat om. Jag tror att det gäller också i det här fallet. Jag tycker att 174 miljoner är en stor summa. Detta är ju en summa som ska lånefinansieras, och det sker inom ram. Det är så själva kostnaden betalas. Den är också invägd i kostnaderna framöver för att driva flygskoleverksamheten. Däremot har vi naturligtvis också funderat kring en europeisk flygskola. Då är det , och som är de alternativ vi har presenterat för att kunna få en europeisk flygskola till oss. Jag är klar över att en del beslut som tas kanske i efterhand visar sig vara mindre lyckade. Men jag tror faktiskt inte att det är ett dåligt beslut att förlägga flygskolan till Malmen. Dessutom har jag också lärt mig under det här året att en försvarsuppgörelse och ett försvarsbeslut är någonting stort som kräver bred uppslutning, inte bara om en liten del utan om helheten. Det kräver också att man står för inriktningen . Min avsikt är att försöka få en sådan inriktning inför ett kommande beslut att det förslag som regeringen lägger fram också ska vinna gillande rakt av. Vi får se om jag klarar det, men det är ändå avsikten. 74 (): Låt mig få påminna om att riksdagsbeslut har ändrats förut med hänvisning till att kostnaderna blivit för stora. skulle till exempel specialflyg flyttas, den gången från Malmen till . Det skulle kosta . Då ändrade man det riksdagsbeslutet med hänvisning till bland annat kostnadsaspekten. Det är mycket pengar att tjäna och vinna. Jag är övertygad om att försvarsministern har andra hål inom Försvarsmakten att stoppa de här pengarna i. Jag vill vädja om att hon tittar på detta . Det är ännu inte för sent att låta, som jag ser det, förnuftet segra. Jag vädjar till försvarsministern att pröva om det finns en majoritet i för att förlägga flygskolan till . Jag är övertygad om att försvarsministern skulle lyckas, till lycka också för . 75 Försvarsminister (): Jag tackar för att den här frågan har kommit upp. Det har gjort det möjligt att gå in i den ytterligare en gång. Jag tycker att vi har mycket lärdom att hämta från hur försvarsbeslutet i sin helhet blev hanterat när vi studerar de här olika komponenterna. 174 miljoner är som sagt mycket pengar; det är jag klar över. Men det är också så att vårt försvarspolitiska beslut omfattar en flerårsperiod och handlar om 40 miljarder till det militära försvaret. ser vi krav på neddragningar och moderniseringar, och för att åstadkomma ett sådant ställningstagande krävs det att man också har beslut och samstämmighet i en lång rad frågor. Som jag sade ska jag arbeta för detta i ett kommande beslut. Men det går inte att sedan plocka loss små bitar, och det blir extra svårt på de punkter där har gett regeringen bakläxa. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2003/04:119 om polisinstruktioner för hämtning av asylsökande och rutiner för avvisning 76 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att allmänt skärpa kraven på efterlevnad av polisens instruktioner vid ingripande i asylärenden. Vidare har hon frågat mig om jag bedömt att det finns anledning att skärpa rutiner för informationsöverföring om den avvisades ålder, kynne och våldsbenägenhet. har även frågat om jag är beredd att införa förändringar i instruktioner, rutiner och föreskrifter för att stärka familjesammanhållning vid verkställighet av avvisningsbeslut samt om jag gjort bedömningen att blivit tillgodosedd när fem små barn hållits skilda från sin mor i över för att modern skulle avvisas. Avslutningsvis har frågat mig om jag är beredd att stärka möjligheten för att aktivt arbeta med de sökandes och utvisningshotades psykiska och fysiska hälsa. Som vet kan jag som minister inte uttala mig om handläggningen av enskilda ärenden. Rent allmänt kan jag dock säga följande. följer fortlöpande, bland annat genom inspektionsverksamhet, polismyndigheternas arbete med verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. För det fall felaktigheter begåtts är det även en fråga för rättsvårdande myndigheter. Jag finner därför ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av första fråga. När det gäller nästa fråga avseende informationsöverföring vill jag förklara följande. gäller i de ärenden som polisen fått överlämnade till sig för verkställighet att polisen har möjlighet att begära ut de uppgifter som behövs för att kunna genomföra verkställigheten. Sekretesslagen reglerar vilka uppgifter som får lämnas ut i utlänningsärenden. Det är alltid viktigt att polisen har tillgång till den information som behövs för att bäst kunna bemöta den enskilde utifrån de individuella förutsättningarna i dennes ärende. Härvid måste alltid en avvägning göras mellan sekretesskyddet för uppgifter om den enskildes personliga förhållanden och polisens behov av relevanta uppgifter inför verkställigheten. Frågorna om informationsöverföring mellan bland annat och å ena sidan och polisen å andra sidan i utlänningsärenden och därtill hörande sekretessfrågor bereds inom . Exempelvis har ett förslag lämnats till ny utlänningsdatalag