prot · GQ09108 · 2003-05-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2002/03:108Onsdagen den 21 majKl. 09.00 - 10.3916.00 - 16.05Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 maj.2 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt föräldraledighet undertiden 29 maj-30 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta tjänstgöra som ersättare förYvonne Ruwaida.3 § Meddelande om särskilt anordnad debattFörste vice talmannen meddelade att särskilt an-ordnad debatt om EMU skulle äga rum onsdagen den28 maj kl. 10.00.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs och bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2002/03:KU32Finansutskottets betänkanden /03:FiU23, FiU25och betänkande 2002/03:UU8Försvarsutskottets betänkande 2002/03:FöU4Trafikutskottets betänkande 2002/03:TU5Socialutskottets betänkanden /03:SoU18 ochSoU195 § Beslut om ärende som slutdebatterats den15 majUMJU1 - omhållbar utvecklingPunkt 1 (Globalisering)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:46 för res. 115 för res. 4246 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:183 för utskottet47 för res. 176 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 30 kd, 25 vFör res. 1: 47 mAvstod: 41 fp, 20 c, 15 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 2 (Institutionellt ramverk)1. utskottet2. 6 (fp, c)3. res. 5 (kd)4. res. 7 (mp)Förberedande votering 1:30 för res. 515 för res. 7263 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:60 för res. 630 för res. 5218 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:202 för utskottet61 för res. 645 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 25 vFör res. 6: 41 fp, 20 cAvstod: 30 kd, 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 3 ()1. utskottet2. 8 (fp, kd, c, mp)Votering:202 för utskottet106 för res. 841 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 25 vFör res. 8: 41 fp, 30 kd, 20 c, 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 4 (Förändrade konsumtions- och produktions-mönster)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:177 för utskottet15 för res. 12116 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 2 m, 25 v, 20 cFör res. 12: 15 mpAvstod: 45 m, 41 fp, 30 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 7 (Fattigdomsbekämpning)1. utskottet2. 17 (kd)3. res. 18 (mp)Förberedande votering:31 för res. 1715 för res. 18261 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 17.Huvudvotering:175 för utskottet30 för res. 17103 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 30 s, 25 v, 20 cFör res. 17: 30 kdAvstod: 47 m, 41 fp, 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 8 (Skuldavskrivningar och demokratiska re-spektive ekonomiska reformer)1. utskottet2. 19 (fp, kd, c)Votering:217 för utskottet91 för res. 1941 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 25 v, 15 mpFör res. 19: 41 fp, 30 kd, 20 cFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 11 (Vatten som mänsklig rättighet)1. utskottet2. 20 (mp)Votering:293 för utskottet15 för res. 2041 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 47 m, 41 fp, 30 kd, 25 v, 20 cFör res. 20: 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 13 (Energi)1. utskottet2. 26 (mp)Votering:163 för utskottet15 för res. 26130 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 2 fp, 5 kd, 25 v, 1 cFör res. 26: 15 mpAvstod: 47 m, 39 fp, 25 kd, 19 cFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpPunkt 17 (Kunskap och information om hållbar ut-veckling)1. utskottet2. 