som behandlar hanteringen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Förslaget är föremål för remissbehandling. Remisstiden går ut . När det gäller frågan om jag är beredd att införa förändringar i instruktioner med mera för att stärka familjesammanhållning vid avvisningar samt frågan om jag har gjort bedömningen att tillgodoses är grundprincipen att familjer inte ska splittras. När det gäller personer som ska avvisas eller utvisas arbetar för att dessa ska återvända självmant i stället för att man ska behöva tillgripa tvångsåtgärder. Möjligheten till ett eventuellt återvändande genomsyrar hela asylprocessen. I de ärenden där avvisningsbeslut har meddelats erbjuds samtal om återvändandet. Om överlämnar ett avvisnings- eller utvisningsärende som gäller en barnfamilj till polisen för verkställighet informeras vanligtvis polisen om barnets situation. Jag har erfarit från att riktlinjer nu ska tas fram för arbetet med återvändande av barn i familj. Dessutom pågår samarbete mellan och polisen avseende översyn av rutiner och riktlinjer för överlämnande av ärenden till polisen för verkställighet. Översynen avser alla ärenden, såväl barn som vuxna. Avslutningsvis vill jag svara på frågan om jag är beredd att stärka möjligheten för att aktivt arbeta med de sökandes och utvisningshotades psykiska och fysiska hälsa. Asylsökande får hälso- och sjukvård med stöd av en överenskommelse mellan staten och . Med utgångspunkt från denna överenskommelse avgör landstingen hur vården till de asylsökande bäst ska organiseras. Förutom omedelbar sjuk- och tandvård inkluderar överenskommelsen även vård som inte kan anstå. När det gäller barn som inte fyllt finns särskilda regler. De erbjuds i princip samma vård som i bosatta barn, och den inkluderar psykologisk och psykiatrisk vård. 77 (): Tack, ministern, för svaret! Dock är jag naturligtvis inte riktigt nöjd med det utan kommer att be om några preciseringar. Det finns väldigt mycket att diskutera, angripa och precisera i svensk asyl- och flyktingpolitik. Jag har tagit upp ett ärende som jag känner till personligen, så jag känner att jag har ganska gott på fötterna när det gäller hur det här ärendet har handlagts. Jag förstår väldigt väl och vet att ministern inte kan gå in i ärendet utan att vi ska hålla oss på den generella nivån. Det som det handlar om är hur polisen beter sig när man hämtar en människa för avvisning. Det har varit mycket upprörande i det fall som jag refererade till, och jag vet att det finns många fler med samma typ av vittnesbörd. Min första fråga handlade om hur efterlevnaden egentligen är av ett värdigt ingripande och tillsynen av det. Av ministerns svar förstår jag att det bara är rättsvårdande myndigheter som kan ingripa om någonting blir fel. Jag förstår inte riktigt, om fortlöpande följer detta, varför det inte finns preciserade anvisningar där informationsöverföringen naturligtvis ska gå ut på att polisen inte a priori ska tro att den de ska hämta alltid är våldsbenägen eller någon som man måste tillgripa ett övervåld för att få tag i. I det här fallet handlade det om en kvinna som över huvud taget inte är i närheten av att tillgripa våld mot någon. Jag menar att det var ett missgrepp från polisens sida. Jag skulle önska att ministern kunde säga att sådana här saker inte får ske, inte ska ske och att det finns möjligheter att fortlöpande korrigera sådana här övergrepp genom att det finns utbildning och instruktioner. Min andra fråga handlade just om informationsöverföringen. Ministerns svar tar emellertid fasta på sekretesslagstiftningen. Det är inte det jag avser. Det handlar inte om att få reda på saker om de avvisningshotades situation i övrigt utan det är just vad polisen behöver veta vid tillfället för ingripandet. Så svaret om vad som gäller sekretess menar jag inte är relevant. Det är inte den delen i hanteringen som jag är ute efter i det här fallet. Den tredje frågan handlar om och familjesammanhållning. Personligen har jag inte sett hur man erbjuds samtal, och jag har tagit del av hyggligt många ärenden. Det känner jag inte till. Ministern får gärna berätta mer om hur det är tänkt att det ska uttryckas, om det är muntligt, skriftligt eller underförstått. Däremot står det i svaret att när det gäller barnfamiljer informeras polisen vanligtvis om barnets situation. Det är precis en sådan informationsöverföring som jag var ute efter i fråga två, det vill säga att säger: Det här handlar om en sådan här typ av familj, ett sådant här ärende, en sådan här människa. Var vänlig ta hänsyn till det! Långt ifrån alla asylsökande är ju kriminella, våldsbenägna eller skurkar på något vis, utan det är rädda, bekymrade och pressade människor som söker en enligt de konventioner vi har i den här världen. Därför måste polisens första och viktigaste instruktion vara den som anges, nämligen ett värdigt ingripande. Jag nöjer mig så här långt och hoppas att ministern kan precisera svaren på de här tre första frågorna. 78 Statsrådet ():