32 (mp)Votering:215 för utskottet15 för res. 3277 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 39 fp, 1 kd, 25 v, 20 cFör res. 32: 15 mpAvstod: 47 m, 1 fp, 29 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 8 fp, 3 kd, 5 v, 2 c, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.Meddelande om votering torsdagen den 22 majFörste vice talmannen meddelade att skulle utgå.Voteringen skulle äga rum enligt tidigareplanering.6 § Exportkontrollpolitiken och exporten avkrigsmateriel år 2002Föredrogsutrikesutskottets betänkande 2002/03:UU9Exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmaterielår 2002 (skr. 2002/03:114).Anf. 1 ():Herr talman! Till att börja med yrkar jag bifall tillden moderata reservationen nr 5 under punkt 10.Jag anser att bör verka för att det inomEuropeiska unionen utarbetas gemensamma och bin-dande exportregler för krigsmateriel. För att övervakadessa regler bör det också etableras en EU-myndighetför kontroll och tillsyn av export av krigsmateriel ochstrategiska produkter.Regeringens stödpartier har i olika reservationerangivit kritiska synpunkter på dagens hantering avsvensk export av vapen. Man vill lägga ytterligarehinder i vägen och försvåra för vår vapenexport.Nyckelordet för krigsmaterielexport måste varaansvar. Vapen i sig kan inte klassificeras som ondaeller goda. Det kan däremot avsikten hos den somhåller i vapnet. Vapen i fel händer kan få förödandeeffekter. Vapen i rätta händer kan däremot vara nöd-vändiga för att säkra fred och frihet. ger tillexempel omfattande vapenhjälp till , Lettlandoch för att stärka säkerheten i Östersjöområ-det.Vi har som en av världens demokratier ett stortmoraliskt och politiskt ansvar för att hindra sprid-ningen av vapen till regimer som använder eller kankomma att använda vapen för att hota och angripaandra stater eller förtrycka den egna befolkningen. Vihar också ett egenintresse av att inte sälja vapen somsenare kan komma att riktas mot vårt land eller motEU. För att förhindra detta har , ochövriga västländer arbetat fram mekanismer för ex-portkontroll. Detta samarbete bör vidareutvecklas.Svensk vapenindustri kommer inte en-sam att kunna upprätthålla samma breda kompetenssom . Varken inhemsk eller utländsk efterfrå-gan är tillräcklig för detta. Den tekniska utvecklingenframtvingar behovet av ett allt närmare samarbetemed utländska partner. Det mellanstatliga samarbetetpå försvarsmaterielområdet ska därför fördjupas ochutvidgas. Det är också angeläget att fortsätta att stödjasvensk försvarsindustris exportansträngningar. En avde viktigaste förutsättningarna för detta är att det vivill exportera också värderas så högt att vi självaanskaffar det till våra egna förband.Särskilt väsentligt för det försvarsindustriellasamarbetet är regelverket för export till tredje land.Internationell samverkan med projektutveckling ärmycket viktigt för att bibehålla den svenska för-svarsindustrins utvecklingsförmåga. En förutsättningför detta är ett regelverk som på ett enkelt sätt regle-rar export till tredje land. Exportberoendet är i delarav försvarindustrin mycket stort. Dettaberoende kan komma att öka ytterligare eftersom desvenska beställningarna med regeringens nuvarandepolitik kraftigt minskar.Inom EU får medlemsländerna i stigande grad ettgemensamt ansvar för krigsmaterielexporten. Dengemensamma uppförandekod som antogs år 1998innebär konsultationer och gemensam rapporteringmellan medlemsländerna. Enligt kodens tillämp-ningsbestämmelser ska medlemsstaterna informeravarandra om avslag på ansökningar om exporttill-stånd. Om en annan medlemsstat överväger att beviljatillstånd för en motsvarande transaktion ska manrådgöra innan tillstånd beviljas, och man ska informe-ra om sitt beslut.Herr talman! För oss är ett naturligt nästa steg förEU att arbeta fram gemensamma och bindande ex-portregler för krigsmateriel, och för att övervakadessa regler bör en etableras som kankontrollera och utöva tillsyn av krigsmaterielexportoch export av strategiska produkter. Vi borde frånsvensk sida ta initiativet till ett sådant system föransvarsfull exportkontroll. Denna process kommer attta åtskillig tid. Därför måste, herr talman, enligt minuppfattning arbetet inledas redan nu.Anf. 2 ():Herr talman! Ärade ledamöter i kammaren! Vi debatterar nu en av demest kontroversiella frågorna i svensk utrikespolitik,den som omges av mest hyckleri och mest sekretess,nämligen den svenska vapenexporten. Det är också enfråga som utgör det kanske mest konkreta uttrycketför svensk utrikespolitik. Genom vapenexport tilldiktaturer omöjliggör man en demokratisk utveckling.Genom export till fattiga stater försvårar man elleromöjliggör utveckling i dessa fattiga länder. Hur manväljer att exportera svenska vapen är alltså ett mycketkonkret utrikespolitiskt instrument.Vi hör ofta svenska politiker förklara att Sverigehar en mycket restriktiv syn på svensk vapenexport,att vi i princip inte säljer vapen alls och att vi faktiskthar en lag som förbjuder svensk vapenexport. Politi-ker är också ofta måna om att framhålla inför väljarnaatt man visserligen kan bevilja undantag från för-budslagstiftningen, men då finns det väldigt hårdaregler som gör att vi inte säljer till diktaturer, tillstater som kränker FN:s mänskliga rättigheter ellertill länder som är involverade i krigshandlingar.Många TV-tittare känner säkert igen dessa argu-ment. Det är en bild som man försöker ge av att dettainte är något problem.Men, herr talman och TV-tittare, verkligheten ärannorlunda. Jag har själv förmånen att sitta i som representant, det rådsom hanterar de känsliga vapenexportfrågorna. Ochjag kan intyga att verkligheten är en annan än densom många försöker ge sken av.Sverige är en av världens 15 största vapen-exporterande länder i världen. Och jag har med egnaögon sett hur en politisk majoritet i Exportkontrollrå-det bifaller krigsmaterielexport till stater som syste-matiskt kränker FN:s mänskliga rättigheter. Jag harsjälv upplevt hur jag i väldigt stor ensamhet har sagtnej till export av krigsmateriel till kommunistiskadiktaturer. Och här torde väl de flesta TV-tittare ryg-ga till och känna att man där i alla fall borde ha sagtnej. Men en majoritet sade ja. Jag har själv sett hurman har bifallit export till länder inbegripna i krigs-handlingar - konflikten mellan och Pakistanförra året, en av världens känsligaste och mest farligakonflikter. Enligt amerikansk underrättelsetjänst vardet den konflikt som hade störst risk att kunna ut-vecklas till ett kärnvapenkrig. Dit säljer Sverigekrigsmateriel. Dit beviljar en majoritet av politiker export av krigsmateriel. Och vi ärinvolverade i den mycket känsliga upprustningspro-cess som där pågår.Herr talman! Vi har också ett stort krig alldelesbakom oss - kriget mot - där vi såg hur Sverigeexporterade krigsmateriel till krigförande stater,tvärtemot intentionerna i riksdags riktlinjersom reglerar vapenexportpolitiken.Det här är ingenting annat än ett grovt hyckleri.Man försöker ge sken av en verklighet, men den exi-sterar inte, utan den ser annorlunda ut.Man kan då fråga sig: Varför hanterar svenskapolitiker vapenexportfrågan på ett så oärligt sätt? Detfinns flera förklaringar till detta. En är att efter detkalla krigets slut minskade an-talet mellanstatliga konflikter i världen dramatiskt.Sovjetunionen som upphörde att existera och som lades ned gjorde att det militärahotet mot länder i västvärlden ansågs minska ellerhelt och hållet försvinna. I säger militärensjälv att det inte existerar något militärt hot mot Sve-rige över huvud taget längre.Det här har gjort att beställningarna från krigsin-dustrin minskade. En fredligare utveckling innebärmed automatik stor kris för krigsindustrin. Det finns två möjligheter att hantera mins-kade beställningar i krigsindustrin, antingen genomatt avveckla den stora överkapacitet som fanns ochsom var dimensionerad för en helt annan värld ochsom inte längre existerar eller genom att med aggres-siv marknadsföring försöka öka vapenexporten. Omde västliga demokratierna då inte är de första som stårpå kö för att köpa återstår de fattigaste staterna, dik-taturerna, stater involverade i krig, de stater som vimed vår lagstiftning och med våra riksdagsbeslut harsagt att vi inte vill sälja till. Och industrin i Sverigehar bestämt sig. Den vill naturligtvis inte avveckla.Den vill öka vapenexporten. Och tack vare att detfinns alltför många svaga politiker som i okunnighetbeviljar export till stater som egentligen inte borde hafått motta svensk krigsmateriel fungerar detta, ochden svenska krigsmaterielexporten är omfattan-de.Argumenten som vi hör de gånger som man pres-sar en svensk politiker på varför man går med pådetta är ofta av den mer komiska karaktären, eller jagskulle kanske säga av den mer okunniga karaktären.Ibland säger man att det är viktigt att exporte-rar krigsmateriel för att bibehålla den svenska för-svarsindustrin och att det av ekonomiska skäl är vik-tigt för landet att vi säljer krigsmateriel. Då kännerman uppenbarligen inte till att det nästan inte finnsnågon svensk krigsindustri kvar. Företaget harköpts upp och ägs till av ettamerikanskt företag. Kockumsvarvet har köpts uppav ett tyskt företag som i sin tur ägs till hundra pro-cent av en amerikansk bank. uppe i Örn-sköldsvik har sålts ut och ägs till avett brittiskt företag. Så dem som det är viktigt ekono-miskt för att svenska politiker fortsätter att beviljakrigsmaterielexport är de utländska, de amerikanskaoch de brittiska, ägarintressena och aktieägarna. Deblir glada över svensk politisk flathet.Ett annat argument som används är att kostnader-na för det svenska försvaret minskade genom svenskkrigsmaterielexport. Vad man egentligen säger då äratt vi, ett av världens rikaste länder, ska finansieravårt försvar genom export av krigsmateriel till deallra fattigaste länderna i världen. Det är de fattigafolken som ska subventionera det militära försvarsom säger sig vilja ha. Man kan diskuteramoralen i det argumentet mycket. Men det är ett då-ligt argument.Det görs heller aldrig någon konsekvent analysinnan man sätter i gång produktionen av ett nytt va-pensystem som visar hur mycket man bör exportera.Tänk er själva in i detta, ärade ledamöter och TV-tittare, att om vi innan beslutet om att tillverka JAShade fått en analys som visade att om beställ-de 200 måste vi också sälja 200 . Och omman också i analysen visade att de möjliga köparnafinns i tredje världen bland de fattigaste staterna ochkanske några eventuella andra länder, hur hade de-batten då blivit? Det blev ingen debatt. Politikernafattade att det hade varit omöjligt att få ett beslut omtillverkning av JAS om en analys hade visat att detförutsatte en omfattande export till fattiga stater.Fortfarande i dag har vi en situation som innebäratt den här analysen inte görs. Man använder ett ar-gument, men det finns ingen grund för argumentet.Det finns ingen uträkning som visar att så här mycketmåste vi exportera av den här produkten för att detska gå plus minus noll enligt våra egna beräkningar.Detta är, herr talman, en orimlig och dålig situation.Och vi i har motionerat om att en sådananalys ska göras så att man har klart för sig innantillverkningen av en ny produkt börjar vilka konse-kvenser det får för exporten och därmed för svenskutrikespolitik, så att politikerna vet vad besluten in-nebär.Herr talman! Det finns andra uttryck som dennaexportiver från tar sig som snarare är mertragiska än komiska. Vi har sett hur vår statsministerGöran tvingas ut på förnedrande månglarre-sor runtom i världen och försöker sälja JAS. Han harvarit i , i , i och i Sydafrikaoch haft möten där han har försökt att sälja det svens-ka JAS-planet. Det här har inte gått speciellt bramåste man säga. Det beror på att i många länder serpolitikerna behoven kanske på ett annat sätt än vi görfrån svensk sida. I kom man fram till att detsom hotade var inte något militärt hot, utandet var klimatförändringarna och de klimatpolitiskaeffekterna med översvämningarna som var det storahotet mot . Där behövdes ekonomiska resur-ser för att hantera hotet mot landet. I det samman-hanget var JAS fullständigt ointressant och irrelevant.Så man sade: Nej tack , vi behöver inte krigs-flygplan. Våra hot ser annorlunda ut.I var vår statsminister och försökteövertyga dem om det fina i att köpa svenska JAS-plan. Även där sade man: Nej tack, vi i harett fattigdomsproblem som är ett långt större hot motoss än något påhittat militärt hot. Vi behöver inte erasvenska JAS.I lyckades man. Där hade företaget enenorm offensiv, och statsministern och hela delega-tioner var nere och hyrde arenor och körde popfesti-valer. En del var kanske mindre lyckat. Men manlyckades få ett kontrakt. Men där finns det en oerhörtstark opposition inom landet mot denna affär. Kyr-korna, fackföreningsrörelsen, medborgarrättsorgani-sationer - alla de som traditionellt tidigaresamarbetat med för att hjälpa mot apartheidregimen -säger nej. Hotet mot oss i är aids.Fem miljoner människor hotas att dö av aids. Det kanman inte försvara sig mot med dyra JAS-plan. Manskulle gärna vilja ta sig ur den här affären. Menmånga politiker fruktar att då med en järn-hand kommer att försöka tvinga att fullföljaköpet. För oss är uppenbarligen pengar viktigare ände människoliv som hotas av aids.Herr talman, ärade ledamöter och alla ni som serdetta på TV! har väckt en motion omökad öppenhet när det gäller krigsmaterielexporten.Vi anser att man ska redovisa affärerna så fort dediskuteras och även efter det att de har genomförts.Många tycker att det här är obekvämt. Ledamöterna iExportkontrollrådet, där jag själv sitter med, skulle judå tvingas försvara sitt agerande och debattera detoffentligt. Men jag tror att det vore bra för demokra-tin och bra för svenska folket att se hur politiken serut i verkligheten - inte i form av vackra ord i talar-stolar. Därmed möjliggörs också ett deltagande idebatten.Vi i har också väckt en motion om enanalys av vad tillverkning innebär i form av exportoch därmed vilka konsekvenser det får för svenskutrikespolitik. Dessutom har vi lagt fram ett förslagom att inte sälja svensk krigsmateriel till diktaturer -detta för att få det hela ännu tydligare så att vi intebehöver se sådant säljande till stater som kränkerFN:s mänskliga rättigheter.Självklart hoppas jag att en majoritet av ställer sig bakom de här förslagen. Miljöpar-tiets nästa talare kommer att visa vilka reservationervi vill ska bifallas.Anf. 3 ():Herr talman! Kammaren har voteratom betänkandet - om hållbar utveckling. ochmiljö- och jordbruksutskottet har tillsammans arbetatfram det betänkandet. Där försöker man rikta in ochfokusera svensk politik på utvecklingsfrågor, på frå-gor om en hållbar utveckling.Vad vi nu debatterar, krigsmaterielexporten, är enannan fråga som också har anknytning till det som vii andra sammanhang talar om, nämligen detta medhållbar utveckling.Herr talman! Först vill jag kommentera det tidiga-re anförandet. Jag tror att det finns ledamöter somblandar ihop torgmötesagitation med det som mankan förvänta sig från denna talarstol, att man inte baratorgför kritik mot andra utan också talar om vilkaöverväganden man har gjort - varför man har intagitvissa ståndpunkter och varför det egna partiet företrä-der en viss linje. Det handlar om att ta ansvar förpolitiken. Men när det gäller har kammaren kanske inte så stora förvänt-ningar. Jag tycker ändå att det är värt att upprepadetta.Utrikesutskottets betänkande om exportkontroll-politiken och exporten av krigsmateriel äralltså det betänkande som vi nu har att fokusera på.Det är ett så kallat årligt betänkande. har vinämligen en debatt om de här frågorna.I betänkandet finns det två motioner med anled-ning av regeringens skrivelse samt sju motioner somligger kvar sedan den allmänna motionstiden och somvi nu har bakat in och besvarat i samband med det härarbetet. I slutet av betänkandet finns det ett särskiltyttrande och sex reservationer.Jag tror att ni under den fortsatta debatten kom-mer att märka att det i denna kammare finns ett starktengagemang för freds- och nedrustningsarbete. Sam-tidigt finns det en insikt om att fredsbevarande insat-ser och även rent humanitära insatser kan kräva va-pen. Inte ens en organisation som Svenska Fredskräver detta om vi går . är manmedveten om att det också krävs militärt stöd ochvapen i sammanhanget för att kunna genomföra hu-manitära insatser.Inte något parti i denna kammare kräver ett va-penlöst försvar. Med andra ord debatterar vi nivåer,finansiering och, som i det här sammanhanget, ex-port. Vi är medvetna om att det på detta område är avsärskild vikt att ha en så stor öppenhet som möjligt.Därför har vi bland annat denna debatt här . Detär möjlighet att följa upp och granskaolika organ och hur fört politiken på det härområdet.Utöver eget arbete och även regering-ens har vi , där samtliga riksdags-partier har en plats, och ISP. ISP:s ledamöter har iuppgift att vägleda generaldirektören så att myndig-heten kan fatta beslut som står i samklang med lag-stiftningen, med praxis och med riktlinjerna.Herr talman! brukar det också finnas mednågra nyheter som regeringen presenterar i sambandmed sin skrivelse. gäller det redovisningar av såkallade denials som har lämnat. Öppenheteninom ramen för EU:s gemensamma uppförandekodför vapenexport har också ökat. Samarbetet syftar tillstörre restriktivitet och ansvarstagande samt till enmer enhetlig syn på mottagaren.Det är viktigt att verka för öppenhet både natio-nellt och inom EU-systemet. I från år2002 redovisas antalet exporttill-stånd i varje medlemsstat, liksom antalet notifieradeavslag på ansökningar om exporttillstånd - alltsånämnda så kallade denials, som utgör kriterierna,tillsammans med de kriterier som åberopats för av-slagen. Ytterligare en nyhet i rapporteringen är ettkompendium som innehåller överenskommelser somträffats som man haft denna tillämp-ning. Här händer väldigt mycket. Det är alltså inte såatt utvecklingen står stilla på området öppenhet ochredovisning, utan kan vi se olika nyheter påområdet.Herr talman! För klarhets skull vill jag reda ut detre typer av så kallade ovillkorliga hinder som vi harsatt upp när det gäller vår export:1. Beslut i FN:s säkerhetsråd.2. Internationella överenskommelser, till exempelEU-sanktioner som biträtt.3. Neutralrättsliga regler i Haagkonventionen.Dock tror jag att man även måste framhålla attsituationen för de mänskliga rättigheterna alltid skavägas in, också i de fall där det är fråga om materielsom i sin tur inte kan användas för att kränka demänskliga rättigheterna. Mänskliga rättigheter ochdemokrati är tätt förbundna.Herr talman! skiljer man sällan mel-lan krigsmateriel för strid, KS, och övrig krigsmateri-el, ÖK. Men här gör vi det, och utskottet ser det somangeläget att ha denna uppdelning. När vi införde dehär begreppen fick vi därmed in fler produktslagunder kontrollsystemet. Jag tycker att det finns för-delar med att vi håller fast vid det här systemet. På såsätt omfamnar vi fler produkter inom den här kon-trollramen.Herr talman! Eftersom jag är en av undertecknar-na av en motion om krigsmaterielimport behöver jagväl knappast inför denna kammare påpeka att jaganser den frågan vara angelägen. Det känns tillfreds-ställande att utskottet pekar på att det när det gällerden översyn och den utvärdering av svensk krigsma-terielexport som ytterligare beskrivs i detta betänkan-de också är möjligt att ta upp detta med input avkrigsmateriel. är det nämligen oreglerat ochstyrs på ett annat sätt av Försvarsmaktens egna be-hov. Sedan har det kopplingar även till exporten ge-nom att det kan vara fråga om komponenter. I varjefall tycker jag att det är väldigt tillfredsställande attutskottet här pekar på en väg och tycker att det ocksåär viktigt att väga in frågor om importen tillsammansmed frågor om exporten.Herr talman! såg vi hur flyg-plan kunde användas som vapen. Under folkmordet iRwanda var det enkla jordbruksredskap som mananvände.